title: WRITTEN QUESTION No. 726/99 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Structural Funds

eurovoc_concepts:
Denmark
EU aid
Structural Funds
eligible region
gross domestic product
statistics
terms for aid

text: C 370/94 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 21. 12. 1999 Tällä hetkellä saatavilla on vain varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskevat tilastotiedot. Mitkä Luxemburgin alueet jäävät komission arvion mukaan tavoite 1 -alueiden ulkopuolelle kyseisenä ajanjaksona? (1) EYVL C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 370/132) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0724/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop. (1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Tällä hetkellä saatavilla on vain varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskevat tilastotiedot. Mitkä Ison-Britannian alueet jäävät komission arvion mukaan tavoite 1 -alueiden ulkopuolelle kyseisenä ajanjaksona? (1) EYVL C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 370/133) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0725/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop. (1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Tällä hetkellä saatavilla on vain varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskevat tilastotiedot. Mitkä Irlannin jäävät komission arvion mukaan tavoite 1 -alueiden ulkopuolelle kyseisenä ajanjaksona? (1) EYVL C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 370/134) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0726/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop. (1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa


title: WRITTEN QUESTION No. 767/99 by Alexandros ALAVANOS Archaeological excavations at Pydna, prefecture of Pieria

eurovoc_concepts:
Macedonia
Structural Funds
archaeology
eligible region
heritage protection
museum
project evaluation
regional development
tourism

formats: html print


title: Rådets direktiv 1999/22/EF af 29. marts 1999 om hold af vilde dyr i zoologiske haver

eurovoc_concepts:
animal life
leisure park
protection of animals
trade licence
veterinary inspection
wildlife

formats: html pdf print

text: L 94/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 4. 1999 R(cid:143)DETS DIREKTIV 1999/22/EF af 29. marts 1999 om hold af vilde dyr i zoologiske haver R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 S, stk. 1, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (1), i henhold til fremgangsm(cid:134)den i traktatens artikel 189 C (2), og der er behov for en fællesskabsindsats for at f(cid:134) de zoolo- giske haver i hele Fællesskabet til at bidrage til at bevare den biologiske mangfoldighed i overensstemmelse med Fællesskabets forpligtelse til at vedtage foranstaltninger til ex situ-bevaring efter artikel 9 i konventionen om den biologiske mangfoldighed; organisationer en række s(cid:134)som Den Europæiske Sammenslutning af Zoologiske Haver og Akvarier har udarbejdet retningslinjer for pasning og opbevaring af dyr i zoologiske haver, som, hvor det er relevant, kan bidrage til udarbejdelse og indførelse af nationale standarder (cid:190) ud fra følgende betragtninger: UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: I henhold til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 338/97 af 9. december 1996 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed (3) skal det inden indførslen i Fællesskabet godtgøres, at der findes passende faciliteter til opbevaring og pasning af levende individer af en lang række arter; nævnte forordning forbyder udstilling i kommercielt øjemed af arter, der er opført i dens bilag A, medmindre der gives en speciel tilladelse, fordi form(cid:134)let er undervisning, forskning eller avl; R(cid:134)dets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyt- telse af vilde fugle (4) og R(cid:134)dets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (5) forbyder indfangning og hold af samt handel med en lang række arter, men tillader undtagelser af visse (cid:134)rsager, f. eks. forskning og undervisning, genoprettelse af bestande, genudsætning i naturen og avl; for at sikre en forsvarlig gennemførelse af gældende og fremtidige fællesskabsforskrifter om bevaring af vilde dyr og for at sikre, at zoologiske haver udfylder den vigtige rolle, de spiller for arternes bevaring, for folkeoplysning og/eller for forskning, m(cid:134) der tilvejebringes et fælles grundlag for medlemsstaternes lovgivning om godken- delse af og tilsyn med zoologiske haver, dyrehold i zoolo- giske haver, uddannelse af personalet samt oplysning af publikum; (1) EFT C 204 af 15. 7. 1996, s. 63. (2) Europa-Parlamentets udtalelse af 29. januar 1998 (EFT C 56 af 23. 2. 1998, s. 34), R(cid:134)dets fælles holdning af 20. juli 1998 (EFT C 364 af 25. 11. 1998, s. 9) og Europa-Parlamentets afgørelse af 10. februar 1999 (endnu ikke offentliggjort i EFT). (3) EFT L 61 af 3. 3. 1997, s. 1. Forordningen er senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2307/97 (EFT L 325 af 27. 11. 1997, s. 1). (4) EFT L 103 af 25. 4. 1979, s. 1. Direktivet er senest ændret ved Kommissionens direktiv 97/49/EF (EFT L 223 af 13. 8. 1997, s. 9). (5) EFT L 206 af 22. 7. 1992, s. 7. Direktivet er senest ændret ved direktiv 97/62/EF (EFT L 305 af 8. 11. 1997, s. 42). Artikel 1 Form(cid:134)l Dette direktiv har til form(cid:134)l at beskytte vilde dyr og bevare den biologiske mangfoldighed ved at bestemme, at medlemsstaterne skal træffe foranstaltninger til godken- delse af og tilsyn med zoologiske haver i Fællesskabet, og s(cid:134)ledes styrke de zoologiske havers rolle i forbindelse med bevaringen af den biologiske mangfoldighed. Artikel 2 Definition I dette direktiv forst(cid:134)s ved »zoologiske haver« alle perma- nente anlæg, hvor levende dyr af vilde arter holdes med henblik p(cid:134) udstilling for publikum i mindst syv dage om (cid:134)ret, men med undtagelse af cirkus, dyrehandler og virk- somheder, som medlemsstaterne undtager fra kravene i dette direktiv med den begrundelse, at de ikke udstiller et betydeligt antal dyr eller arter for publikum, og at undta- gelsen ikke vil bringe direktivets m(cid:134)l i fare. Artikel 3 Krav til zoologiske haver Medlemsstaterne træffer foranstaltninger i henhold til artikel 4, 5, 6 og 7 for at sikre, at alle zoologiske haver træffer følgende bevaringsforanstaltninger: 9. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 94/25 (cid:190) Deltagelse i forskning, som bidrager til arternes beva- ring, og/eller uddannelse i færdigheder, som er rele- vante for bevaringen, og/eller udveksling af oplys- ninger vedrørende arternes bevaring og/eller, hvor det er relevant, avl i fangenskab, genoprettelse af bestande eller genudsætning af arter i naturen. (cid:190) Fremme af folkeoplysning og bevidstgørelse om beva- ringen af den biologiske mangfoldighed, især ved at give oplysninger om de udstillede dyrearter og deres naturlige levesteder. (cid:190) Opbevarelse af dyrene under forhold, som sigter mod at opfylde den enkelte arts biologiske og bevarings- mæssige behov, bl. a. ved at sørge for velindrettede, artsspecifikke indhegninger, og opretholdelse af en høj standard for dyrehold, herunder et omfattende program for forebyggende og helbredende dyrlæge- pleje og ernæring. (cid:190) Forhindring af, at dyrene slipper ud, for at undg(cid:134) eventuelle økologiske trusler mod naturligt hjemme- hørende arter, og forhindring af udefrakommende skadedyrs indtrængen. (cid:190) Føring af ajourførte journaler over den zoologiske haves samling, som er relevante for de registrerede arter. Artikel 4 Godkendelse og tilsyn foranstaltninger med vedtager 1. Medlemsstaterne henblik p(cid:134) godkendelse af og tilsyn med best(cid:134)ende og nye zoologiske haver for at sikre, at kravene i artikel 3 opfyldes. 2. Alle zoologiske haver skal have en godkendelse inden for fire (cid:134)r efter direktivets ikrafttræden eller for nye zoologiske havers vedkommende, inden de (cid:134)bnes for publikum. 3. En godkendelse skal indeholde betingelser for h(cid:134)nd- hævelse af kravene i artikel 3. Det kontrolleres, om betin- gelserne overholdes, bl. a. ved regelmæssig besigtigelse, og der skal tages passende skridt til at sikre denne overhol- delse. Før en godkendelse udstedes, afsl(cid:134)s, forlænges eller 4. ændres i væsentlig grad, besigtiges stedet af medlemssta- ternes kompetente myndigheder for at konstatere, om betingelserne for godkendelse eller de foresl(cid:134)ede betin- gelser for godkendelse er opfyldt. 5. Hvis den zoologiske have ikke er godkendt i over- ensstemmelse med dette direktiv, eller betingelserne for godkendelse ikke er opfyldt, skal den zoologiske have eller en del af den: a) lukkes for publikum af den kompetente myndighed og/eller b) opfylde de relevante krav, som den kompetente myndighed fastsætter for at sikre, at betingelserne for godkendelse opfyldes. Hvis disse krav ikke opfyldes inden for en passende periode, der skal fastlægges af de kompetente myndig- heder, men som ikke kan overstige to (cid:134)r, trækker den eller kompetente myndighed ændrer den og lukker den zoologiske have eller en del af den. godkendelsen tilbage Artikel 5 s(cid:134)fremt en medlemsstat Kravene for godkendelse i artikel 4 finder ikke anven- til Kommissionens delse, tilfredshed kan godtgøre, at form(cid:134)let med dette direktiv, jf. artikel 1, og kravene til zoologiske haver, jf. artikel 3, er opfyldt og til stadighed opretholdes ved hjælp af en ordning med regulering og registrering. En s(cid:134)dan ordning indeholde bestemmelser om tilsyn med og skal bl. a. lukning af zoologiske haver svarende til bestemmelserne i artikel 4, stk. 4 og 5. Artikel 6 Lukning af zoologiske haver Skal en zoologisk have eller en del af den lukkes, sikrer den kompetente myndighed, at de berørte dyr behandles eller fjernes under forhold, som medlemsstaten anser for at være hensigtsmæssige og i overensstemmelse med dette direktivs form(cid:134)l og bestemmelser. Artikel 7 Kompetente myndigheder Medlemsstaterne udpeger de myndigheder, der er kompe- tente i forbindelse med dette direktiv. Artikel 8 Sanktioner fastsætter de Medlemsstaterne skal anvendes i tilfælde af overtrædelse af de nationale bestem- melser, der vedtages i medfør af dette direktiv. Sanktio- nerne skal være effektive, st(cid:134) i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning. sanktioner, der L 94/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 9. 4. 1999 Artikel 9 Gennemførelse Artikel 10 Ikrafttræden 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 9. april 2002. De underretter straks Kommissionen herom. Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen inde- holde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offent- liggørelsen ledsages af en s(cid:134)dan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne. 2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder p(cid:134) det omr(cid:134)de, der er omfattet af dette direktiv. Dette direktiv træder i kraft p(cid:134) dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 11 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 29. marts 1999. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne F. M(cid:154)NTEFERING Formand


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 727/99 του Jose GARCIA-MARGALLO Y MARFIL Διαρθρωτικά Ταμεία

eurovoc_concepts:
EU aid
Structural Funds
Sweden
eligible region
gross domestic product
statistics
terms for aid

text: 21. 12. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 370/95 Ση΄µερα υπα΄ρχουν στοιχει΄α µο΄νον για τα οικονοµικα΄ ε΄τη 1994, 1995 και 1996. Ποιε΄ς περιφε΄ρειες εκτιµα΄ η Επιτροπη΄ ο΄τι δεν θα χαρακτηρισθου΄ν ως περιφε΄ρειες του στο΄χου1 για την περι΄οδο αυτη΄ στην ∆ανι΄α; (1) ΕΕ C 176 της 9. 6. 1998, σελ. 1. (1999/C 370/135) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0727/99 υποβολη΄: José García-Margallo y Marfil (PPE) προς την Επιτροπη΄ (29 Μαρτι΄ου 1999) Θε΄µα: ∆ιαρθρωτικα΄ Ταµει΄α Οι περιφε΄ρειες το κατα΄ κεφαλη΄ν εισο΄δηµα των οποι΄ων ει΄ναι κατω΄τερο του 75 % του µε΄σου κοινοτικου΄ ο΄ρου ονοµα΄ζονται «περιφε΄ρειες του στο΄χου 1» και λαµβα΄νουν σηµαντικε΄ς κονοτικε΄ς ενισχυ΄σεις. Προκειµε΄νου να διαπιστωθει΄ εα΄ν µι΄α περιφε΄ρεια υπερε΄βη το ο΄ριο αυτο΄ η΄ ο΄χι, το σχε΄διο Κανονισµου΄ του Συµβουλι΄ου, COM(98)131 τελ. (1), το οποι΄ο καθορι΄ζει γενικε΄ς διατα΄ξεις σχετικα΄ µε τα ∆ιαρθρωτικα΄ Ταµει΄α, προβλε΄πει ο΄τι θα λαµβα΄νονται υπο΄ψη τα αριθµητικα΄ δεδοµε΄να που αντιστοιχου΄ν στα τρι΄α τελευται΄α ε΄τη για τα οποι΄α διαθε΄τει στοιχει΄α το EUROSTAT. Ση΄µερα υπα΄ρχουν στοιχει΄α µο΄νον για τα οικονοµικα΄ ε΄τη 1994, 1995 και 1996. Ποιε΄ς περιφε΄ρειες εκτιµα΄ η Επιτροπη΄ ο΄τι δεν θα χαρακτηρισθου΄ν ως περιφε΄ρειες του στο΄χου1 για την περι΄οδο αυτη΄ στην Σουηδι΄α; (1) ΕΕ C 176 της 9. 6. 1998, σελ. 1. (1999/C 370/136) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0728/99 υποβολη΄: José García-Margallo y Marfil (PPE) προς την Επιτροπη΄ (29 Μαρτι΄ου 1999) Θε΄µα: ∆ιαρθρωτικα΄ Ταµει΄α Οι περιφε΄ρειες το κατα΄ κεφαλη΄ν εισο΄δηµα των οποι΄ων ει΄ναι κατω΄τερο του 75 % του µε΄σου κοινοτικου΄ ο΄ρου ονοµα΄ζονται «περιφε΄ρειες του στο΄χου 1» και λαµβα΄νουν σηµαντικε΄ς κονοτικε΄ς ενισχυ΄σεις. Προκειµε΄νου να διαπιστωθει΄ εα΄ν µι΄α περιφε΄ρεια υπερε΄βη το ο΄ριο αυτο΄ η΄ ο΄χι, το σχε΄διο Κανονισµου΄ του Συµβουλι΄ου, COM(98)131 τελ. (1), το οποι΄ο καθορι΄ζει γενικε΄ς διατα΄ξεις σχετικα΄ µε τα ∆ιαρθρωτικα΄ Ταµει΄α, προβλε΄πει ο΄τι θα λαµβα΄νονται υπο΄ψη τα αριθµητικα΄ δεδοµε΄να που αντιστοιχου΄ν στα τρι΄α τελευται΄α ε΄τη για τα οποι΄α διαθε΄τει στοιχει΄α το EUROSTAT. Ση΄µερα υπα΄ρχουν στοιχει΄α µο΄νον για τα οικονοµικα΄ ε΄τη 1994, 1995 και 1996. Ποιε΄ς περιφε΄ρειες εκτιµα΄ η Επιτροπη΄ ο΄τι δεν θα χαρακτηρισθου΄ν ως περιφε΄ρειες του στο΄χου1 για την περι΄οδο αυτη΄ στην Φινλανδι΄α; (1) ΕΕ C 176 της 9. 6. 1998, σελ. 1. (1999/C 370/137) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0729/99 υποβολη΄: José García-Margallo y Marfil (PPE) προς την Επιτροπη΄ (29 Μαρτι΄ου 1999) Θε΄µα: ∆ιαρθρωτικα΄ Ταµει΄α Οι περιφε΄ρειες το κατα΄ κεφαλη΄ν εισο΄δηµα των οποι΄ων ει΄ναι κατω΄τερο του 75 % του µε΄σου κοινοτικου΄ ο΄ρου ονοµα΄ζονται «περιφε΄ρειες του στο΄χου 1» και λαµβα΄νουν σηµαντικε΄ς κονοτικε΄ς ενισχυ΄σεις. Προκειµε΄νου να διαπιστωθει΄ εα΄ν µι΄α περιφε΄ρεια υπερε΄βη το ο΄ριο αυτο΄ η΄ ο΄χι, το σχε΄διο Κανονισµου΄ του Συµβουλι΄ου, COM(98)131 τελ. (1), το οποι΄ο καθορι΄ζει γενικε΄ς διατα΄ξεις σχετικα΄ µε τα ∆ιαρθρωτικα΄ Ταµει΄α, προβλε΄πει ο΄τι θα λαµβα΄νονται υπο΄ψη τα αριθµητικα΄ δεδοµε΄να που αντιστοιχου΄ν στα τρι΄α τελευται΄α ε΄τη για τα οποι΄α διαθε΄τει στοιχει΄α το EUROSTAT


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 731/99 af José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Strukturfondene

eurovoc_concepts:
EU aid
Greece
Structural Funds
eligible region
gross domestic product
statistics
terms for aid

text: C 370/96 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 21. 12. 1999 I øjeblikket foreligger der kun tal for regnskabsårene 1994, 1995 og 1996. Hvilke regioner i Tyskland mener Kommissionen ikke vil opfylde kriterierne for mål 1-regioner i denne periode? (1) EFT C 176 af 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 370/138) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0730/99 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (29. marts 1999) Om: Strukturfondene Regioner, hvis købekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som »mål 1- regioner« og modtager betydelige EF-støttemidler. forslag til Rådets Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131 (1) på grundlag af EURO- STATs statistiske oplysninger for de seneste tre år. foretages som fastsat i I øjeblikket foreligger der kun tal for regnskabsårene 1994, 1995 og 1996. Hvilke regioner i Østrig mener Kommissionen ikke vil opfylde kriterierne for mål 1-regioner i denne periode? (1) EFT C 176 af 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 370/139) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0731/99 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (29. marts 1999) Om: Strukturfondene Regioner, hvis købekraftstandarder er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, klassificeres som »mål 1- regioner« og modtager betydelige EF-støttemidler. Beregningen af, hvorvidt dette loft er overskredet eller ej, forslag til Rådets forordning (EF) om generelle bestemmelser om strukturfondene, KOM(98) 0131 (1) på grundlag af EURO- STATs statistiske oplysninger for de seneste tre år. foretages som fastsat i I øjeblikket foreligger der kun tal for regnskabsårene 1994, 1995 og 1996. Hvilke regioner i Grækenland mener Kommissionen ikke vil opfylde kriterierne for mål 1-regioner i denne periode? (1) EFT C 176 af 9. 6. 1998, s. 1. Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Monica Wulf-Mathies på skriftlige forespørgsler E-0717/99, E-0718/99, E-0719/99, E-0720/99, E-0721/99, E-0722/99, E-0723/99, E-0724/99, E-0725/99, E-0726/99, E-0727/99, E-0728/99, E-0729/99, E-0730/99 og E-0731/99 (5. maj 1999) Kommissionen fastlægger listen over regioner, der er støtteberettigede under mål 1 for perioden 2000- 2006, så snart Rådet har vedtaget forordningen om de generelle bestemmelser for strukturfondene. I henhold til det forslag, Kommissionen fremlagde den 19. marts 1998, er regioner, som hører under mål 1, regioner på NUTS II-niveau med et bruttonationalprodukt pr. indbygger målt i købekraftstandarder og beregnet ud fra tal fra de sidste tre år på under 75 % af EF-gennemsnittet. De tal, som bruges til beregningen, vedrører 1994, 1995 og 1996


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 738/99 van Alessandro DANESIN Onderhandelingen over toetreding van Slovenië tot de Europese Unie

eurovoc_concepts:
Italy
Slovenia
accession to the European Union
confiscation of property
expropriation
national minority
ownership
privatisation

text: 3. 12. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 348/125 (1999/C 348/169) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0738/99 van Alessandro Danesin (PPE) aan de Commissie (29 maart 1999) Betreft: Onderhandelingen over toetreding van Slovenië tot de Europese Unie Dankzij de gevorderde staat van zijn instellingen, de politieke stabiliteit en de economische betrouwbaarheid is Slovenië beland in de kopgroep van zes landen waarmee de Europese Unie in maart 1998 onderhandelingen over toetreding is begonnen (hoewel de Europese overeenkomst pas op 1 februari in werking is getreden). Nochtans is er nog geen regeling getroffen voor de teruggave van eigendommen die toebehoren aan de Italiaanse minderheid die al sinds jaar en dag in Slovenië gevestigd is (deze confisqueringspraktijk bestond evenwel ook, zij het in mindere mate, en is steevast een steen des aanstoots geweest bij de onteigeningspolitiek door het vroegere Joegoslavisch regime). Dit geschil draait nog steeds om onmiskenbare discriminatie van de rechten van de Italiaanse minderheid ondanks de afspraken die gemaakt zijn tussen de Italiaanse en Sloveense regering; mede in het licht van de nieuwe betrekkingen tussen de Europese Unie en Slovenië lijkt dit geschil nog onrechtvaardiger nu er wordt onderhandeld over toetreding. Het is waar dat een van de op de Europese Raad van Kopenhagen in 1993 vastgestelde toelatingscriteria is dat de kandidaatlanden voor toetreding volledig moeten voldoen aan het politieke criterium van volledige eerbiediging van de rechten van minderheden, maar ook confisqueringen uit het verleden moeten compen- seren. 1. Is het de Commissie bekend dat deze kwestie nog steeds niet is opgelost? 2. Heeft zij hiermee rekening gehouden bij haar besprekingen met de Sloveense autoriteiten (juist dezer dagen zal de eerste ministersassociatievergadering worden gehouden)? 3. Is zij van mening dat zij een oplossing van deze kwestie vooral van de onderhandelingen afhankelijk moet maken? Antwoord van de heer van den Broek namens de Commissie (7 mei 1999) De Commissie is er zich van bewust dat het denationalisatieproces in Slovenië zeer traag verloopt. Zij is in dit verband echter niet op de hoogte van enige discriminatie ten aanzien van de Italiaanse minderheid in Slovenië. De huidige wetgeving op het gebied van denationalisatie bevat geen discriminerende bepalingen. Overeen- komstig de wet hebben leden van de Italiaanse minderheid dezelfde rechten wanneer zij het Sloveense staatsburgerschap aanvragen. Het algemene vraagstuk van het denationalisatieproces werd onlangs met de Sloveense Regering besproken tijdens een vergadering van het Associatiecomité Gemeenschap/ Slovenië die op 25 maart 1999 plaatsvond te Lubljana. Tijdens die vergadering verstrekte de Regering bijgewerkte informatie over de stand van zaken. Een en ander betekent dat de toetredingsonderhandelingen op dezelfde manier kunnen worden voortgezet. (1999/C 348/170) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0739/99 van Alessandro Danesin (PPE) aan de Commissie (29 maart 1999) Betreft: Erkenning van diploma’s in de EU In Duitsland bepaalt in ten minste twee gevallen, namelijk in de deelstaat Hessen en in de deelstaat Nedersaksen, de plaatselijke wetgeving (respectievelijk art. 231 en art. 5 over de juridische praktijkuitoefening) dat het om als advocaat toegelaten te worden tot de balie nodig is als jurist afgestudeerd te zijn in de Bondsrepubliek Duitsland


title: WRITTEN QUESTION No. 727/99 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Structural Funds

text: 21. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 370/95 För närvarande finns endast siffrorna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 tillgängliga. Vilka danska regioner kommer enligt kommissionen inte att klassificeras som mål 1-regioner under denna treårsperiod? (1) EGT C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 370/135) SKRIFTLIG FRÅGA E-0727/99 från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (29 mars 1999) Angående: Strukturfonderna De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskaps- stöd. För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131) (1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om. För närvarande finns endast siffrorna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 tillgängliga. Vilka svenska regioner kommer enligt kommissionen inte att klassificeras som mål 1-regioner under denna treårsperiod? (1) EGT C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 370/136) SKRIFTLIG FRÅGA E-0728/99 från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (29 mars 1999) Angående: Strukturfonderna De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskaps- stöd. För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131) (1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om. För närvarande finns endast siffrorna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 tillgängliga. Vilka finska regioner kommer enligt kommissionen inte att klassificeras som mål 1-regioner under denna treårsperiod? (1) EGT C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 370/137) SKRIFTLIG FRÅGA E-0729/99 från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (29 mars 1999) Angående: Strukturfonderna De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskaps- stöd. För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131) (1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om


title: Directiva 1999/22/CE del Consejo, de 29 de marzo de 1999, relativa al mantenimiento de animales salvajes en parques zoológicos

text: L 94/24 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 9. 4. 1999 DIRECTIVA 1999/22/CE DEL CONSEJO de 29 de marzo de 1999 relativa al mantenimiento de animales salvajes en parques zool(cid:155)gicos EL CONSEJO DE LA UNI(cid:222)N EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, el apartado 1 de su art(cid:146)culo 130 S, Vista la propuesta de la Comisi(cid:155)n, Visto el dictamen del Comit(cid:130) Econ(cid:155)mico y Social (1), De conformidad con el procedimiento establecido en el art(cid:146)culo 189 C del Tratado (2), Considerando que el Reglamento (CE) no 338/97 del Consejo, de 9 de diciembre de 1996, relativo a la protec- ci(cid:155)n de especies de la fauna y flora silvestres mediante el control de su comercio (3), establece que la importaci(cid:155)n en la Comunidad de espec(cid:146)menes vivos de un gran n(cid:156)mero de especies ha de estar subordinada a que se acredite disponer de instalaciones adecuadas para su albergue y cuidado; que dicho Reglamento proh(cid:146)be la exhibici(cid:155)n p(cid:156)blica con fines comerciales de espec(cid:146)menes de las especies enumeradas en el anexo A, salvo en caso de que est(cid:130) justificada una excepci(cid:155)n concreta con fines educativos, o para investigaci(cid:155)n o cr(cid:146)a; Considerando que la Directiva 79/409/CEE del Consejo, de 2 de abril de 1979, relativa a la conservaci(cid:155)n de las aves silvestres (4), y la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservaci(cid:155)n de los h(cid:145)bitats naturales y de la fauna y flora silvestres (5), proh(cid:146)ben la captura, el mantenimiento y el comercio de un gran n(cid:156)mero de especies y prev(cid:130)n excepciones en determi- nadas circunstancias, como investigaci(cid:155)n y ense(cid:157)anza, repoblaci(cid:155)n, reintroducci(cid:155)n y cr(cid:146)a; Considerando que la correcta aplicaci(cid:155)n de la legislaci(cid:155)n comunitaria actual y futura en materia de conservaci(cid:155)n de la fauna silvestre, as(cid:146) como la necesidad de garantizar que los parques zool(cid:155)gicos desempe(cid:157)en debidamente su importante papel en la educaci(cid:155)n p(cid:156)blica, la investigaci(cid:155)n cient(cid:146)fica y la conservaci(cid:155)n de las especies, hacen nece- sario el establecimiento de una base com(cid:156)n para la legis- laci(cid:155)n de los Estados miembros relativa a la autorizaci(cid:155)n e inspecci(cid:155)n de los parques zool(cid:155)gicos, el mantenimiento (1) DO C 204 de 15. 7. 1996, p. 63. (2) Dictamen del Parlamento Europeo de 29 de enero de 1998 (DO C 56 de 23. 2. 1998, p. 34). Posici(cid:155)n com(cid:156)n del Consejo de 20 de julio de 1998 (DO C 364 de 25. 11. 1998, p. 9), Deci- si(cid:155)n del Parlamento Europeo de 10 de febrero de 1999 (a(cid:156)n no publicada en el Diario Oficial). (3) DO L 61 de 3. 3. 1997, p. 1; Reglamento cuya (cid:156)ltima modifica- ci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2307/97 (DO L 325 de 27. 11. 1997, p. 1). (4) DO L 103 de 25. 4. 1979, p. 1; Directiva cuya (cid:156)ltima modifica- ci(cid:155)n la constituye la Directiva 97/49/CE de la Comisi(cid:155)n (DO L 223 de 13. 8. 1997, p. 9). (5) DO L 206 de 22. 7. 1992, p. 7. Directiva cuya (cid:156)ltima modifica- ci(cid:155)n la constituye la Directiva 97/62/CE (DO L 305 de 8. 11. 1997, p. 42). de animales en los parques zool(cid:155)gicos, la formaci(cid:155)n del personal y la educaci(cid:155)n del p(cid:156)blico visitante; Considerando que la Comunidad debe intervenir para que los parques zool(cid:155)gicos de la Comunidad contribuyan a la conservaci(cid:155)n de la biodiversidad con arreglo a la obliga- ci(cid:155)n comunitaria de adoptar medidas en materia de conservaci(cid:155)n ex situ, con arreglo al art(cid:146)culo 9 del Convenio sobre la diversidad biol(cid:155)gica; algunas organizaciones Considerando que como la Asociaci(cid:155)n europea de zool(cid:155)gicos y acuarios han estable- cido directrices para el cuidado y alojamiento de los animales en los parques zool(cid:155)gicos que podr(cid:146)an ser de utilidad, cuando proceda, para el establecimiento y adop- ci(cid:155)n de orientaciones nacionales, HA ADOPTADO LA PRESENTE DIRECTIVA: Art(cid:146)culo 1 Objetivos Los objetivos de la presente Directiva son proteger la fauna silvestre y conservar la biodiversidad mediante la adopci(cid:155)n, por parte de los Estados miembros, de medidas relativas a la autorizaci(cid:155)n e inspecci(cid:155)n de los parques zool(cid:155)gicos en la Comunidad, potenciando as(cid:146) su papel en la conservaci(cid:155)n de la biodiversidad. Art(cid:146)culo 2 Definici(cid:155)n A efectos de la presente Directiva, por «parques zool(cid:155)- gicos» se entender(cid:145)n todos los establecimientos perma- nentes en donde se mantengan animales vivos de especies silvestres para su exposici(cid:155)n al p(cid:156)blico, durante siete o m(cid:145)s d(cid:146)as al a(cid:157)o pero no los circos, las tiendas de animales ni los establecimientos a los que los Estados miembros eximan de los requisitos de la presente Directiva por no exponer un n(cid:156)mero significativo de animales o especies al p(cid:156)blico y por no poner en peligro los objetivos de la misma. Art(cid:146)culo 3 Requisitos aplicables a los parques zool(cid:155)gicos Los Estados miembros deber(cid:145)n adoptar medidas de conformidad con lo previsto en los art(cid:146)culos 4, 5, 6 y 7 para garantizar que todos los parques zool(cid:155)gicos cumplan las siguientes medidas de conservaci(cid:155)n: 9. 4. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 94/25 (cid:190) participaci(cid:155)n en la investigaci(cid:155)n que redunde en la conservaci(cid:155)n de especies, o formaci(cid:155)n en t(cid:130)cnicas pertinentes de conservaci(cid:155)n, o intercambio de infor- maci(cid:155)n sobre la conservaci(cid:155)n de especies o, cuando proceda, cr(cid:146)a en cautividad, repoblaci(cid:155)n o reintroduc- ci(cid:155)n de especies en el medio silvestre; (cid:190) fomento de la educaci(cid:155)n y de la toma de conciencia por el p(cid:156)blico en lo que respecta a la conservaci(cid:155)n de la biodiversidad, en particular facilitando informaci(cid:155)n sobre las especies expuestas y sus h(cid:145)bitats naturales; (cid:190) alojamiento de los animales en condiciones que persigan la satisfacci(cid:155)n de las necesidades biol(cid:155)gicas o de conservaci(cid:155)n de cada especie, entre otras cosas proporcionando a las especies los recintos adecuados a cada una de ellas y manteniendo un nivel elevado en la cr(cid:146)a de animales, con un programa avanzado de atenci(cid:155)n veterinaria preventiva y curativa y de nutri- ci(cid:155)n; (cid:190) prevenci(cid:155)n de la huida de los animales para evitar posibles amenazas ecol(cid:155)gicas a las especies ind(cid:146)genas y prevenci(cid:155)n de la introducci(cid:155)n de plagas y par(cid:145)sitos de procedencia exterior; (cid:190) mantenimiento de los registros actualizados de las colecciones del parque zool(cid:155)gico adaptados a las espe- cies registradas. Art(cid:146)culo 4 Autorizaci(cid:155)n e inspecci(cid:155)n Los Estados miembros deber(cid:145)n adoptar medidas 1. sobre autorizaci(cid:155)n e inspecci(cid:155)n de los parques zool(cid:155)gicos existentes o nuevos para garantizar que se cumplan los requisitos del art(cid:146)culo 3. 2. Cada parque zool(cid:155)gico deber(cid:145) contar con una auto- rizaci(cid:155)n v(cid:145)lida en un plazo de cuatro a(cid:157)os tras la entrada en vigor de la presente Directiva o, en el caso de parques zool(cid:155)gicos de nueva creaci(cid:155)n, antes de su apertura al p(cid:156)blico. 3. Cada autorizaci(cid:155)n deber(cid:145) incluir condiciones rela- tivas a la ejecuci(cid:155)n de los requisitos del art(cid:146)culo 3. El cumplimiento de estas condiciones deber(cid:145) controlarse, entre otros, mediante inspecciones peri(cid:155)dicas y se deber(cid:145)n adoptar las medidas pertinentes para garantizar dicho cumplimiento. 4. Antes de conceder o denegar una autorizaci(cid:155)n, de ampliar su duraci(cid:155)n o de modificarla de forma significa- tiva, se deber(cid:145) efectuar una inspecci(cid:155)n por parte de las autoridades competentes del Estado miembro con el fin de determinar el cumplimiento o incumplimiento de las condiciones de autorizaci(cid:155)n o de las condiciones de auto- rizaci(cid:155)n propuestas. Si un parque zool(cid:155)gico no cuenta con una autoriza- 5. ci(cid:155)n de conformidad con la presente Directiva o las condiciones de autorizaci(cid:155)n no se cumplen: a) la autoridad competente cerrar(cid:145) el parque zool(cid:155)gico o parte del mismo al p(cid:156)blico, o b) el parque zool(cid:155)gico deber(cid:145) ajustarse a las condiciones impuestas por la autoridad competente para garantizar el cumplimiento de las condiciones de autorizaci(cid:155)n. En el caso de que dichas condiciones no se cumplan en un plazo adecuado, que deber(cid:145)n fijar las autoridades competentes y que no podr(cid:145) exceder de dos a(cid:157)os, la autoridad competente retirar(cid:145) o modificar(cid:145) la autorizaci(cid:155)n y cerrar(cid:145) el parque zool(cid:155)gico o parte del mismo. Art(cid:146)culo 5 Las condiciones de autorizaci(cid:155)n que se determinan en el art(cid:146)culo 4 no se aplicar(cid:145)n cuando un Estado miembro pueda demostrar en una forma que la Comisi(cid:155)n considere satisfactoria que el objetivo de la presente Directiva, de acuerdo con lo dispuesto en el art(cid:146)culo 1, as(cid:146) como las condiciones aplicables a los parques zool(cid:155)gicos estable- cidas en el art(cid:146)culo 3 se cumplen y mantienen de manera constante mediante un sistema normativo y de registro. El mencionado sistema deber(cid:146)a contener, entre otras, dispo- siciones relativas a la inspecci(cid:155)n y cierre de los parques zool(cid:155)gicos equivalentes a las contenidas en los apartados 4 y 5 del art(cid:146)culo 4. Art(cid:146)culo 6 Cierre de parques zool(cid:155)gicos En caso de que deba cerrarse un parque zool(cid:155)gico o parte del mismo, la autoridad competente deber(cid:145) garantizar que los animales afectados sean tratados o trasladados con arreglo a condiciones que el Estado miembro considere pertinentes y adecuadas al objetivo y a las disposiciones de la presente Directiva. Art(cid:146)culo 7 Autoridades competentes Los Estados miembros designar(cid:145)n las autoridades compe- tentes a los efectos de la presente Directiva. Art(cid:146)culo 8 Sanciones Los Estados miembros fijar(cid:145)n las sanciones aplicables a las infracciones de las disposiciones nacionales que se adopten con arreglo a la presente Directiva. Dichas sanciones ser(cid:145)n proporcionadas, disuasorias y eficaces. L 94/26 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 9. 4. 1999 Art(cid:146)culo 9 Aplicaci(cid:155)n Art(cid:146)culo 10 Entrada en vigor 1. Los Estados miembros pondr(cid:145)n en vigor las disposi- ciones legales, reglamentarias y administrativas necesarias para ajustarse a la presente Directiva a m(cid:145)s tardar en abril de 2002. Informar(cid:145)n inmediatamente de ello a la Comi- si(cid:155)n. Cuando los Estados miembros adopten dichas medidas, (cid:130)stas incluir(cid:145)n una referencia a la presente Directiva o ir(cid:145)n acompa(cid:157)adas de tal referencia en su publicaci(cid:155)n oficial. Corresponder(cid:145) a los Estados miembros decidir los m(cid:130)todos de plasmaci(cid:155)n de dicha referencia. 2. Los Estados miembros comunicar(cid:145)n a la Comisi(cid:155)n las principales disposiciones legales de Derecho nacional que adopten en el (cid:145)mbito regido por la presente Direc- tiva. La presente Directiva entrar(cid:145) en vigor el d(cid:146)a de su publi- caci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Euro- peas. Art(cid:146)culo 11 Los destinatarios de la presente Directiva ser(cid:145)n los Estados miembros. Hecho en Bruselas, el 29 de marzo de 1999. Por el Consejo El Presidente F. M(cid:154)NTEFERING


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 756/99 του Nikitas KAKLAMANIS Χρηματοδοτήσεις της Ευρωπαiκής Επιτροπής

eurovoc_concepts:
EU financing
Eastern Macedonia and Thrace
European Commission
Islam
non-governmental organisation
protection of minorities
religious group
rights of minorities

text: C 348/128 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 3. 12. 1999 Κατα΄ τη δια΄ρκεια της παρου΄σας περιο΄δου προγραµµατισµου΄, 1994-1999, το συνολικο΄ µε΄γεθος του αλιευτικου΄ στο΄λου της Κοινο΄τητας µειω΄θηκε περι΄που κατα΄ 13 % σε χωρητικο΄τητα και κατα΄ 11 % σε ισχυ΄, ο΄πως το αποδεικνυ΄ουν οι ετη΄σιες εκθε΄σεις της Επιτροπη΄ς στο Κοινοβου΄λιο και στο Συµβου΄λιο, σχετικα΄ µε τα πολυετη΄ επιχειρησιακα΄ προγρα΄µµατα. Στην προ΄ταση΄ της σχετικα΄ µε τις διαρθρωτικε΄ς ενε΄ργειες στον αλιευτικο΄ τοµε΄α (1), που συζητει΄ται επι΄ του παρο΄ντος στο Συµβου΄λιο και στο Κοινοβου΄λιο, η Επιτροπη΄ προτει΄νει να παραταθει΄ η ισχυ΄ς του καθεστω΄τος της µο΄νιµης παυ΄σης της αλιευτικη΄ς δραστηριο΄τητας καθω΄ς και τον καθορισµο΄ συµπληρωµατικω΄ν ο΄ρων για την χορη΄γηση της ενι΄σχυσης, για την ανανε΄ωση του στο΄λου. Εξα΄λλου, η Επιτροπη΄ προτει΄νει ο΄πως τα κρα΄τη µε΄λη υποχρεου΄νται να αποδει΄ξουν ο΄τι µια δηµο΄σια ενι΄σχυση επιβα΄λλεται ο΄σον αφορα΄ τους καθορισµε΄νους στο΄χους, και ειδικο΄τερα ο΄τι χωρι΄ς δηµο΄σια ενι΄σχυση ο σχετικο΄ς αλιευτικο΄ς στο΄λος δεν θα µπορου΄σε να ανανεωθει΄ η΄ να εκσυγχρονισθει΄ και ο΄τι τα προβλεπο΄µενα µε΄τρα δεν µπορου΄ν να µη θε΄σουν σε κι΄νδυνο µακροπρο΄θεσµα την ισορροπι΄α των αλιευτικω΄ν πο΄ρων. Εξα΄λλου, πρε΄πει να εφαρµοσθει΄ ε΄να µο΄νιµο καθεστω΄ς ελε΄γχου ανανε΄ωσης του στο΄λου, σε ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη. Η κοινοτικη΄ ενι΄σχυση χορηγει΄ται στο πλαι΄σιο των εθνικω΄ν διαρθρωτικω΄ν προγραµµα΄των που υποβα΄λλονται απο΄ τα κρα΄τη µε΄λη και εγκρι΄νονται απο΄ την Επιτροπη΄. Εξα΄λλου, συ΄µφωνα µε την αρχη΄ της επικουρικο΄τητας, τα εν λο΄γω προγρα΄µµατα µπορου΄ν να περιλαµβα΄νουν συµπληρωµατικε΄ς διατα΄ξεις υπε΄ρ ενο΄ς επιτοπι΄ου κατα΄λληλου συστη΄µατος διαχει΄ρισης των θαλασσι΄ων πο΄ρων. (1) ΕΕ C 16 της 21. 1. 1999. (1999/C 348/173) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0756/99 υποβολη΄: Νικη΄τας Κακλαµα΄νης (UPE) προς την Επιτροπη΄ (29 Μαρτι΄ου 1999) Θε΄µα: Χρηµατοδοτη΄σεις της Ευρωπαïκη΄ς Επιτροπη΄ς Μπορει΄ να µε πληροφορη΄σει η Ευρωπαι¨κη΄ Επιτροπη΄ αν ε΄χει ποτε΄ χρηµατοδοτη΄σει, µε΄σω οποιασδη΄ποτε διο΄δου, «οργανω΄σεις» που ασχολου΄νται µε την «προστασι΄α των δικαιωµα΄των» της Μουσουλµανικη΄ς µειονο΄τητας της ∆υτικη΄ς Θρα΄κης, καθω΄ς και ποια΄ η΄ταν τα ακριβη΄ ποσα΄ που ενδεχοµε΄νως δο΄θηκαν; Απα΄ντηση της κας Wulf-Mathies εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (27 Απριλι΄ου 1999) Συ΄µφωνα µε πληροφορι΄ες που παρασχε΄θηκαν απο΄ το κρα΄τος µε΄λος στην Επιτροπη΄ κατα΄ τη δια΄ρκεια των συναντη΄σεων της οµα΄δας παρακολου΄θησης για το επιχειρησιακο΄ προ΄γραµµα «Ανατολικη΄ Μακεδονι΄α και Θρα΄κη», καµι΄α οργα΄νωση για την προστασι΄α των δικαιωµα΄των της µουσουλµανικη΄ς µειονο΄τητας στη ∆υτικη΄ Θρα΄κη δεν χρηµατοδοτη΄θηκε µε΄χρι ση΄µερα απο΄ το προ΄γραµµα αυτο΄. (1999/C 348/174) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0757/99 υποβολη΄: Νικη΄τας Κακλαµα΄νης (UPE) προς την Επιτροπη΄ (29 Μαρτι΄ου 1999) Θε΄µα: Χρηµατοδοτη΄σεις της Ευρωπαïκη΄ς Επιτροπη΄ς Μπορει΄ να µε πληροφορη΄σει η Ευρωπαι¨κη΄ Επιτροπη΄ αν χρηµατοδο΄τησε (απο΄ το 1995 και µε΄χρι ση΄µερα), µε΄σω οποιασδη΄ποτε διο΄δου, «οργανω΄σεις» η΄ «ιδρυ΄µατα» που εδρευ΄ουν στο κατεχο΄µενο µε΄ρος της Κυ΄πρου, ποια΄ η΄ταν αυτα΄, πο΄τε διενεργη΄θηκαν οι ενδεχο΄µενες χρηµατοδοτη΄σεις, και ποια΄ η΄ταν τα ακριβη΄ ποσα΄ τους; Απα΄ντηση του κ. van den Broek εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (15 Απριλι΄ου 1999) Η Επιτροπη΄, ανταποκρινο΄µενη στην ε΄κκληση του Συµβουλι΄ου που διατυπω΄θηκε στα συµπερα΄σµατα του Συµβουλι΄ου της 6ης Μαρτι΄ου 1995, ανε΄λαβε µια σειρα΄ δραστηριοτη΄των για την ενηµε΄ρωση της Τουρκοκυπριακη΄ς Κοινο΄τητας σχετικα΄ µε τα πλεονεκτη΄µατα που θα προε΄κυπταν απο΄ την προσχω΄ρηση στην Ευρωπαι¨κη΄ Ένωση


title: Ühine seisukoht, 29. märts 1999, mille nõukogu on määratlenud Euroopa Liidu lepingu artikli K.3 alusel ja mis käsitleb organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni ettepanekut

eurovoc_concepts:
Mafia
UN convention
fight against crime
international convention
international cooperation
organised crime

text: 19/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 125 31999F0235 L 87/1 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 31. 3. 1999 ÜHINE SEISUKOHT, 29. märts 1999, mille nõukogu on määratlenud Euroopa Liidu lepingu artikli K. 3 alusel ja mis käsitleb organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni ettepanekut (1999/235/JSK) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli K. 3 lõiget 2 ja artiklit K. 5, tunnustades kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö ja polit- seikoostöö tähtsust kõikide rahvusvahelise kuritegevuse tõsiste vormide vältimisel ja nende vastu võitlemisel, nagu on sätestatud lepingu artiklis K. 1, ühe või mitme ühise seisukoha vastuvõtmiseks Ühinenud Rah- vaste Organisatsiooni konventsiooni eelnõu ja selle protokollide kohta; püütakse võimalikult palju osaleda kavandatavat konventsiooni käsitlevates läbirääkimistes ning vältida kavandatava konvent- siooni ja Euroopa Liidu õigusaktide vahelisi vastuolusid, ning arvestades, et: ON MÄÄRATLENUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA: liikmesriigid peavad organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust ühist huvi pakkuvaks küsimuseks; Artikkel 1 juunis 1997 Amsterdamis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kii- tis heaks organiseeritud kuritegevuse kõrgetasemelise töörühma tegevuskava, mis sisaldab laialdasi ettepanekuid organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse tugevdamiseks; tuleb arvesse võtta meetmeid, mille Euroopa Liit on juba vastu võtnud või mis on ettevalmistamisel või vastuvõtmisel ning mille eesmärk on nimetatud tegevuskava rakendamine, eriti 21. det- sembri 1998. aasta ühismeedet 98/733/JSK, millega Euroopa Liidu liikmesriikides tunnistatakse kuriteoks kuulumine kuritege- likku ühendusse (1); on võetud meetmeid organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni väljatöötami- seks ja selle üle läbirääkimiseks; nõukogu palus oma 5. oktoobri 1998. aasta otsustes, et eesistu- jariik teeks ettepanekuid Euroopa Liidu lepingu artikli K. 3 kohase (1) EÜT L 351, 29. 12. 1998, lk 1. 1. Liikmesriigid toetavad kavandatava organiseeritud kuritege- vuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kon- ventsiooni ja selle võimalike protokollide koostamist. Liikmes- riigid pooldavad selliste sätete lisamist konventsiooni eelnõusse, mis võimalikult suurel määral hõlbustavad organiseeritud kurite- gevuse tõhusat vältimist ja uurimist ning selle eest vastutusele võt- mist. 2. Liikmesriigid tagavad, et konventsiooni eelnõu konkreetse tegevuse kuriteoks tunnistamise kohustusega seotud sätted vasta- vad eelkõige ühismeetme 98/733/JSK artiklitele 1 ja 2. 3. Muude sätete osas tuleks konventsiooni eelnõu nii laialt kui võimalik kohaldada kuritegelike ühenduste ja selliste ühenduste vastu võitlemiseks tehtava rahvusvahelise koostöö suhtes. Kon- ventsiooni eelnõu vastavad sätted peaksid põhimõtteliselt hõl- mama selliste isikute tegevust, kes tegutsevad koos raskete kuri- tegude sooritamiseks ja on seotud mis tahes kuritegeliku ühendusega, millel on oma struktuur ja mis asutatakse või on asu- tatud teatavaks ajavahemikuks. Need sätted ei tohiks piirduda ainult selliste rühmitustega, kellel on hästi arenenud struktuur ja püsiv iseloom, nagu maffia tüüpi ühendused; nende ühenduste liikmete ülesanded ei pruugi olla vormiliselt määratletud ega nende liikmeskond püsiv. 126 ET Euroopa Liidu Teataja 19/1. kd 4. Konventsiooni eelnõusse lisatavad rahvusvahelist koostööd käsitlevad sätted peaksid tagama inimõiguste kaitse asjakohased meetmed ja sellist koostööd hõlbustama. Neid tuleks kohaldada olukorras, kus seetõttu, et uurimine on alles eeletapis, ei ole taot- luse saanud riigil võimalik täie kindlusega väita, et konkreetne õigusrikkumine on seotud organiseeritud kuritegevusega. Lisaks võiks olla kasulik, kui organiseeritud kuritegevusega seotuse kind- lakstegemiseks määrataks kindlaks teatavad kriteeriumid. 5. Rahapesuvastase võitluse meetmetega seoses peaks konvent- sioon hõlmama suurt hulka erisuguseid kuritegusid ja olema eel- kõige kooskõlas rahapesuvastase töökonna 40 soovitusega. 6. Kuritegelikul viisil hangitud varasid käsitlevad konventsiooni eelnõu sätted ei tohiks olla vastuolus 3. detsembri 1998. aasta ühismeetmega 98/699/JSK, mis käsitleb rahapesu ning kuriteova- hendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, uuri- mist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist, (1) ja peaksid seda arvesse võtma. 7. Konventsiooni eelnõu asjakohased sätted tuleks vajaduse kor- ral koostada narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadus- liku ringluse vastase Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1998. aasta konventsiooni alusel. Lisaks tuleks nendes täiel mää- ral arvesse võtta rahapesu ning kriminaaltulu avastamist, aresti- mist ja konfiskeerimist käsitlevat Euroopa Nõukogu 1990. aasta konventsiooni. seisukohti sel määral, kui see on praktiliselt teostatav, et jõuda ühistele seisukohtadele kõigis Euroopa Liidu huve oluliselt mõjutavates küsimustes. Komisjon võtab sellest tööst täiel määral osa. Vajaduse korral kaalutakse lisameetmete võtmise vajadust vastavalt sellele, kuidas läbirääkimised edenevad. Artikkel 3 Liikmesriigid tagavad, et kavandatava Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni ja selle võimalike protokollide sätted koostatud õigusaktidega. liikmesriikide vastuolus ei ole vahel Artikkel 4 Nõukogu püüab vajaduse korral vastu võtta uusi ühiseid seisukohti seoses konventsiooni eelnõuga ja eelkõige selle võimalike protokollidega. Artikkel 5 Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas. Artikkel 2 Brüssel, 29. märts 1999 Kavandatava Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni läbirääkimistel ja selle oma koordineerivad võimalike protokollidega liikmesriigid eesistujariigi algatusel seotud Nõukogu nimel eesistuja F. MÜNTEFERING (1) EÜT L 333, 9. 12. 1998, lk 1


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 779/99 af Cristiana MUSCARDINI Privatiseringer og monopoler i sektoren for mejeriprodukter

eurovoc_concepts:
EU control
European Commission
Italy
competition law
dairy industry
dominant position
economic concentration
merger control
monopoly
privatisation


title: WRITTEN QUESTION No. 739/99 by Alessandro DANESIN Recognition of qualifications in the EU

eurovoc_concepts:
Germany
access to a profession
capacity to exercise rights
freedom to provide services
higher education
lawyer
professional qualifications
recognition of diplomas
right of establishment
vocational training

text: 3. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 348/125 (1999/C 348/169) WRITTEN QUESTION E-0738/99 by Alessandro Danesin (PPE) to the Commission (29 March 1999) Subject: Negotiations on Slovenia’s accession to the European Union Thanks to the genuine progress made by the country’s institutions, with the political stability and economic reliability they have achieved, Slovenia is one of the six countries in the first (priority) group with which the European Union began negotiations for accession as early as March 1998 (even though the Europe Agreement only entered into force on 1 February). However, the question of how to return properties belonging to the Italian minority that has always been in its territory has still not been resolved (confiscation of property still occurs, although to a lesser extent, and was part of an arrogant policy of expropriation under the preceding Yugoslav regime). Despite the agreements between the Italian and Slovenian Governments, this situation continues to represent a clear case of discrimination against the rights of the Italian minority and, in the light of the European Union’s new relationship with Slovenia, it seems even more unjustified now that accession negotiations are under way. The accession criteria laid down at the Copenhagen European Council in 1993, which applicant countries are required to meet prior to accession, include only one political criterion, namely full respect for minority rights, including the return of property confiscated in the past. The Commission: 1. Is it aware of this outstanding issue? 2. Has it already considered the matter during its talks with the Slovenian authorities (the first Association Council meeting is due to be held very soon)? 3. Does it believe that progress in the negotiations should be made conditional on a solution to this question? Answer given by Mr van den Broek on behalf of the Commission (7 May 1999) The Commission is aware that the process of denationalisation in Slovenia is proceeding very slowly. The Commission is not aware of any discrimination of the Italian minority in Slovenia regarding the process of denationalisation. The current law on denationalisation does not foresee any discrimination of this kind. According to the law, members of the Italian minority enjoy equal rights when they apply for Slovene citizenship. The general issue of the denationalisation process was recently discussed with the Slovene government at the meeting of the association committee Community/Slovenia held in Ljubljana on 25 March 1999. The government provided updated information on the status of this process. In view of the above considerations, there is no need to alter the course of the accession negotiations. (1999/C 348/170) WRITTEN QUESTION E-0739/99 by Alessandro Danesin (PPE) to the Commission (29 March 1999) Subject: Recognition of qualifications in the EU In at least two regions in Germany, Hessen and Lower Saxony, local legislation (Article 231 and Article 5 respectively, regarding legal practice) stipulates that anyone wishing to practise as a lawyer must have obtained a degree in the Federal Republic of Germany


title: PREGUNTA ESCRITA n. 764/99 del Alexandros ALAVANOS Viivyttely tuomioistuimen vesien pilaantumista koskevien päätösten saattamisessa osaksi Kreikan kansallista lainsäädäntöä

eurovoc_concepts:
Greece
aquatic environment
dangerous substance
infringement of EU law
judgment of the Court (EU)
water pollution


title: WRITTEN QUESTION No. 724/99 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Structural Funds

eurovoc_concepts:
EU aid
Structural Funds
United Kingdom
eligible region
gross domestic product
statistics
terms for aid

text: C 370/94 Official Journal of the European Communities EN 21. 12. 1999 Currently, only the figures corresponding to the financial years 1994, 1995 and 1996 are available. What regions in Luxembourg does the Commission expect not to be classed as Objective 1 regions for this three-year period? (1) OJ C 176, 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 370/132) WRITTEN QUESTION E-0724/99 by José García-Margallo y Marfil (PPE) to the Commission (29 March 1999) Subject: Structural Funds The regions whose level of income per inhabitant is less than 75 % of that which corresponds to the average Community inhabitant are classed as ‘Objective 1 regions’ and are entitled to substantial Community aid. In order to work out whether this threshold has been crossed or not, the draft Council Regulation, COM(98) 0131 final (1), laying down general provisions on the Structural Funds, stipulates that the figures corresponding to the last three years on which Eurostat has information will be taken into account. Currently, only the figures corresponding to the financial years 1994, 1995 and 1996 are available. What regions in Great Britain does the Commission expect not to be classed as Objective 1 regions for this three-year period? (1) OJ C 176, 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 370/133) WRITTEN QUESTION E-0725/99 by José García-Margallo y Marfil (PPE) to the Commission (29 March 1999) Subject: Structural Funds The regions whose level of income per inhabitant is less than 75 % of that which corresponds to the average Community inhabitant are classed as ‘Objective 1 regions’ and are entitled to substantial Community aid. In order to work out whether this threshold has been crossed or not, the draft Council Regulation, COM(98) 0131 final (1), laying down general provisions on the Structural Funds, stipulates that the figures corresponding to the last three years on which Eurostat has information will be taken into account. Currently, only the figures corresponding to the financial years 1994, 1995 and 1996 are available. What regions in Ireland does the Commission expect not to be classed as Objective 1 regions for this three-year period? (1) OJ C 176, 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 370/134) WRITTEN QUESTION E-0726/99 by José García-Margallo y Marfil (PPE) to the Commission (29 March 1999) Subject: Structural Funds The regions whose level of income per inhabitant is less than 75 % of that which corresponds to the average Community inhabitant are classed as ‘Objective 1 regions’ and are entitled to substantial Community aid. In order to work out whether this threshold has been crossed or not, the draft Council Regulation, COM(98) 0131 final (1), laying down general provisions on the Structural Funds, stipulates that the figures corresponding to the last three years on which Eurostat has information will be taken into account


title: WRITTEN QUESTION No. 779/99 by Cristiana MUSCARDINI Privatisation and monopoly in the dairy sector


title: PREGUNTA ESCRITA n. 749/99 del Anita POLLACK Kryptosporidioosi

eurovoc_concepts:
AIDS
animal disease
genetics
infectious disease
medical diagnosis
medical research
water pollution

text: 21. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 370/99 En lo relativo más específicamente a las pequeñas y medianas empresas (PYME) y a las empresas artesanas, seguirán recibiendo ayudas para la transformación y la comercialización, además de que se les podrán conceder ayudas dentro de las medidas destinadas a la adaptación y el desarrollo de las zonas rurales. Estas medidas abarcarán un gran espectro de sectores de actividad en que trabajan las PYME y las empresas artesanas y deberían tener un efecto particular en las zonas de montaña debido a la importancia de las necesidades por cubrir. Por otra parte, el proyecto de directrices de la Comisión para los programas del período 2000-2006 respecto a los Fondos Estructurales (1) concede prioridad a las PYME como fuente de desarrollo económico regional y de empleo. (1) SEC(99)103 final. (1999/C 370/142) PREGUNTA ESCRITA E-0745/99 de Anita Pollack (PSE) a la Comisión (29 de marzo de 1999) Asunto: Pesca y desarrollo sostenible ¿Garantiza la Comisión que los fondos de la iniciativa comunitaria PESCA se utilizan para el apoyo de objetivos relacionados con la conservación de la naturaleza? En caso negativo ¿por qué no? Respuesta de la Sra. Bonino en nombre de la Comisión (23 de abril de 1999) El programa operativo PESCA no financia directamente medidas de conservación de la naturaleza porque no es su objetivo, pero algunas de sus medidas tienen un efecto positivo sobre la conservación de los recursos naturales. Cabe señalar, concretamente, la protección de las especies sobreexplotadas y de los ecosistemas marinos gracias al apoyo a las medidas de diversificación del esfuerzo pesquero orientándolo hacia nuevas especies o nuevas zonas, así como a los proyectos piloto de seguimiento de la incidencia del esfuerzo pesquero y de la cartografía de los fondos marinos; también contribuyen a tal protección el apoyo prestado al acondicionamiento de parajes acuícolas extensivos y el equipamiento de los mismos, y a prácticas acuícolas con un bajo impacto ambiental (nuevos métodos de reciclaje de residuos y cría extensiva de mejillones en los fondos), así como las medidas de formación de los pescadores sobre la gestión duradera de los recursos pesqueros. Por ello, PESCA cuenta con un potencial importante de financiación de proyectos innovadores destinados a conciliar los objetivos de viabilidad económica del sector con la protección de los recursos pesqueros y de los ecosistemas marinos, así como de puesta a prueba de nuevas estrategias de gestión duradera de la pesca y la acuicultura. (1999/C 370/143) PREGUNTA ESCRITA E-0749/99 de Anita Pollack (PSE) a la Comisión (29 de marzo de 1999) Asunto: Criptosporidium ¿Ha realizado la Comisión algún tipo de investigación (o existe alguna investigación en curso) acerca de carácter infeccioso del tipo 1 de criptosporidium frente a la del tipo 2? Respuesta de la Sra. Cresson en nombre de la Comisión (30 de abril de 1999) La Comisión está financiando, dentro del programa Biomed 2, un proyecto sobre la criptosporidiasis (1) que se inició el 1 de mayo de 1997 y tendrá una duración de 36 meses. Aunque la infección por cryptosporidium en personas con la función inmunológica intacta sea asintomá- tica o autolimitada, los niños y los individuos immunodeficientes corren grave riesgo de infección. La transmisión se produce de persona a persona o de animal a persona, a menudo a través de agua


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 717/99 van José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Structuurfondsen

eurovoc_concepts:
EU aid
Spain
Structural Funds
eligible region
gross domestic product
terms for aid

text: 21. 12. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 370/91 (1999/C 370/124) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0694/99 van Sebastiano Musumeci (NI) aan de Commissie (26 maart 1999) Betreft: Inbreukprocedure i. v. m. olijfolie Aangezien de door de EU tegen de Italiaanse wet nr. 313/98 ingestelde „inbreukprocedure” inzake de etikettering van olijfolie * tevens bekend als de „made in Italy-wet” volstrekt ongewettigd blijkt, aangezien hij in generlei opzicht bijdraagt tot de opheffing van de communautaire handelsbarrières, maar in feite is bedoeld voor de instandhouding van de kwaliteit en het typische karakter van producten en om de veiligheid van voedselproducten voor de consument te garanderen. Het Comité voor het beheer van vetstoffen van de EU heeft de geschatte hoeveelheid olijfolieproductie voor het productiejaar 1997/98 drastisch teruggeschroefd naar aanleiding van het productietekort in Spanje, hetgeen voor Italië als een van de productielanden ernstige gevolgen heeft gehad. Tevens doet zich het feit voor dat de drastische verlaging van de communautaire steun voor het oogstjaar 97/98 (dat is vastgesteld op 40 %) de reeds zware crisis in de olijfoliesector alleen maar kan versterken. Kan de Commissie in dat verband mededelen: * of er niet te denken valt aan intrekking van de inbreukprocedure die tegen Italië is ingesteld in verband met de toepassing van wet nr. 313/98? * of zij niet de politieke bereidheid kan opbrengen om met de Italiaanse regering samen te werken in de zin van een heronderhandeling over de communautaire steun voor de olijfolieteelt voor het produc- tiejaar 1997/98, ten einde de gevolgen van de zo reeds ernstige markt- en prijzencrisis te verzachten? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (5 mei 1999) De Commissie is van oordeel dat de inbreukprocedure die tegen Italië is ingesteld gegrond is, aangezien de wet die het geachte parlementslid noemt is goedgekeurd, ondanks de strijdigheid ervan met de bepalingen van Richtlijn 83/189/EG van de Raad „technische normen” (onder meer gewijzigd bij Richtlijn 88/182/EG, en gecodificeerd bij Richtlijn 93/84/EG), en ondanks het bepaalde in artikel 10 van het EG-Verdrag (het voormalige artikel 5). Italië heeft niet gereageerd op het met redenen omkleed advies dat de Commissie tot het land heeft gericht. De Commissie is het niet eens met de opvatting van het geachte parlementslid omtrent de gevolgen van de verminderde steun voor de inkomens van de olijventelers. Immers wat de kleine telers aangaat (zij die minder dan 500 kg olijfolie produceren), is er voor hen geen sprake van steunvermindering. Deze producenten vertegenwoordigen echter meer dan 60 % van alle olijventelers in de Gemeenschap (75 % in Italië). Wat nu de grote telers aangaat, hun inkomen bestaat uit de verkoop van olie, die afhangt van de geproduceerde hoeveelheden, alsmede uit de productiesteun, die voortvloeit uit het unitaire steunbedrag, gerelateerd aan de geproduceerde hoeveelheden. Gezien de productie van het oogstjaar 1997/1998 hebben de grote producenten geen grote inkomensverliezen geleden. Voorts is het vraagstuk besproken in de Raad van 28 en 29 september 1998 die het niet noodzakelijk heeft geacht aan het Italiaanse verzoek terzake gevolg te geven. (1999/C 370/125) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0717/99 van José García-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (29 maart 1999) Betreft: Structuurfondsen Regio’s waar het inkomen per hoofd van bevolking lager ligt dan 75 % van het communautaire gemiddelde, worden aangemerkt als „regio’s van doelstelling 1” en profiteren van omvangrijke commu- nautaire steun. Om te weten of deze drempel al of niet is overschreden, bepaalt het voorstel voor een verordening van de Raad, COM(98) 0131 def. (1), houdende algemene bepalingen inzake de Structuurfondsen, dat rekening moet worden gehouden met de cijfers over de afgelopen drie jaar waarover bij Eurostat gegevens beschikbaar zijn


title: WRITTEN QUESTION No. 719/99 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Structural Funds

eurovoc_concepts:
EU aid
Italy
Structural Funds
eligible region
gross domestic product
statistics
terms for aid

text: C 370/92 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 12. 1999 För närvarande finns endast siffrorna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 tillgängliga. Vilka spanska regioner kommer enligt kommissionen inte att klassificeras som mål 1-regioner under denna treårsperiod? (1) EGT C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 370/126) SKRIFTLIG FRÅGA E-0718/99 från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (29 mars 1999) Angående: Strukturfonderna De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskaps- stöd. För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131) (1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om. För närvarande finns endast siffrorna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 tillgängliga. Vilka portugisiska regioner kommer enligt kommissionen inte att klassificeras som mål 1-regioner under denna treårsperiod? (1) EGT C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 370/127) SKRIFTLIG FRÅGA E-0719/99 från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (29 mars 1999) Angående: Strukturfonderna De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskaps- stöd. För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131) (1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om. För närvarande finns endast siffrorna för budgetåren 1994, 1995 och 1996 tillgängliga. Vilka italienska regioner kommer enligt kommissionen inte att klassificeras som mål 1-regioner under denna treårsperiod? (1) EGT C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 370/128) SKRIFTLIG FRÅGA E-0720/99 från José García-Margallo y Marfil (PPE) till kommissionen (29 mars 1999) Angående: Strukturfonderna De regioner vars inkomstnivå per invånare är lägre än 75 procent av den genomsnittliga inkomstnivån för gemenskapens invånare klassificeras som mål 1-områden och är berättigade till omfattande gemenskaps- stöd. För att ta reda på om detta tröskelvärde har överskridits eller inte fastställer man i förslaget till rådets förordning (KOM(98) 131) (1) om allmänna bestämmelser för strukturfonderna att man vid beräkningarna skall ta hänsyn till siffrorna för de tre senaste åren som Eurostat har information om


title: PREGUNTA ESCRITA n. 713/99 del José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Rakennerahastot

eurovoc_concepts:
Navarre
OSCE
Structural Funds
economic statistics
eligible region
gross domestic product
less-favoured region
regional aid
regional economy
underground economy

text: C 348/122 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 3. 12. 1999 El Director General de la Oficina Estadística de las Comunidades Europeas (EUROSTAT) hizo público en la sesión de la Subcomisión de Asuntos Monetarios del Parlamento Europeo del 17. 2. 1999 «que los datos estadísticos correspondientes a los ejercicios 1994, 1995 y 1996 incluían ya los correspondientes a la economía sumergida de las regiones analizadas» aunque, no precisó los criterios que se habían seguido para estimar o evaluar este tipo de actividades. ¿Qué parte de la renta regional corresponde a la «economía sumergida» y cuál a la «economía regular» en Madrid en cada uno de estos años? (1) DO C 176 de 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 348/163) PREGUNTA ESCRITA E-0712/99 de José García-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisión (29 de marzo de 1999) Asunto: Fondos estructurales Las regiones cuyo nivel de renta por habitante sea inferior del 75 % al que corresponde al habitante medio comunitario se califican de «regiones objetivo 1» y se benefician de importantes ayudas comunitarias. Para saber si este umbral ha sido superado o no, el proyecto de Reglamento del Consejo, COM(98)131 final (1), por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos estructurales, prescribe que se tendrán en cuenta las cifras correspondientes a los tres últimos años de los que se disponga de datos en EUROSTAT. El Director General de la Oficina Estadística de las Comunidades Europeas (EUROSTAT) hizo público en la sesión de la Subcomisión de Asuntos Monetarios del Parlamento Europeo del 17. 2. 1999 «que los datos estadísticos correspondientes a los ejercicios 1994, 1995 y 1996 incluían ya los correspondientes a la economía sumergida de las regiones analizadas» aunque, no precisó los criterios que se habían seguido para estimar o evaluar este tipo de actividades. ¿Qué parte de la renta regional corresponde a la «economía sumergida» y cuál a la «economía regular» en Murcia en cada uno de estos años? (1) DO C 176 de 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 348/164) PREGUNTA ESCRITA E-0713/99 de José García-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisión (29 de marzo de 1999) Asunto: Fondos estructurales Las regiones cuyo nivel de renta por habitante sea inferior al 75 % del que corresponde al habitante medio comunitario se califican de «regiones objetivo 1» y se benefician de importantes ayudas comunitarias. Para saber si este umbral ha sido superado o no, el proyecto de Reglamento del Consejo, COM(98)131 final (1), por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos estructurales, prescribe que se tendrán en cuenta las cifras correspondientes a los tres últimos años de los que se disponga de datos en EUROSTAT. El Director General de la Oficina Estadística de las Comunidades Europeas (EUROSTAT) hizo público en la sesión de la Subcomisión de Asuntos Monetarios del Parlamento Europeo del 17. 2. 1999 «que los datos estadísticos correspondientes a los ejercicios 1994, 1995 y 1996 incluían ya los correspondientes a la economía sumergida de las regiones analizadas» aunque, no precisó los criterios que se habían seguido para estimar o evaluar este tipo de actividades. ¿Qué parte de la renta regional corresponde a la «economía sumergida» y cuál a la «economía regular» en Navarra en cada uno de estos años? (1) DO C 176 de 9. 6. 1998, p. 1


title: Proposta riesaminata di regolamento del Consiglio che modifica il regolamento (CEE) n. 1210/90 del 7 maggio 1990 sull'istituzione dell'Agenzia europea dell'ambiente e della rete europea d'informazione e di osservazione in materia ambientale

eurovoc_concepts:
European Environment Agency
environmental monitoring
environmental protection
information network
information system

formats: html pdf

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE Bruxelles, 29. 03. 1999 COM(1999) 122 def. 97/0168 (SYN) Proposta riesaminata di REGOLAMENTO DEL CONSIGLIO che modifica il regolamento (CEE) n. 1210/90 del 7 maggio 1990 sull'istituzione dell'Agenzia europea dell'ambiente e della rete europea d'informazione e di osservazione in materia ambientale (presentata dalla Commissione in applicazione dell'articolo 189 C, lettera d) del trattato CE) RELAZIONE Il 13 giugno 1997 la Commissione ha adottato una proposta di modifica del regolamento del Consiglio 1210/90 sull'Agenzia europea dell'ambiente (COM 97/282 - SYN 97/168 - OJ C 255, 20. 8. 1997). Il Comitato economico e sociale ha formulato un parere nel dicembre 1997 (GU C 73 del 9. 3. 1998). Il Parlamento europeo ha formulato il parere in prima lettura il 18 febbraio 1998 (GU C 80 del 16. 3. 1998). Il Comitato delle regioni ha formulato un parere il 12 marzo 1998 (GU C 180 dell'11. 6. 1998). Il 24 marzo 1998 la Commissione ha adottato una proposta modificata (COM 98/191 def. - GU C 123 del 22. 4. 1998). Il Consiglio ha formalmente adottato una posizione comune il 20 luglio 1998 (GU C 364 del 25. 11. 1998). La posizione comune del Consiglio è stata esaminata in seconda lettura dal Parlamento europeo il 9 febbraio 1999 ed è stata approvata con 9 emendamenti. Conformemente all'articolo 189 C, paragrafo d) del trattato, la Commissione presenta ora una proposta riesaminata di regolamento del Consiglio che modifica il regolamento 1210/90 sull'Agenzia europea dell'ambiente, che incorpora alcuni degli emendamenti proposti dal Parlamento europeo in seconda lettura. Emendamenti recepiti in toto dalla Commissione L'emendamento 3 inserisce all'articolo 2 (xi) del precisazione secondo cui "attendibili e comparabili", conformemente agli obiettivi dell'Agenzia stessa. regolamento originario la le informazioni ambientali dell'Agenzia devono essere L'emendamento 8, relativo alla composizione del consiglio di amministrazione, reintroduce il contenuto della proposta originaria della Commissione, ovvero la rappresentanri degli Stati membri, di un garanzia della presenza, accanto ai rappresentante della Commissione e di un rappresentante del Parlamento europeo. Emendamenti recepiti in parte dalla Commissione L'emendamento 2, che introduce un riferimento allo sviluppo ed al mantenimento di un centro di informazione di riferimento, è accettabile. Tuttavia la Commissione non è in grado di recepire il riferimento ad un registro di dati, respinto dalla posizione comune, poiché ciò modificherebbe in modo significativo i sistemi di notifica previsti da altri strumenti giuridici vigenti. Il riferimento al "rispetto" non è accettabile, in quanto le informazioni dell'Agenzia permettono solo un'analisi indiretta dell'efficacia della normativa comunitaria in materia ambientale. 2 Emendamenti respinti dalla Commissione L'emendamento 1 reinserisce una posizione relativa all'assistenza dell'Agenzia per i sistemi di controllo che è stata respinta dalla posizione comune. La Commissione concorda con la posizione comune, secondo cui i sistemi di controllo nazionali sono di competenza degli Stati membri. Il riferimento alla cooperazione fra l'Agenzia e la Commissione è superfluo in quanto figura già fra gli obiettivi esposti all'articolo 1. L'emendamento 4 è considerato superfluo in quanto l'accesso all'informazione dell'Agenzia è adeguatamente contemplato dall'articolo 6 del regolamento vigente. L'emendamento 5 è superfluo in quanto cita l'osservanza (vedi quanto detto sopra circa l'emendamento 2) e la valutazione della politica (opportunamente prevista all'articolo 1 del regolamento vigente). L'emendamento 6 obbliga in modo inflessibile alla cooperazione con la rete IMPEL, che è "solo" una rete informale, e con "altri organismi". L'emendamento 7 vorrebbe modificare il testo della posizione comune, che trova il favore della Commissione in quanto rispecchia la volontà degi Stati membri di evitare di essere giuridicamente vincolati a fornire informazioni all'Agenzia. L'emendamento 9 reinserisce il testo relativo alle future verifiche che era stato inavvertitamente stralciato dalla posizione comune. Tuttavia la Commissione non può recepire il riferimento alla valutazione del rapporto costo/efficacia relativamente alle azioni centralizzate e decentralizzate [della Comunità in materia di ambiente], per i seguenti motivi: • anche la proposta originaria prevede la verifica di prestazioni ed efficienza; • il rapporto costo/efficacia dell'Agenzia non può essere esaminato nel contesto generale delle istituzioni UE, ma deve piuttosto costituire un criterio di analisi rispetto al ruolo ed agli obiettivi specifici dell'Agenzia. 3 Proposta riesaminata di REGOLAMENTO DEL CONSIGLIO che modifica il regolamento (CEE) n. 1210/90 del 7 maggio 1990 sull'istituzione dell'Agenzia europea dell'ambiente e della rete europea d'informazione e di osservazione in materia ambientale (presentata dalla Commissione in applicazione dell'articolo 189 C, lettera d) del trattato CE) Posizione comune Emendamenti Articolo 1, punto 2), lettera a) nonché dell'ambiente 1. (iii) registrare, collazionare e valutare redigere dati sullo stato dell'ambiente, relazioni di esperti sulla qualità e la sensibilità sulle pressioni cui è sottoposto nella Comunità, fornire criteri di valutazione uniformi in ordine ai dati ambientali, da applicare in tutti sviluppare Stati membri, ulteriormente un centro di informazione La ambientale Commissione queste informazioni nell'ambito dei suoi compiti della di normativa in materia di ambiente; riferimento. serve dell'applicazione comunitaria garante di si gli di nonché dell'ambiente 1. (iii) registrare, collazionare e valutare redigere dati sullo stato dell'ambiente, relazioni di esperti sulla qualità e la sensibilità sulle pressioni cui è sottoposto nella Comunità, fornire criteri di valutazione uniformi in ordine ai dati ambientali, da applicare in tutti sviluppare Stati membri, ulteriormente e mantenere un centro di informazione ambientale di riferimento. La Commissione serve di queste si informazioni nell'ambito dei suoi compiti della di normativa in materia di ambiente; dell'applicazione comunitaria garante gli Articolo 1, punto 2), lettera b) informazioni 2. (xi) assicurare un'ampia diffusione fra i cittadini ambientali di attendibili e comparabili, in particolare sullo stato dell'ambiente, e incoraggiare l'utilizzazione tecnologia della telematica a tal fine; nuova 2. (xi) assicurare un'ampia diffusione fra i cittadini delle informazioni ambientali, in particolare sullo stato dell'ambiente, e incoraggiare l'utilizzazione della nuova tecnologia telematica a tal fine; 4 Posizione comune Emendamenti Articolo 1, punto 5), lettera b) Il consiglio di amministrazione elegge un comitato esecutivo al quale può delegare le decisioni esecutive, secondo le norme da esso adottate. Fra i membri del comitato un rappresentante nominato dal Parlamento europeo e un rappresentante nominato dalla Commissione. esecutivo figurano Il consiglio di amministrazione elegge un comitato esecutivo al quale può delegare le decisioni esecutive, secondo le norme da esso adottate. 5 ALLEGATO - Emendamenti respinti dalla Commissio ne (Emendamento 1) ARTICOLO 1, PUNTO 2, LETTERA a) Articolo 2, punto ii), terzo trattino (regolamento (CEE) n. 1210/90) Posizione comune del Consiglio Emendamenti del Parlamento di sistemi - a loro richiesta, assistere i singoli Stati membri, qualora ciò sia conforme al suo programma di lavoro annuale, nella messa a punto, nell'elaborazione e nell'ampliamento dei rispettivi dei siffatte ambientali, provvedimenti attività non pongano in pericolo l'assolvimento degli stabiliti dal presente articolo. Tale assistenza può comprendere anche valutazioni condotte da esperti di pari competenza richieste seconda a specifiche degli Stati membri; controllo purché compiti delle altri rispettivi - assistere i singoli Stati membri, qualora ciò sia conforme al suo programma pluriennale di lavoro, nella messa a punto, nell'elaborazione e nell'ampliamento dei sistemi di controllo dei provvedimenti ambientali, purché siffatte attività non pongano in pericolo l'assolvimento degli altri compiti stabiliti dal presente può comprendere anche valutazioni condotte da esperti di pari competenza. assistenza articolo; tale Le informazioni, l'assistenza e la consulenza di cui al presente punto possono essere richieste da uno Stato membro, dalla Commissione o da altre istituzioni dell'Unione, ovvero essere fornite dall'Agenzia di propria iniziativa. in cerca generale La Commissione cooperare con l'Agenzia nei casi possa quest'ultima informazioni a sostegno di Commissione ovvero dell'esecuzione di atti. di in cui adeguate iniziative della fornire In circostanze normali, le richieste dovrebbero essere in linea con i programmi di lavoro approvati dell'Agenzia. 6 (Emendamento 4) ARTICOLO 1, PUNTO 2, LETTERA b) Articolo 2, punto xiii bis) (nuovo) (regolamento (CEE) n. 1210/90) Posizione comune del Consiglio Emendamenti del Parlamento informazione xiii bis) utilizzare il centro di ambientale di riferimento per garantire libero convalidate informazioni accesso a sull'ambiente, requisiti ai conformemente Consiglio direttiva nella fissati 90/313/CEE, concernente la libertà di accesso all'informazione in materia ambientale (1). (1) GU L 158 del 23. 6. 1990, pag. 56. del (Emendamento 5) ARTICOLO 1, PUNTO 3, LETTERA b), PUNTO -i) (nuovo) Articolo 3, paragrafo 2, primo comma (regolamento (CEE) n. 1210/90) Posizione comune del Consiglio Emendamenti del Parlamento è sostituito (-i) Il primo comma dell'articolo 3, paragrafo seguente: dal 2, " L'Agenzia fornisce informazioni direttamente utilizzabili ai fini dell'attuazione, valutazione e osservanza della politica della Comunità in materia di ambiente. " testo (Emendamento 6) ARTICOLO 1, PUNTO 3, LETTERA c) Articolo 3, paragrafo 3, primo comma (regolamento (CEE) n. 1210/90) Posizione comune del Consiglio Emendamenti del Parlamento può 3. L'Agenzia allo scambio di informazioni con altri organismi, compresa la rete IMPEL. cooperare inoltre 3. L'Agenzia coopera inoltre allo scambio di informazioni con altri organismi, compresa la rete IMPEL, e fornisce loro assistenza. 7 (Emendamento 7) ARTICOLO 1, PUNTO 4, LETTERA a) Articolo 4, paragrafo 2, secondo comma (regolamento (CEE) n. 1210/90) Posizione comune del Consiglio Emendamenti del Parlamento reti con l'Agenzia collaborano Stati membri, Gli Stati membri tengono l'Agenzia informata dei principali elementi che compongono le d'informazione rispettive nazionali ove sull'ambiente. Gli opportuno, e contribuiscono all'attività svolta dalla rete europea d'informazione e di osservazione in materia ambientale in base al programma di la lavoro dell'Agenzia mediante la raccolta, collazione e l'analisi dei dati in ambito nazionale. Gli Stati membri possono parimenti contribuire a cooperare nell'ambito di dette attività a livello transnazionale. reti Gli Stati membri tengono l'Agenzia informata dei principali elementi che compongono le rispettive d'informazione nazionali sull'ambiente. Gli Stati membri collaborano con l'Agenzia e contribuiscono all'attività svolta dalla rete europea d'informazione e di osservazione in materia ambientale in base al programma di lavoro dell'Agenzia mediante la raccolta, la collazione e l'analisi dei dati in ambito nazionale. Gli Stati membri possono parimenti associarsi per cooperare nell'ambito di dette attività a livello transnazionale. (Emendamento 9) ARTICOLO 1, PUNTO 8 BIS (nuovo) Articolo 20 (regolamento (CEE) n. 1210/98) Posizione comune del Consiglio Emendamenti del Parlamento 8 bis) L'articolo 20 è sostituito dal seguente: testo "1. Entro il 31 dicembre 2003, sulla base di una relazione della Commissione, il Consiglio esamina i progressi compiuti e i compiti svolti dall'Agenzia in relazione alla politica globale dell'Unione in materia di ambiente. Tale relazione contiene una valutazione del rapporto costo/efficacia azioni relativamente centralizzate e decentralizzate. alle l'Agenzia 2. Entro il 15 settembre 1999, procede a una valutazione delle proprie prestazioni e della propria efficienza e presenta una relazione al consiglio di amministrazione, alla Commissione e al Parlamento europeo. " 8


title: WRITTEN QUESTION No. 732/99 by Gerhard SCHMID Nuclear Power Stations and the Millennium Bug

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU aid
EU programme
International Atomic Energy Agency
computer system
information
nuclear power station
nuclear safety
software
technical cooperation


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 712/99 von José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Strukturfonds

eurovoc_concepts:
OSCE
Region of Murcia
Structural Funds
economic statistics
eligible region
gross domestic product
less-favoured region
regional aid
regional economy
underground economy

text: C 348/122 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 3. 12. 1999 Der Generaldirektor des Statistischen Amtes der Europäischen Gemeinschaften (Eurostat) gab in der Sitzung des Unterausschusses Währung vom 17. 2. 1999 bekannt, daß die einschlägigen statistischen Angaben für die Haushaltsjahre 1994, 1995 und 1996 bereits die entsprechenden Angaben für die Schattenwirtschaft der zu prüfenden Regionen umfaßten, wobei er jedoch nicht angab, welche Kriterien zur Erfassung bzw. Bewertung dieses wirtschaftlichen Bereichs angewandt wurden. Welcher Anteil des regionalen BIP Madrids entfiel in den oben genannten Jahren jeweils auf die „Schatten- wirtschaft“ und auf die „reguläre Wirtschaft“? (1) ABl. C 176 vom 9. 6. 1998, S. 1. (1999/C 348/163) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0712/99 von José García-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (29. März 1999) Betrifft: Strukturfonds Die Regionen, deren Pro-Kopf-Einkommen weniger als 75 % des Gemeinschaftsdurchschnitts beträgt, gelten als „Ziel 1-Regionen“ und erhalten bedeutende Gemeinschaftsbeihilfen. Der Vorschlag für eine Verordnung des Rates, KOM(98) 131 endg. (1), mit allgemeinen Bestimmungen zu den Strukturfonds sieht vor, daß die entsprechenden Daten der letzten drei Jahre, für die Eurostat über Angaben verfügt, herangezogen werden, um zu bestimmen, ob dieser Schwellenwert überschritten wurde oder nicht. Der Generaldirektor des Statistischen Amtes der Europäischen Gemeinschaften (Eurostat) gab in der Sitzung des Unterausschusses Währung vom 17. 2. 1999 bekannt, daß die einschlägigen statistischen Angaben für die Haushaltsjahre 1994, 1995 und 1996 bereits die entsprechenden Angaben für die Schattenwirtschaft der zu prüfenden Regionen umfaßten, wobei er jedoch nicht angab, welche Kriterien zur Erfassung bzw. Bewertung dieses wirtschaftlichen Bereichs angewandt wurden. Welcher Anteil des regionalen BIP von Murcia entfiel „Schattenwirtschaft“ und auf die „reguläre Wirtschaft“? in den oben genannten Jahren jeweils auf die (1) ABl. C 176 vom 9. 6. 1998, S. 1. (1999/C 348/164) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0713/99 von José García-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (29. März 1999) Betrifft: Strukturfonds Die Regionen, deren Pro-Kopf-Einkommen weniger als 75 % des Gemeinschaftsdurchschnitts beträgt, gelten als „Ziel 1-Regionen“ und erhalten bedeutende Gemeinschaftsbeihilfen. Der Vorschlag für eine Verordnung des Rates, KOM(98) 131 endg. (1), mit allgemeinen Bestimmungen zu den Strukturfonds sieht vor, daß die entsprechenden Daten der letzten drei Jahre, für die Eurostat über Angaben verfügt, herangezogen werden, um zu bestimmen, ob dieser Schwellenwert überschritten wurde oder nicht. Der Generaldirektor des Statistischen Amtes der Europäischen Gemeinschaften (Eurostat) gab in der Sitzung des Unterausschusses Währung vom 17. 2. 1999 bekannt, daß die einschlägigen statistischen Angaben für die Haushaltsjahre 1994, 1995 und 1996 bereits die entsprechenden Angaben für die Schattenwirtschaft der zu prüfenden Regionen umfaßten, wobei er jedoch nicht angab, welche Kriterien zur Erfassung bzw. Bewertung dieses wirtschaftlichen Bereichs angewandt wurden. Welcher Anteil des regionalen BIP von Navarra entfiel „Schattenwirtschaft“ und auf die „reguläre Wirtschaft“? in den oben genannten Jahren jeweils auf die (1) ABl. C 176 vom 9. 6. 1998, S. 1


title: WRITTEN QUESTION No. 731/99 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Structural Funds

text: C 370/96 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 21. 12. 1999 Tällä hetkellä saatavilla on vain varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskevat tilastotiedot. Mitkä Saksan alueet jäävät komission arvion mukaan tavoite 1 -alueiden ulkopuolelle kyseisenä ajanjak- sona? (1) EYVL C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 370/138) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0730/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop. (1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Tällä hetkellä saatavilla on vain varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskevat tilastotiedot. Mitkä Itävallan alueet jäävät komission arvion mukaan tavoite 1 -alueiden ulkopuolelle kyseisenä ajanjak- sona? (1) EYVL C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 370/139) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0731/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop. (1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Tällä hetkellä saatavilla on vain varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskevat tilastotiedot. Mitkä Kreikan alueet jäävät komission arvion mukaan tavoite 1 -alueiden ulkopuolelle kyseisenä ajanjak- sona? (1) EYVL C 176, 9. 6. 1998, s. 1. Komission jäsenen Monika Wulf-Mathiesin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0717/99, E-0718/99, E-0719/99, E-0720/99, E-0721/99, E-0722/99, E-0723/99, E-0724/99, E-0725/99, E-0726/99, E-0727/99, E-0728/99, E-0729/99, E-0730/99 ja E-0731/99 (5. toukokuuta 1999) Komissio tekee päätöksen tavoitteen 1 tukikelpoisuusedellytykset vuosina 200052006 täyttävien alueiden luettelosta sen jälkeen, kun neuvosto on hyväksynyt asetuksen rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä. Komission 19. maaliskuuta 1998 esittämässä ehdotuksessa todetaan, että tavoitteen 1 kohdealueet ovat NUTS II -tason alueita, joiden ostovoiman perusteella mitattu ja kolmea viime vuotta koskevien käytettävissä olevien tietojen perusteella laskettu bruttokansantuote asukasta kohti on alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta. Tämän vuoksi luokittelussa otetaan siis huomioon vuosia 1994, 1995 ja 1996 koskevat tiedot


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 766/99 του Alexandros ALAVANOS Σιδηροδρομική γραμμή Αθήνας - Θεσσαλονίκης

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Community support framework
Greece
length of journey
rail network

text: C 370/102 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 21. 12. 1999 παραποτα΄µου της, του ποταµου΄ Σου΄λου, καθω΄ς και των υδα΄των του Παγασητικου΄ κο΄λπου απο΄ τις επικι΄νδυνες ουσι΄ες που καθορι΄ζονται στον κατα΄λογο ΙΙ της οδηγι΄ας 76/464/EOK. Βα΄σει του α΄ρθρου 171 της συνθη΄κης ΕΚ, εστα΄λη στην Ελλα΄δα προειδοποιητικη΄ επιστολη΄ στις 18 ∆εκεµβρι΄ου 1998. Οι ελληνικε΄ς αρχε΄ς κοινοποι΄ησαν στην Επιτροπη΄, στις 11 Ιανουαρι΄ου 1999, µε΄τρα τα οποι΄α ε΄λαβαν για την εφαρµογη΄ της ανωτε΄ρω απο΄φασης του ∆ικαστηρι΄ου. Η ανα΄λυση των εν λο΄γω µε΄τρων ει΄ναι υπο΄ εξε΄λιξη. (1999/C 370/146) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0765/99 υποβολη΄: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) προς την Επιτροπη΄ (29 Μαρτι΄ου 1999) Θε΄µα: Κατασκευη΄ νε΄ας σιδηροδροµικη΄ς γραµµη΄ς «Λιανοκλα΄δι-∆οµοκο΄ς» Συ΄µφωνα µε πληροφορι΄ες για τη νε΄α σιδηροδροµικη΄ γραµµη΄ «Λιανοκλα΄δι-∆οµοκο΄ς», υπα΄ρχει προ΄ταση ο΄σον αφορα΄ την κατασκευη΄ της που προβλε΄πει ση΄ραγγα 23 χιλιοµε΄τρων και ει΄ναι συνολικου΄ κο΄στους 260 δισ. και προ΄ταση που προβλε΄πει 11 χιλ. ση΄ραγγα, µε την υπο΄λοιπη γραµµη΄ επιφανειακη΄, και ει΄ναι συνολικου΄ κο΄στους 160 δισ. Επι΄σης, στη δευ΄τερη περι΄πτωση προτει΄νεται ο νε΄ος σιδηροδροµικο΄ς σταθµο΄ς Λαµι΄ας να απε΄χει 2 χιλιο΄µετρα απο΄ το κε΄ντρο της πο΄λης, ενω΄ µε την πρω΄τη προ΄ταση παραµε΄νει ο σηµερινο΄ς σταθµο΄ς «Λιανοκλα΄δι» για να εξυπηρετει΄ και την πο΄λη της Λαµι΄ας που απε΄χει 9 χιλιο΄µετρα. Ερωτα΄ται η Επιτροπη΄: 1. Ει΄ναι εν γνω΄σει της οι προτεινο΄µενες λυ΄σεις για την κατασκευη΄ της σιδηροδροµικη΄ς γραµµη΄ς «Λιανοκλα΄δι- ∆οµοκο΄ς»; 2. Ποιε΄ς ει΄ναι οι εκτιµη΄σεις της σε σχε΄ση µε το κο΄στος αυτω΄ν τνω προτα΄σεων και το κοινωνικο΄ τους ο΄φελος; 3. Ποια΄ ει΄ναι η εκτι΄µηση΄ της σε σχε΄ση µε την πιθανη΄ ολικη΄ δια΄ρκεια ολοκλη΄ρωσης του ε΄ργου; Απα΄ντηση της κας Wulf-Mathies εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (5 Μαι΅ου 1999) Η Επιτροπη΄ ε΄χει ενηµερωθει΄ για την υ΄παρξη διαφο΄ρων προτα΄σεων για τη νε΄α σιδηροδροµικη΄ γραµµη΄ µεταξυ΄ Λαµι΄ας η΄ Λιανοκλαδι΄ου και ∆οµοκου΄ αντιστοι΄χως. Το τµη΄µα αυτο΄ του σιδηροδροµικου΄ α΄ξονα Αθηνω΄ν 7 Θεσσαλονι΄κης ει΄ναι ορεινο΄ και το ε΄ργο της νε΄ας γραµµη΄ς θα ει΄ναι χωρι΄ς αµφιβολι΄α πολυ΄ δαπανηρο΄ και απο΄ τεχνικη΄ α΄ποψη πολυ΄ δυ΄σκολο. Στο πλαι΄σιο αυτο΄, η επιτροπη΄ παρακολου΄θησης του επιχειρησιακου΄ προγρα΄µµατος «Σιδηρο΄δροµοι» για την περι΄οδο 1994-1999, που συγχρηµατοδοτει΄ τις µελε΄τες του εν λο΄γω τµη΄µατος, αποφα΄σισε στις αρχε΄ς του 1999 να προβει΄ σε εξε΄ταση των προτα΄σεων αυτω΄ν πριν λα΄βει οποιαδη΄ποτε απο΄φαση. Οι ελληνικε΄ς αρχε΄ς προετοιµα΄ζουν αυτη΄ τη στιγµη΄ την εξε΄ταση αυτη΄ ω΄στε να ει΄ναι δυνατη΄ µι΄α ουσιαστικη΄ συ΄γκριση των εναλλακτικω΄ν λυ΄σεων απο΄ τεχνικη΄, οικονοµικη΄ και κοινωνικη΄ α΄ποψη. Η παρου΄σα φα΄ση πρε΄πει να ολοκληρωθει΄ µε΄χρι τα τε΄λη του τρε΄χοντος ε΄τους η΄ στις αρχε΄ς του 2000, ω΄στε οι οριστικε΄ς αποφα΄σεις να µπορου΄ν να ληφθου΄ν υπο΄ψη κατα΄ την προσεχη΄ περι΄οδο προγραµµατισµου΄ 2000-2006. (1999/C 370/147) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0766/99 υποβολη΄: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) προς την Επιτροπη΄ (29 Μαρτι΄ου 1999) Θε΄µα: Σιδηροδροµικη΄ γραµµη΄ Αθη΄νας 7 Θεσσαλονι΄κης Το 2ο ΚΠΣ προβλε΄πει, ο΄σον αφορα΄ τους σιδηροδρο΄µους, την κατασκευη΄ νε΄ας γραµµη΄ς «Τιθορε΄ας 7 Λιανοκλα΄δι» (50 χιλ. ) και την επι΄τευξη ηλεκτροκι΄νησης για το σιδηρο΄δροµο Αθη΄νας 7 Θεσσαλονι΄κης, που θα επε΄τρεπε χρο΄νο διαδροµη΄ς 4 ω΄ρες και 20 λεπτα΄. Με΄χρι ση΄µερα που το 2ο ΚΠΣ φθα΄νει στο τε΄λος του, τι΄ποτα απο΄ αυτα΄ δεν ε΄χει προχωρη΄σει, η διαδροµη΄ Αθη΄νας 7 Θεσσαλονι΄κης παραµε΄νει στις 6 ω΄ρες και µε τους σηµερινου΄ς ρυθµου΄ς πορει΄ας των ε΄ργων, οι στο΄χοι του 2ου ΚΠΣ δεν θα ε΄χουν επιτευχθει΄ ου΄τε το 2006


title: Sklep Sveta z dne 29. marca 1999 o sklenitvi Konvencije o mednarodni komisiji za varstvo Odre

eurovoc_concepts:
Poland
environmental cooperation
pollution control measures
pollution of waterways
watercourse

text: 11/Zv. 31 SL Uradni list Evropske unije 89 31999D0257 L 100/20 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 15. 4. 1999 SKLEP SVETA z dne 29. marca 1999 o sklenitvi Konvencije o mednarodni komisiji za varstvo Odre (1999/257/ES) SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 130s(1) Pogodbe v povezavi s prvim stavkom člena 228(2) in prvim pododstavkom člena 228(3) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2), ker sklenitev Konvencije s strani Skupnosti prispeva k uresniče- vanju ciljev, določenih v členu 130r Pogodbe, SKLENIL NASLEDNJE: Člen 1 ker je Komisija v imenu Skupnosti sodelovala v pogajanjih za pri- pravo Konvencije o mednarodni komisiji za varstvo Odre; Konvencija o mednarodni komisiji za varstvo Odre se s tem odobri v imenu Skupnosti. je bila Konvencija podpisana ker 11. aprila 1996 v Wroclawu (Poljska); v imenu Skupnosti Besedilo Konvencije je priloženo k temu sklepu. ker so cilji Konvencije okrepiti večstransko sodelovanje za prepre- čevanje in nadzor onesnaževanja reke Odre, varstvo okolja in zagotovitev trajnostne rabe vodnih virov; ker je prevladujoči cilj politike Skupnosti na področju okolja visoka stopnja varstva; ker temelji na načelih previdnostnih ukrepov in preventivnega ukrepanja, na načelu odpravljanja okoljske škode, po možnosti pri viru, in na načelu „plača povzro- čitelj obremenitve“; ker Skupnost pristojnosti s tretjimi državami organizacijami; in države članice sodelujejo v okviru svojih in pristojnimi mednarodnimi Člen 2 Predsednik Sveta je s tem pooblaščen, da imenuje osebo ali osebe, pooblaščeno(-e) za deponiranje listine o odobritvi pri generalnem sekretariatu Sveta v skladu s členom 18(2) Konvencije. V Bruslju, 29. marca 1999 Za Svet Predsednik F. MÜNTEFERING (1) UL C 316, 14. 10. 1998, str. 5. (2) Mnenje, podano 16. decembra 1998 (še ni objavljeno v Uradnem listu)


title: Regolamento (CE) n. 681/1999 della Commissione del 29 marzo 1999 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: 30. 3. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 86/1 I (Atti per i quali la pubblicazione (cid:138) una condizione di applicabilit(cid:133)) REGOLAMENTO (CE) N. 681/1999 DELLA COMMISSIONE del 29 marzo 1999 recante fissazione dei valori forfettari all’importazione ai fini della determina- zione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, considerando che in applicazione di tali criteri, i valori forfettari all’importazione devono essere fissati ai livelli figuranti nell’allegato del presente regolamento, visto il regolamento (CE) n. 3223/94 della Commissione, del 21 dicembre 1994, recante modalit(cid:133) di applicazione del regime di importazione degli ortofrutticoli (1), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1498/98 (2), in particolare l’articolo 4, paragrafo 1, considerando che il regolamento (CE) n. 3223/94 prevede, in applicazione dei risultati dei negoziati commerciali multilaterali nel quadro dell’Uruguay Round, i criteri in base ai quali la Commissione fissa i valori forfettari all’im- portazione dai paesi terzi, per i prodotti e per i periodi precisati nell’allegato; HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I valori forfettari all’importazione di cui all’articolo 4 del regolamento (CE) n. 3223/94 sono fissati nella tabella riportata nell’allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 30 marzo 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 29 marzo 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 337 del 24. 12. 1994, pag. 66. (2) GU L 198 del 15. 7. 1998, pag. 4. L 86/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 30. 3. 1999 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 29 marzo 1999, recante fissazione dei valori forfettari all’importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli Codice NC Codice paesi terzi (1) (EUR/100 kg) Valore forfettario all’importazione 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 212 999 052 068 999 220 999 052 204 999 052 204 212 220 600 624 999 052 600 999 039 388 400 404 508 512 524 528 720 999 388 400 512 528 624 720 999 66,4 45,8 44,2 52,1 117,6 110,5 114,0 209,7 209,7 96,9 157,1 127,0 38,2 43,7 46,8 38,2 73,1 49,1 48,2 37,8 81,9 59,9 106,2 84,7 80,1 75,4 84,2 81,4 68,3 70,8 82,5 81,5 62,0 79,8 62,2 65,5 74,4 69,3 68,9 (1) Nomenclatura dei paesi stabilita dal regolamento (CE) n. 2317/97 della Commissione (GU L 321 del 22. 11. 1997, pag. 19). Il codice «999» rappresenta le «altre origini»