title: Komission asetus (EY) N:o 619/1999, annettu 23 päivänä maaliskuuta 1999, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta ja Korean tasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan alle 1 mm:n ruostumattoman teräslangan tuonnissa

eurovoc_concepts:
India
import
monetary compensatory amount
originating product
steel
wire

formats: html pdf print

text: L 79/60 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 3. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 619/1999, annettu 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1999, v(cid:132)liaikaisen tasoitustullin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notosta Intiasta ja Korean tasavallasta per(cid:132)isin olevan, l(cid:132)pimitaltaan alle 1 mm:n ruostumattoman ter(cid:132)slangan tuonnissa EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteis(cid:148)n j(cid:132)senval- tioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan, (3) on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa, sek(cid:132) katsoo seuraavaa: A. MENETTELY (1) (2) j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) Komissio ilmoitti kes(cid:132)kuussa 1998 Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132) julkaistulla ilmoi- tuksella (2), ”menettelyn aloittamista tukien vastaisen menettelyn koskeva ilmoitus”, aloittamisesta Intiasta ja Korean tasavallasta, j(cid:132)ljem- p(cid:132)n(cid:132) ”Korea”, per(cid:132)isin olevan, l(cid:132)pimitaltaan alle 1 mm:n tuonnissa yhteis(cid:148)(cid:148)n ja pani vireille asiaa koskevan tutki- muksen. ruostumattoman ter(cid:132)slangan Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka oli tehnyt Euroopan rauta- ja ter(cid:132)steollisuuden liitto joiden (EUROFER) edustaen yhteis(cid:148)n tuottajia, tuotanto muodostaa p(cid:132)(cid:132)osan yhteis(cid:148)n ruostumat- toman ter(cid:132)slangan tuotannosta. Valitukseen sis(cid:132)lty- neet todisteet tuetusta tuonnista ja siit(cid:132) aiheutuvasta riitt(cid:132)viksi katsottiin merkitt(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) oikeuttamaan menettelyn aloittaminen. vahingosta Ennen menettelyn aloittamista komissio ilmoitti neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”perusasetus”, 10 artiklan 9 kohdan mukaisesti Intian ja Korean viranomaisille saaneensa todis- teilla tuetun valituksen, jossa v(cid:132)itet(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) Intiasta ja Koreasta per(cid:132)isin olevan ruostumattoman ter(cid:132)s- huomattavaa langan vahinkoa yhteis(cid:148)n tuotannonalalle. Kyseisi(cid:132) viran- omaisia kehotettiin aloittamaan neuvottelut vali- tuksen sis(cid:132)ll(cid:148)n selvitt(cid:132)miseksi ja molemminpuoli- sesti tyydytt(cid:132)v(cid:132)(cid:132)n ratkaisuun p(cid:132)(cid:132)semiseksi. Korean ja viranomaiset suostuivat neuvottelupyynt(cid:148)(cid:148)n, aiheuttaa tuonti tuettu (1) EYVL L 288, 21. 10. 1997, s. 1 (2) EYVL C 199, 25. 6. 1998, s. 3 k(cid:132)ytiin komission neuvottelut asianomaisen yksik(cid:148)n kanssa Brysseliss(cid:132) 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998. Korean viranomaisten huomautukset tuettua tuontia ja yhteis(cid:148)n tuotannonalalle aiheutunutta merkitt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) vahinkoa koskevassa valituksessa esite- tyist(cid:132) v(cid:132)itteist(cid:132) otettiin asianmukaisesti huomioon. Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta viralli- sesti niille yhteis(cid:148)n tuottajille, vienti(cid:132) harjoittaville tuottajille ja tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, sek(cid:132) viej(cid:132)maiden edustajille ja valituksen tekij(cid:132)lle; asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esitt(cid:132)(cid:132) kantansa kirjallisesti ja pyyt(cid:132)(cid:132) saada tulla kuulluiksi. intialaiset Intian ja Korean hallitukset, useat ja korealaiset vienti(cid:132) harjoittavat tuottajat sek(cid:132) er(cid:132)(cid:132)t yhteis(cid:148)n tuottajat, tuojat ja tavarantoimittajat esit- tiv(cid:132)t kantansa kirjallisesti. Kaikille osapuolille, jotka sit(cid:132) pyysiv(cid:132)t menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. asetetussa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa, (4) (5) Komissio l(cid:132)hetti kyselylomakkeen kaikille osapuo- lille, joita asian tiedettiin koskevan, ja sai vastauksia Intian ja Korean hallituksilta sek(cid:132) monilta yhtei- s(cid:148)ss(cid:132), Intiassa ja Koreassa toimivilta yrityksilt(cid:132). Komissio hankki ja tarkisti kaikki alustavan tutki- muksensa kannalta tarpeellisina pit(cid:132)m(cid:132)ns(cid:132) tiedot ja tutkimuksia seuraavien yritysten toimiti- suoritti loissa: a) Yhteis(cid:148)n tuottajat — AB Sandvik Steel, Sandviken, Ruotsi — Bekaert N. V. , Zwevegem, Belgia — Gusab Stainless, Mj(cid:148)lby, Ruotsi — Sprint-Metal, Pariisi, Ranska — Sprint Metal Edelstahlziehereien GmbH, Hemer, Saksa — Rigby-Maryland Stainless Ltd. , Sheffield, Yhdistynyt kuningaskunta — Rodacciai S. p. a and Rodasider S. r. l, Bosisio Parrini, Italia — Societ(cid:133) Italiana Kanthal S. p. a, Cinisello Balsamo, Italia 24. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 79/61 (6) (7) (8) (9) b) Intian viranomaiset — Ministry of Commerce, New Delhi — Undersecretariat for Customs, New Delhi — Ministry of Finance, New Delhi c) Intialaiset vienti(cid:132) harjoittavat tuottajat — Drawmet Wires Pvt. Ltd. , Mumbai — Indore Wire Company Ltd. , Indore — Isinox Steels Ltd. , Mumbai — Kei Industries Limited, New Delhi — Macro Bars and Wires Pvt. Ltd. , Mumbai — Mukand Ltd. , Mumbai — Raajratna Metal Industries Ltd. , Ahmedabad — Venus Wire Ltd. , Mumbai d) Korean viranomaiset — Ministry of Foreign Affairs and Trade — Ministry of Finance and Economy — Korea Asset Management Corporation — Small and Medium Business Administration — Small and Medium Industry Promotion Corporation — Office of National Budget — Ministry of Maritime Affairs and Fisheries — Bank of Korea — The Export-Import Bank of Korea — The Korea Development Bank — Industrial Bank of Korea — Korea Technology Finance Corporation — The Commercial Bank of Korea, Ltd. — Pusan Bank — Korea Electric Power Corporation e) Korealaiset vienti(cid:132) harjoittavat tuottajat — Korea Welding Electrode Co. Ltd. , Seoul — Shine Metal Co. Ltd. , Pusan — Dae Sung Rope Mfg. Co. Ltd. , Pusan — Korea Sangsa Co. Ltd. , Seoul/Pusan — Mjung Jin Co. Ltd. , Pusan (Korea Sangsa Co. Ltd. -yritykseen etuyhteydess(cid:132) oleva yritys) — Kowel Special Steel Wire Co. , Pusan — SeAH Metal Products Co. Ltd. , Chang Won f) Vienti(cid:132) harjoittaviin intialaisiin tuottajiin etuyhteydess(cid:132) olevat yhteis(cid:148)n tuojat — Isibars GmbH, D(cid:129)sseldorf, Saksa g) Yhteis(cid:148)n tuojat, jotka eiv(cid:132)t ole etuyhteydess(cid:132) vienti(cid:132) harjoittaviin tuottajiin — Trio Handels GmbH, Eppstein, Saksa — Bodo Trading GmbH, Dreieich, Saksa. Tukia koskeva tutkimus kattoi 1 p(cid:132)iv(cid:132)n huhtikuuta 1997 ja 31 p(cid:132)iv(cid:132)n maaliskuuta 1998 v(cid:132)lisen ajan- jakson, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”tutkimusajanjakso”. Vahinkoa koskeva tutkimus kattoi ajanjakson vuodesta 1994 tutkimusajanjakson loppuun. Hinnan alittavuuden m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi on edell(cid:132) mainittu tutkimusajanjakso. ajanjakso k(cid:132)ytetty Komissio pani 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) elokuuta 1997 vireille samaa Intiasta per(cid:132)isin olevaa tuotetta koskevan polkumyynnin vastaisen tutkimuksen (1). T(cid:132)m(cid:132) tutkimus v(cid:132)liaikainen polkumyyntitulli on otettu k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n Koreasta per(cid:132)isin olevassa tuonnissa komission asetuksella (EY) N:o 616/1999 (2). on edelleen k(cid:132)ynniss(cid:132); B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote Tarkasteltavana oleva tuote on ruostumatonta ter(cid:132)st(cid:132) oleva lanka, jossa on v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 2,5 painopro- senttia nikkeli(cid:132); t(cid:132)m(cid:132) tuote on muu kuin lanka, jossa on v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 28, mutta enint(cid:132)(cid:132)n 31 painopro- senttia nikkeli(cid:132) ja v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 20, mutta enint(cid:132)(cid:132)n 22 painoprosenttia kromia. Sen l(cid:132)pimitta on pienempi kuin 1 mm. Tuote luokitellaan t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) CN- koodiin ex 7223 00 19. ter(cid:132)slankaa muokataan Tuotteen m(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132) perustuu l(cid:132)hinn(cid:132) sen fyysi- seen ulkomuotoon kylm(cid:132)n(cid:132) viimeisteltyn(cid:132) lankana sen luokitukseen tiettyyn ruostumattoman ja ter(cid:132)ksen lajiin. Ruostumaton ter(cid:132)slanka saadaan muokkaamalla ter(cid:132)stankoja ohuemmiksi. Tuote on useimmiten poikkileikkaukseltaan py(cid:148)re(cid:132). Ruostu- matonta ter(cid:132)stangoista useilla menetelmill(cid:132). Ruostumattoman ter(cid:132)slangan mekaaniset ja kemialliset ominaisuudet (vetolujuus, l(cid:132)pimitta, ruostumattoman ter(cid:132)ksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)) sek(cid:132) pinnan ulkomuoto (kiilt(cid:132)v(cid:132), himme(cid:132), p(cid:132)(cid:132)llystetty) johtuvat riippuvat asiakkaiden vaatimuksista, mink(cid:132) tuloksena on suuri m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) tuotelajeja, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) my(cid:148)s ”mallit”. N(cid:132)ist(cid:132) eroavuuksista huolimatta kaikkia ruostumat- tomia ter(cid:132)slankoja pidet(cid:132)(cid:132)n yhten(cid:132) tuotteena. valmistamismenettelyist(cid:132) ja L(cid:132)pimitaltaan alle 1 mm:n ruostumatonta ter(cid:132)s- lankaa valmistetaan vet(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) ja pienent(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) l(cid:132)pimittaa koneella, jossa on useita voideltuja kier- releukoja. Ruostumattoman ter(cid:132)slangan tuotanto on — Mukand International Ltd. , Lontoo, Yhdis- tynyt kuningaskunta (1) EYVL C 199, 25. 6. 1998, s. 8 (2) Ks. t(cid:132)m(cid:132)n virallisen lehden sivu 1 L 79/62 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 3. 1999 kalliimpaa l(cid:132)pimitaltaan huomattavasti suurempien (v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 1 mm) tuotteiden, koska siihen kuuluu useita valmistusvaiheita ja koska se on hyvin ty(cid:148)voimavaltainen. kuin — Export Processing Zones/Export Oriented (vientiteollisuuden vapaaalueet/vientiin Units suuntautuneet yksik(cid:148)t) — Income Tax Scheme (tuloveroj(cid:132)rjestelm(cid:132)). (10) My(cid:148)s k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)t muokkaavat ruostumatonta ter(cid:132)s- lankaa, josta ne valmistavat esimerkiksi eritt(cid:132)in ohuita suodatinkappaleita, jousia, ja niin edelleen. N(cid:132)it(cid:132) puolivalmiita tuotteita k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n esimerkiksi ajoneuvo- ja tekstiilialalla, s(cid:132)hk(cid:148)mekaanisella alalla, l(cid:132)(cid:132)kinn(cid:132)llisiss(cid:132) laitteissa ja niin edelleen. (11) ter(cid:132)slangat Tutkimuksessa todettiin alustavasti, ett(cid:132) l(cid:132)pimital- taan alle 1 mm:n ja v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 1 mm:n ruostumat- tomat toisistaan fyysisilt(cid:132) eroavat ominaisuuksiltaan ja k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoituksiltaan. Fyysiset erot koskevat l(cid:132)hinn(cid:132) vetolujuutta, p(cid:132)(cid:132)llystett(cid:132) ja venyvyytt(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n lis(cid:132)ksi ohuita lankoja k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n l(cid:132)hinn(cid:132) tietyiss(cid:132) tarkkuusv(cid:132)lineiss(cid:132) kuten l(cid:132)(cid:132)kinn(cid:132)l- lisiss(cid:132) ja kirurgisissa laitteissa hienosuodattimissa ja niin edelleen; paksumpia lankoja k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n sen sijaan rakennus- ja ajoneuvoalalla sek(cid:132) tietyiss(cid:132) mekaanisissa laitteissa ja kodinkoneissa. N(cid:132)in ollen vaikuttaa silt(cid:132), ett(cid:132) ohuet langat ovat hyvin v(cid:132)h(cid:132)n tai ei ollenkaan kesken(cid:132)(cid:132)n vaihdetta- vissa. Edelleen tutkitaan kuitenkin, onko mahdol- lista erottaa kyseiset tuotteet toisistaan selke(cid:132)sti. ja paksut Ensimm(cid:132)iset nelj(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) perustuvat vuonna 1992 annettuun ja 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankauppalakiin [Foreign jolla Trade (Development and Regulation) Act], kumottiin tuonti- ja vientivalvontalaki (Imports and Exports Control Act) vuodelta 1947. Ulkomaan- kauppalaissa valtuutetaan Intian viranomaiset anta- maan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedo- tuksia. Niist(cid:132) esitet(cid:132)(cid:132)n tiivistelm(cid:132) vienti- ja tuonti- politiikkaa koskevissa asiakirjoissa, joita laaditaan joka viides vuosi ja p(cid:132)ivitet(cid:132)(cid:132)n vuosittain. T(cid:132)m(cid:132)n tapauksen tutkimusajanjaksoa koskee kaksi vienti- vuosia ja 1992–1997 ja 1997–2002 koskevat viisivuotis- suunnitelmat. tuontipolitiikka-asiakirjaa; ovat ne Viimeksi mainittu tuloveroja koskeva j(cid:132)rjestelm(cid:132) perustuu vuonna 1961 annettuun tuloverolakiin (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittain rahoi- tuslailla (Finance Act). 2. Samankaltainen tuote 2. Passbook Scheme (Passbook-j(cid:132)rjestelm(cid:132), PBS) (12) Tutkimuksessa todettiin, ett(cid:132) Intiassa ja Koreassa tuotettu ja myyty tai yhteis(cid:148)(cid:148)n viety ruostumaton ter(cid:132)slanka sek(cid:132) valituksen tehneiden yhteis(cid:148)n tuot- tajien yhteis(cid:148)ss(cid:132) tuottama ja myym(cid:132) ruostumaton ter(cid:132)slanka ovat tosiasiallisesti samanlaisia fyysisilt(cid:132) ominaispiirteilt(cid:132)(cid:132)n ja k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoitukseltaan, mink(cid:132) vuoksi ne ovat perusasetuksen 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. (14) Passbook scheme (Passbook-j(cid:132)rjestelm(cid:132), PBS) on er(cid:132)s vienti- ja tuontipolitiikan v(cid:132)line, jolla tuetaan vienti(cid:132). PBS tuli voimaan 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1995. a) Tukikelpoisuus (15) C. TUET I. INTIA 1. Johdanto PBS:(cid:132)(cid:132) voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) viej(cid:132)t, jotka valmistavat tuot- teensa Intiassa ja viev(cid:132)t ne sitten maasta, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”vienti(cid:132) harjoittavat valmistajat”, sek(cid:132) viej(cid:132)t, jotka ovat valmistajia tai vain kauppiaita ja joille on my(cid:148)nnetty kauppahuonetodistus Export House/ Trading House/Star Trading House/Super Star Trading House Certificate. Viimeksi mainittujen jotka on m(cid:132)(cid:132)ritelty vienti- ja tuontipoli- viejien, esitett(cid:132)v(cid:132) koskevassa tiikkaa erityinen todiste aiemmasta vientitoiminnasta. asiakirjassa, on (13) Komissio tutki valituksen sis(cid:132)lt(cid:132)mien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavaa viitt(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132), joissa vali- tuksen mukaan on my(cid:148)nnetty vientitukia: b) Toteuttaminen k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) — Passbook Scheme (Passbook j(cid:132)rjestelm(cid:132)) (16) — Duty Entitlement Passbook Scheme (tuontitul- lien hyvityst(cid:132) koskeva Passbook j(cid:132)rjestelm(cid:132)) — Export Promotion Capital Goods Scheme (tuotantohy(cid:148)dykkeiden tuonti etuustullein) voi Jokainen tukikelpoinen viej(cid:132) tehd(cid:132) niin kutsuttua passbookia koskevan hakemuksen. Se on johon kirjataan tullien hyvitys- ja veloitus- kirja, m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t. Se my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n ilman eri toimenpiteit(cid:132), jos yritys on tunnustettu vienti(cid:132) harjoittava valmistaja taikka hyv(cid:132)ksytty vienti- tai tuontiyritys. 24. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 79/63 (17) tuotuja raaka-aineita, Viej(cid:132) voi pyyt(cid:132)(cid:132) lopputuotteiden viennin osalta hyvityst(cid:132), joka voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) my(cid:148)hempien tuonti- tullien maksamiseen. Intian viranomaisten vienti- tuotteille asettamien tuotantopanoksia ja myynti(cid:132) koskevien vakionormien (Standard Input/Output norms) mukaisesti my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)n hyvityksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) laskettaessa otetaan huomioon monta tekij(cid:132)(cid:132). Tuotantopanoksia ja myynti(cid:132) koskevissa vakionormeissa vahvistetaan ne m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t tavanomai- jotka tarvitaan yhden sesti lopputuoteyksik(cid:148)n tuottamiseen. Normit vahvistaa erityinen lisenssikomitea (Special Advance Licen- sing Committee) tuotantomenetelm(cid:132)n teknisen tarkastelun ja yleisten tilastotietojen perusteella. Hyvitys my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n tuotantopanoksia ja myynti(cid:132) koskevia vakionormeja soveltaen siihen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n asti, joka vastaa Intian teollisuuden vientituotteiden tuotannossa k(cid:132)ytt(cid:132)mist(cid:132) tavanomaisesti maahantuo- duista tuotantopanoksista kannettavaa perustullia. Er(cid:132)s toinen tekij(cid:132) on ns. v(cid:132)himm(cid:132)isarvonlis(cid:132) (Minimum Value Addition, MVA). MVA on v(cid:132)him- joka intialaisen tuottajan on lis(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132) m(cid:132)isarvo, (kotimaassa tai kautta) maahantuotujen ty(cid:148)voimakustannusten tuotantopanoksien lopputuotteiden tuotannon osalta. tuotantopanoksien tuotettujen arvoon (18) My(cid:148)nnetty hyvitys kirjataan passbookiin ja se voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) mink(cid:132) tahansa tavaroiden (raaka- aineet, tuotantohy(cid:148)dykkeet jne. ) tulevien tuontitul- lien kuittaamiseen lukuun ottamatta kuitenkaan vienti- ja tuontipolitiikassa m(cid:132)(cid:132)riteltyyn kiellettyjen tuontitavaroiden luetteloon (Negative List of Imports) sis(cid:132)ltyvi(cid:132) tavaroita. Luettelossa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n tavarat, joita joko ei saa tuoda tai jotka saa tuoda ainoastaan sen j(cid:132)lkeen, kun Intian viranomaiset ovat antaneet tuojalle erityisen lisenssin. Tuoduilla tavaroilla ei tarvitse olla yhteytt(cid:132) viej(cid:132)n tosiasialli- seen tuotantoon ja ne voidaan myyd(cid:132) Intian markkinoilla. (21) On v(cid:132)itetty, ett(cid:132) Passbook j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n ei voida kohdistaa tasoitustoimenpiteit(cid:132), koska se on tosi- asiallisesti tullinpalautusj(cid:132)rjestelm(cid:132). Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan ii alakohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) tukena ei pidet(cid:132) vientiin menev(cid:132)n tuotteen vapaut- tamista veroista ja maksuista, jos vapauttaminen on my(cid:148)nnetty perusasetuksen liitteiden I, II ja III s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti. Kyseisen asetuksen liitteen I (vientitukia koskeva esimerkkiluettelo) i alakoh- dassa t(cid:132)smennet(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) sellainen tuontimaksujen peruuttaminen tai palauttaminen, joka on m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)l- t(cid:132)(cid:132)n suurempi kuin sellaisista tuoduista tuotantopa- noksista kannettujen maksujen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), jotka k(cid:132)yte- t(cid:132)(cid:132)n vientituotteen tuotannossa, on vientitukea. s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) kun Perusasetuksen liitteess(cid:132) II tutkimuksen suorittavat viranomaiset tarkastelevat tuotantopanoksien k(cid:132)ytt(cid:132)mist(cid:132) tuotannossa, n(cid:132)iden on m(cid:132)(cid:132)ritett(cid:132)v(cid:132), ovatko viej(cid:132)maan viranomaiset ottaneet k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n j(cid:132)rjestelyn tai menettelyn sen tarkistamiseksi, mit(cid:132) tuotantopanoksia k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n vientituotteen tuotannossa. Mainittu j(cid:132)rjestelm(cid:132) ei t(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa ole k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132). Itse asiassa kyseisten tuotteiden viejille Intiassa passbook-hyvitysten muodossa my(cid:148)nnetty etuus lasketaan automaatti- sesti tuotantopanoksia ja myynti(cid:132) koskevien vakio- normien perusteella riippumatta siit(cid:132), onko tuotan- topanokset tuotu maahan, onko niist(cid:132) maksettu tulli tai onko ne tosiasiallisesti k(cid:132)ytetty vientituot- teiden tuotantoon. ei ole velvoitettu tuomaan tosiasiallisia Viej(cid:132) tuotantopanoksia tai k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n tuotuja tavaroita tuotannossa. PBS:ss(cid:132) lopputuotteen viej(cid:132)lle my(cid:148)n- net(cid:132)(cid:132)n hyvitysm(cid:132)(cid:132)r(cid:132), joka perustuu sellaiseen tullin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n, joka katsotaan kannetuksi lopputuotteen tuoduista tuotannossa k(cid:132)ytetyist(cid:132) tavanomaisesti tuotantopanoksista. Kyseinen hyvitysm(cid:132)(cid:132)r(cid:132) voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) mink(cid:132) tahansa tuotteen my(cid:148)hemm(cid:132)st(cid:132) tuonnista kannettavan tullin kuittaamiseen. Viej(cid:132) saa etua kantamattomina tulleina mink(cid:132) tahansa tuotteen (raaka-aineiden tai tuotantohy(cid:148)dykkeiden) tuonnista. Kyseisess(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132) viej(cid:132) voi siis maahantuoda tavaroita maksamatta tullia, jos se on aiemmin harjoittanut tavaroiden vienti(cid:132). (19) Passbook-hyvityksi(cid:132) ei voi siirt(cid:132)(cid:132). Passbook on voimassa kahden vuoden ajan sen antamisp(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132). Kahden vuoden ajanjakson p(cid:132)(cid:132)ttyess(cid:132) mahdollisesti j(cid:132)ljell(cid:132) oleva hyvitys on k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) seuraavan 12 kuukauden aikana. Kolmannen vuoden p(cid:132)(cid:132)ttyess(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)n raukeaa. Kyseisen yleisen aikataulun puitteissa ei ole asetettu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)- aikaa erityisen vientitoimen osalta teht(cid:132)ville hyvi- tyspyynn(cid:148)ille. hyvitysm(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (22) (20) Kun kaikki passbook-hyvitykset on k(cid:132)ytetty, pass- book suljetaan ja sen haltijan on suoritettava toimi- valtaiselle viranomaiselle maksu. c) PBS:(cid:132)(cid:132) koskevat p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t tai palautusj(cid:132)rjestelm(cid:132) PBS ei ole perusasetuksen s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti sallittu peruutus- taikka korvaavien tuotantopanosten palautusj(cid:132)rjestely, sill(cid:132) passbook-hyvityst(cid:132) ei lasketa suhteessa tuotannossa tosiasiallisesti tuotantopanoksiin. Lis(cid:132)ksi viej(cid:132) ei ole velvoitettu tuomaan tuotannossa k(cid:132)ytett(cid:132)vi(cid:132) tavaroita tullitta. k(cid:132)ytett(cid:132)viin L 79/64 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 3. 1999 tuotantopanosten Vaikka oletettaisiin, ett(cid:132) kyseinen j(cid:132)rjestelm(cid:132) olisi tullinperuutus- tai tullinpalautusj(cid:132)rjestelm(cid:132) taikka korvaavien palautusj(cid:132)rjestely, k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ei ole otettu perusasetuksen liitteess(cid:132) I olevan i alakohdan sek(cid:132) liitteiden II ja III mukaista j(cid:132)rjestely(cid:132) tai menettely(cid:132) sen tarkistamiseksi, mitk(cid:132) tuotantopanokset k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n vientituotteen tuotan- nossa. Perusasetuksen liitteess(cid:132) II olevan II kohdan 5 alakohdassa ja liitteess(cid:132) III olevan II kohdan 3 kohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) kun on k(cid:132)ynyt ilmi, ett(cid:132) viej(cid:132)maan viranomaiset eiv(cid:132)t ole ottaneet k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n kyseist(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132), viej(cid:132)maan on tavallisesti suori- tettava tosiasiallisesti k(cid:132)ytettyihin tuotantopanok- siin tai todellisuudessa tapahtuneisiin maksusuori- tutkimus sen m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)mi- tuksiin perustuva uusi seksi, onko maksuja palautettu liikaa. Intian viran- omaiset eiv(cid:132)t suorittaneet kyseist(cid:132) tutkimusta. Sen vuoksi komissiokaan ei tutkinut, oliko vientituot- teen tuotannossa k(cid:132)ytettyjen tuotantopanosten tuonnista aiheutuvia maksuja tosiasiallisesti palau- tettu liikaa. (25) J(cid:132)rjestelm(cid:132) merkitsee tukea, sill(cid:132) kantamattomien tuontitullien muodossa ilmenev(cid:132)st(cid:132) Intian viran- omaisten taloudellisesta tuesta koituu etua pass- joka voi tuoda tavaroita tullitta bookin haltijalle, k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) viennin ansiosta saatuja hyvityksi(cid:132). Se on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva tuki ja sen vuoksi se katsotaan erityiseksi tueksi perusase- tuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. Katsotaan my(cid:148)s, ett(cid:132) v(cid:132)himm(cid:132)isarvonlis(cid:132)(cid:132) koskeva vaatimus edellytt(cid:132)(cid:132) kotimaisten tavaroiden k(cid:132)ytt(cid:132)- mist(cid:132) tuontitavaroiden sijasta. PBS on t(cid:132)lt(cid:132) osin perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukainen erityinen tuki. katsotaan, ett(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)lle voidaan asettaa tasoi- tustulli. On my(cid:148)s korostettava, ett(cid:132) PBS korvattiin DEPB:ll(cid:132) (katso j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) 26–35 kappale). DEPB tuli voimaan silloin, kuin PBS:n soveltaminen p(cid:132)(cid:132)ttyi. Vaikka DEPB on tarkistettu versio PBS:st(cid:132), tutki- musajanjakson saada etuuksia molempien j(cid:132)rjestelmien perusteella. oli mahdollista aikana d) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen joka normaalisti olisi kertynyt Viejien saama etu on laskettu sen tullim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n perusteella, tutki- musajanjaksona harjoitetusta tuonnista, mutta jota ei PBS:n puitteissa kannettu. Jotta saataisiin selville edunsaajan saama kokonaishy(cid:148)ty, kyseist(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) on oikaistu lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) siihen tutkimusajanjaksona kertynyt korko. Koska tullivapautuksista saadaan etua s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)llisesti tutkimusajanjakson aikana, ne vastaavat avustusten sarjaa. Vakiintuneena k(cid:132)yt(cid:132)n- t(cid:148)n(cid:132) on heijastaa kertaluonteisena avustuksena saatu etu edunsaajaan lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) vuotuinen markki- nakorko avustuksen nimellism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n olettaen, ett(cid:132) avustus on tehty tutkimusajanjakson ensimm(cid:132)isen(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132). T(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa on kuitenkin selv(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) avustuksia voidaan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) milloin yksitt(cid:132)isi(cid:132) tahansa ja tutkimusajanjakson viimeisen p(cid:132)iv(cid:132)n v(cid:132)lill(cid:132). N(cid:132)in ollen sen sijasta, ett(cid:132) lis(cid:132)tt(cid:132)isiin vuotuinen korko koko m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n, on aiheellista olettaa, ett(cid:132) keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen avustus olisi saatu tutkimusajanjakson keskivaiheilla sen vuoksi koron olisi koskettava kuuden kuukauden ajanjaksoa ja oltava siten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lt(cid:132)(cid:132)n puolet vuotui- sesta markkinakorosta tutkimusajanjakson aikana Intiassa eli 7 prosenttia. Kyseinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (kantamat- tomat tullit ja korko) on jaettu tutkimusajanjakson kokonaisviennille. ensimm(cid:132)isen ja Intian viranomaiset ilmoittivat alkuvuodesta 1997, ett(cid:132) PBS oli tosiasiallisesti p(cid:132)(cid:132)ttynyt ja ett(cid:132) hyvitys- pyynt(cid:148)j(cid:132) ei voinut en(cid:132)(cid:132) tehd(cid:132) 31 p(cid:132)iv(cid:132)n maalis- kuuta 1997 j(cid:132)lkeen tapahtuvien vientitoimien osalta. Viej(cid:132) voi kuitenkin edelleen k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) my(cid:148)n- netty(cid:132) passbookia kolmen vuoden ajan sen anta- misp(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132). Ennen 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) maaliskuuta 1997 toteutettuja vientitoimia koskevien hyvityspyyn- t(cid:148)jen tekemiselle ei ole asetettu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikaa. Vaikka j(cid:132)rjestelm(cid:132)n soveltaminen sellaisenaan on teknisesti siit(cid:132) p(cid:132)(cid:132)ttynyt, tuomalla tavaroita tullitta siihen saakka, kun kaikki hyvitykset on k(cid:132)ytetty, viimeist(cid:132)(cid:132)n kuitenkin 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n maaliskuuta 2000. N(cid:132)iss(cid:132) olosuhteissa edelleen hy(cid:148)ty(cid:132) voivat viej(cid:132)t Seitsem(cid:132)n yrityst(cid:132) k(cid:132)ytti kyseist(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) tutki- musajanjaksona, ja ne saivat 1,4–23,3 prosentin suuruista tukea. 3. Duty Entitlement Passbook Scheme (Tuon- titulleja koskevat hyvitykset, DEPB) (26) Toinen vientiin liittyv(cid:132)(cid:132) tukea koskeva vienti- ja tuontipolitiikan v(cid:132)line on DEPB, joka tuli voimaan 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1997. DEPB:ill(cid:132) korvattiin PBS, josta luovuttiin 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1997. DEPB:(cid:132) on kahta tyyppi(cid:132): (23) (24) 24. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 79/65 — vienti(cid:132) edelt(cid:132)v(cid:132) DEPB — viennin j(cid:132)lkeinen DEPB (30) Kun kaikki hyvitykset on k(cid:132)ytetty, yrityksen on suoritettava toimivaltaiselle viranomaiselle maksu. a) Vienti(cid:132) edelt(cid:132)v(cid:132) DEPB d) Viennin j(cid:132)lkeist(cid:132) DEPB:(cid:132)(cid:132) koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (27) (28) valmistajat Vienti(cid:132) edelt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) DEPB:i(cid:132) voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) intialaiset vienti(cid:132) harjoittavat valmistajiin etuyhteydess(cid:132) olevat vienti(cid:132) harjoittavat kauppiaat. Ollakseen tukikelpoinen kyseisess(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132) yrityksen on t(cid:132)ytynyt harjoittaa vienti(cid:132) kolmen vuoden ajan ennen hyvityspyynn(cid:148)n j(cid:132)tt(cid:132)mist(cid:132). tai Kyseisen tuotteen tuottajista tai viejist(cid:132) yksik(cid:132)(cid:132)n ei hakenut tai k(cid:132)ytt(cid:132)nyt vienti(cid:132) edelt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) DEPB-j(cid:132)rjes- telm(cid:132)(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi komission ei tarvitse t(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) arvioida kyseist(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)n osaa. b) Tukikelpoisuus viennin j(cid:132)lkeisess(cid:132) DEPB:ss(cid:132) Viennin j(cid:132)lkeinen DEPB on l(cid:132)hes samanlainen kuin edell(cid:132) kuvattu vienti(cid:132) edelt(cid:132)v(cid:132) DEPB. Kuten edell(cid:132) todettiin, DEPB:ll(cid:132) korvattiin PBS. Sit(cid:132) valmistajat voivat (jokainen intialainen valmistaja, joka harjoittaa vienti(cid:132)) tai vienti(cid:132) harjoittavat kauppiaat. vienti(cid:132) harjoittavat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) c) Viennin j(cid:132)lkeisen DEPB:n toteutus k(cid:132)yt(cid:132)n- n(cid:148)ss(cid:132) (29) Kyseisess(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132) tukikelpoiset viej(cid:132)t voivat pyyt(cid:132)(cid:132) hyvityksi(cid:132), jotka lasketaan tiettyn(cid:132) prosentti- m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n(cid:132) vietyjen lopputuotteiden arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet kyseiset DEPB- prosentit useimmille tavaroille (my(cid:148)s tarkastelta- vana oleville tuotteille) tuotantopanoksia ja myynti(cid:132) koskevien vakionormien perusteella. Lisenssi, josta ilmenee hyvityksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), annetaan ilman eri toimenpiteit(cid:132). Viennin j(cid:132)lkeinen DEPB mahdollistaa kyseisten hyvitysten k(cid:132)yt(cid:148)n kaikkien muiden kuin kiellet- tyjen tuontitavaroiden luettelossa mainittujen tava- roiden (esimerkiksi raaka-aineet tuotantohy(cid:148)- dykkeet) my(cid:148)hemp(cid:132)(cid:132)n tuontiin. Kyseiset tuontita- varat voidaan myyd(cid:132) kotimaan markkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihtoveroa) tai ne voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) muuten. tai DEPB-hyvitykset ovat vapaasti siirrett(cid:132)viss(cid:132). DEPB- lisenssi on voimassa 12 kuukauden ajan sen anta- misp(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132). (31) Kyseinen j(cid:132)rjestelm(cid:132) on selv(cid:132)sti sidoksissa vientitu- lokseen. Kun yritys vie tavaroita, sille my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n hyvitys, jonka se voi k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) mink(cid:132) tahansa tava- roiden my(cid:148)hemm(cid:132)st(cid:132) tuonnista aiheutuvien tullien kuittaamiseen. Kuten PBS, sek(cid:132)(cid:132)n ei ole sallittu tullinpalautusj(cid:132)rjestelm(cid:132) tai korvaavien tuotantopa- nosten palautusj(cid:132)rjestely edell(cid:132) 22 kappaleessa mainituista syist(cid:132). J(cid:132)rjestelm(cid:132) merkitsee tukea, sill(cid:132) kantamattomien tuontitullien muodossa ilmene- v(cid:132)st(cid:132) Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta koituu etua yritykselle, tuoda tavaroita tullitta. Se on oikeudellisesti vientituloksesta riip- puva tuki ja sen vuoksi se katsotaan erityiseksi tueksi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. joka voi (32) (33) (34) (35) e) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen viennin j(cid:132)lkeisess(cid:132) DEPB:ss(cid:132) Viejien saama etu on laskettu kahdella eri tavalla riippuen siit(cid:132), miten yritys on k(cid:132)ytt(cid:132)nyt DEPB- lisenssej(cid:132). Jos yritys on k(cid:132)ytt(cid:132)nyt lisenssi(cid:132) verovapaaseen tuontiin, etu on laskettu sen tullim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n perus- teella, joka normaalisti olisi kertynyt tutkimusajan- jaksona harjoitetusta ei DEPB:n puitteissa kannettu. tuonnista, mutta jota Jos yritys on myynyt lisenssins(cid:132), etu laskettiin lisenssin yhteydess(cid:132) my(cid:148)nnetyn hyvityksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n perusteella lisenssin myyntihinnasta huolimatta. Tietyt yritykset v(cid:132)ittiv(cid:132)t, ett(cid:132) etu olisi rajoitettava lisenssin tosiasiallisen myyntihinnan suuruiseksi, sill(cid:132) t(cid:132)m(cid:132) hinta on monesti lisenssin hyvityksen nimellisarvoa alhaisempi. T(cid:132)h(cid:132)n pyynt(cid:148)(cid:148)n ei voida kuitenkaan suostua, sill(cid:132) lisenssin myynti nimel- lisarvoa alhaisempaan hintaan on puhtaasti kaupal- linen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s, joka ei muuta j(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132) saadun hy(cid:148)dyn m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132). Jotta saataisiin selville edunsaajan saama kokonais- hy(cid:148)ty, kyseist(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) on oikaistu lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) siihen prosentin tutkimusajanjaksona suuruinen korko. Korko laskettiin edell(cid:132) 25 kappa- leessa kuvatulla tavalla. Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on jaettu tutki- musajanjakson kokonaisviennille. kertynyt 7 L 79/66 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 3. 1999 Seitsem(cid:132)n yrityst(cid:132) k(cid:132)ytti kyseist(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) tutki- musajanjaksona, ja ne saivat 5,7–23,3 prosentin suuruista tukea. (42) 4. Export Promotion Capital Goods Scheme (Tuotantohy(cid:148)dykkeiden tuonti etuustullein, EPCGS) (36) Vientiin liittyv(cid:132)(cid:132) tukea koskevia vienti- ja tuontipo- litiikan v(cid:132)lineit(cid:132) on my(cid:148)s EPCGS, tuli voimaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1990 ja jota muutet- tiin 5 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995. joka a) Tukikelpoisuus (37) EPCGS:(cid:132)(cid:132) voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) intialaiset vienti(cid:132) harjoit- tavat valmistajat tai vienti(cid:132) harjoittavat kauppiaat. My(cid:148)s vienti(cid:132) harjoittaviin kauppiaisiin etuyhtey- dess(cid:132) olevat valmistajat ovat voineet k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) j(cid:132)rjes- telm(cid:132)(cid:132) 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) huhtikuuta 1997 l(cid:132)htien. b) Toteuttaminen k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) (38) Jotta yritys voi k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132), sen on esitet- t(cid:132)v(cid:132) toimivaltaisille viranomaisille yksityiskohtaiset tuotantohy(cid:148)dykkeiden tiedot maahantuotavien tyypist(cid:132) ja arvosta. Yritys voi tuoda tuotantohy(cid:148)dyk- keit(cid:132) joko tullitta tai alennetulla tullilla riippuen siit(cid:132), mink(cid:132) asteiseen vientivelvoitteeseen yritys on valmis sitoutumaan. Lisenssi, jolla annetaan lupa tuontiin etuustullein, annetaan ilman eri toimenpi- teit(cid:132). Vientivelvoitteen t(cid:132)ytt(cid:132)minen edellytt(cid:132)(cid:132) vientitava- roiden tuottamista maahantuotuja tuotantohy(cid:148)dyk- keit(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132). (39) Lisenssin saamiseksi on maksettava k(cid:132)sittelymaksu. c) EPCGS:(cid:132)(cid:132) koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (40) (41) EPCGS on tasoitustullin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon johtava tuki, koska se, ett(cid:132) viej(cid:132) maksaa alennetun tullin tai tuo tullitta, on Intian viranomaisten taloudellista tukea; viranomainen luopuu sille kuuluvasta tulosta ja yritys saa etua, koska kannettavia tulleja on alen- nettu tai sille on my(cid:148)nnetty vapautus tulleista. Tuki on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti oikeudellisesti vientitulok- sesta riippuva, koska sit(cid:132) ei voi saada sitoutumatta tavaroiden vientiin, se katsotaan erityiseksi tueksi. ja sen vuoksi d) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen kuolettamisaikojen Viejien saama etu on laskettu tuotantohy(cid:148)dyk- keiden kantamattomien tuontitullien perusteella jakamalla kyseinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) sellaiselle ajanjaksolle, joka vastaa kyseisten tuotantohy(cid:148)dykkeiden tavan- omaista kuolettamisaikaa kyseisell(cid:132) tuotannonalalla. Ajanjakso on m(cid:132)(cid:132)ritetty k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) jokaisen yri- tyksen tosiasiallisesti EPCGS:ss(cid:132) tuomien tuotanto- hy(cid:148)dykkeiden painotettua keskiarvoa (kyseisten tuotteiden tuotantom(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n jolloin saatiin 15,5 vuoden tavan- perusteella), omainen tavalla laskettua tutkimusajanjaksoa koskevaa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) on oikaistu tutkimusajanjakson siihen aikainen korko kyseisen j(cid:132)rjestelm(cid:132)n k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)n koko edun selville saamiseksi. Ottaen huomioon kyseisen tuen luonteen, joka vastaa kertaluonteista avustusta, katsottiin aiheelliseksi soveltaa Intian tutkimusajanjakson aikaista markkinakorkoa eli 14 prosenttia. Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on jaettu tutkimusajan- jakson kokonaisviennille. kuolettamisaika. Mainitulla lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) Nelj(cid:132) yrityst(cid:132) k(cid:132)ytti kyseist(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) tutkimus- ajanjaksona tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ollessa 0,1–0,9 prosenttia. 5. Export Processing Zones suuden Oriented Units vapaa-alueet, EPZ) (vientiteolli- / Export (Vientiin suuntautuneet yksik(cid:148)t, EOU) (43) Vientiin liittyv(cid:132)(cid:132) tukea koskeviin vienti- ja tuonti- politiikan v(cid:132)lineisiin kuuluu lis(cid:132)ksi vientiteolli- suuden vapaa-alueiden (EPZ) ja vientiin suuntautu- neiden yksik(cid:148)iden (EOU) j(cid:132)rjestelm(cid:132), joka otettiin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1994. Komissio totesi, ettei yksik(cid:132)(cid:132)n kyseisen tuotteen tuottaja k(cid:132)yt(cid:132) n(cid:132)it(cid:132) v(cid:132)lineit(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi komis- sion ei tarvitse arvioida kyseist(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) t(cid:132)m(cid:132)n tutkimuksen yhteydess(cid:132). 6. Income Tax Exemption Scheme (Vapautus tuloverosta, ITES) (44) Tuloverosta vapauttamisen j(cid:132)rjestelm(cid:132)n (ITES) oikeusperusta on vuoden 1961 tuloverolaki. Kysei- sess(cid:132) laissa, jota muutetaan vuosittain rahoituslailla (Finance Act), s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n verojen kantamisen perus- teista sek(cid:132) haettavissa olevista lukuisista vapautuk- sista ja v(cid:132)hennyksist(cid:132). Yritysten haettavissa olevista vapautuksista s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n muun muassa lain 10A, 10B ja 80HHC pyk(cid:132)l(cid:132)ss(cid:132). 24. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 79/67 a) Tukikelpoisuus d) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen (45) Lain 10A pyk(cid:132)l(cid:132)n mukaisia vapautuksia voivat hakea vapaakauppa-alueilla sijaitsevat yritykset. 10B pyk(cid:132)l(cid:132)ss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) vapautusta voivat hakea vientiin suuntautuneet yksik(cid:148)t. 80HHC pyk(cid:132)l(cid:132)n mukaista vapautusta voi hakea mik(cid:132) tahansa yritys, joka vie tavaroita. (49) b) Toteuttaminen k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) (46) veron maksamista Saadakseen edell(cid:132) mainitut koskevat v(cid:132)hennykset tai vapautukset, yritys tekee asiaa koskevan hakemuksen antaessaan veroilmoi- tuksensa veroviranomaisille verovuoden p(cid:132)(cid:132)ttyess(cid:132). Verovuosi kest(cid:132)(cid:132) 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) huhtikuuta 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n maaliskuuta. Veroilmoitus on annettava viranomai- sille seuraavan marraskuun 30 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n menness(cid:132). Viranomaisten lopullinen veronm(cid:132)(cid:132)ritys voi vied(cid:132) kolmekin vuotta veroilmoituksen antamisesta. Yritys voi hakea ainoastaan yht(cid:132) edell(cid:132) mainituissa kolmessa pyk(cid:132)l(cid:132)ss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detyist(cid:132) v(cid:132)hennyksist(cid:132). Lain 10A, 10B ja 80HHC pyk(cid:132)l(cid:132)n mukaan yritykset voivat hakea vapautusta viennist(cid:132) saatujen myyntivoittojen verotuksesta. Tutkimusajanjakson aikana ainoastaan 80HHC pyk(cid:132)l(cid:132)n mukaista vapautusta tuloverosta. yritykset k(cid:132)yttiv(cid:132)t c) Tuloverosta vapauttamisen j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (47) Vientitukia koskevan esimerkkiluettelon (perusase- tuksen liite I) e kohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) viennin yhteydess(cid:132) maksettavista. v(cid:132)litt(cid:148)mist(cid:132) veroista. kokonaan tai osittain vapauttaminen katsotaan vientitueksi. J(cid:132)rjestelm(cid:132) on Intian viranomaisten yritykselle antamaa taloudellista tukea; valtio j(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) kantamatta v(cid:132)litt(cid:148)mien verojen muodossa olevan valtiontulon, koska yritys on hakenut vapautusta tuloverosta. Kyseinen taloudellinen tuki merkitsee voi maksaa etua v(cid:132)hemm(cid:132)n tuloveroa. j(cid:132)rjestelm(cid:132)n k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)lle, joka (1 vastaa tutkimusajanjaksoa Lain 10A, 10B ja 80HHC pyk(cid:132)l(cid:132)n mukaista etua koskevat hakemukset tehd(cid:132)(cid:132)n j(cid:132)tett(cid:132)ess(cid:132) veroil- moitus verovuoden p(cid:132)(cid:132)ttyess(cid:132). Koska verovuosi huhti- Intiassa kuuta–31 maaliskuuta), etu laskettiin tosiasiallisen tuloverovapautuksen perusteella kyseisen ajan- jakson aikana. Viejien saama etu on sen vuoksi laskettu tavanomaisesti kannettavan verom(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ja vapautuksen j(cid:132)lkeen kannetun verom(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n v(cid:132)lisen erotuksen perusteella. On otettu huomioon, ett(cid:132) joidenkin yritysten on maksettava ns. vaihtoeh- toinen v(cid:132)himm(cid:132)isvero (minimum alternate tax), joka on vaihtoehtoinen tapa laskea tuloverolain mukainen vero. Kyseisen(cid:132) verovuonna sovellettiin 35 prosentin yhti(cid:148)veroa. Kyseist(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) on oikaistu tutkimusajanjakson siihen aikainen korko kyseisen j(cid:132)rjestelm(cid:132)n k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)n koko edun selville saamiseksi. Ottaen huomioon kyseisen tuen luonteen, joka vastaa kertaluonteista avustusta, katsottiin aiheelliseksi soveltaa Intian tutkimusajanjakson aikaista markkinakorkoa eli 14 prosenttia. Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on jaettu verovuoden 1997–1998 kokonaisviennille. lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) Kolme yrityst(cid:132) k(cid:132)ytti kyseist(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) tutki- musajanjaksona; ne 1,3–5,9 prosentin saivat suuruista tukea. Drawmet Wires -yritys ei toimit- j(cid:132)ljenn(cid:148)st(cid:132) veroilmoituksestaan komission tanut asettamassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa. Komissio katsoi, ett(cid:132) yritys ei joten se k(cid:132)ytti tarkoituksenmukaisimpia k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevia tietoja, toimineiden yritysten osalta todettu arvo, joka oli 5,9 prosenttia, koska haluttiin v(cid:132)ltt(cid:132)(cid:132) yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytymisen palkitseminen. toiminut yhteisty(cid:148)ss(cid:132) ITES:n osalta, yhteisty(cid:148)ss(cid:132) korkein eli 7. Tasoitustoimenpiteiden alaisten tukien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (48) Tuki on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti oikeudellisesti vientitulok- sesta riippuva, koska sill(cid:132) vapautetaan vientitulot verosta, ja sen vuoksi se katsotaan erityiseksi tueksi. (50) Tasoitustoimenpiteiden alaisten tukien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) tutki- muksen kohteena olleiden viejien osalta on seuraava: L 79/68 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 3. 1999 Passbook DEPB EPCGS Tulovero Yhteens(cid:132) Drawmet Wires 1,4 % 7,1 % 0,2 % 5,9 % 14,5 % Indore Wire Isinox Steel 7,7 % 10,7 % 0,9 % 0,0 % 19,3 % 4,3 % 5,8 % 0,0 % 0,0 % 10,1 % Kei Industries 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % Macro Bars Mukand Ltd Raajratna Venus Wire 9,6 % 12,6 % 0,0 % 3,2 % 25,4 % 7,5 % 5,7 % 0,0 % 0,0 % 13,2 % 23,3 % 13,7 % 0,0 % 5,9 % 42,9 % 19,8 % 14,3 % 0,0 % 1,3 % 35,4 % II. KOREA 2. Lainaohjelmat 1. Johdanto a) Yleist(cid:132) (51) Komission yksik(cid:148)t tutkivat valituksen sis(cid:132)lt(cid:132)mien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia j(cid:132)rjestelmi(cid:132), joissa valituksen mukaan on my(cid:148)nnetty tasoitustoimenpi- teiden alaisia tukia: — lainaohjelmat, — tukipoliittiset lainat (julkisista varoista my(cid:148)n- netyt lainat) — viranomaisten ohjaamat kaupalliset lainat, — viranomaisten ohjaamat valuuttalainat, — Export-Import Bank of Korean, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”EXIM”, my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)t vientitukilainat, — veroj(cid:132)rjestelm(cid:132)t, — tullinpalautusj(cid:132)rjestelm(cid:132), — s(cid:132)hk(cid:148)n toimittaminen alihintaan, — kertaluonteiset tuet ja p(cid:132)(cid:132)omansiirrot, — velkojen anteeksianto. Kyseiset j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132). j(cid:132)rjestelm(cid:132)t esitell(cid:132)(cid:132)n yksityiskohtaisesti yritykset (52) Korean viranomaiset totesivat vastauksessaan kyse- lylomakkeeseen, ett(cid:132) kyselylomakkeeseen vastan- neet ja niihin etuyhteydess(cid:132) olevat saivat vuoden 1980 ja vuoden 1998 yritykset maaliskuun v(cid:132)lisen(cid:132) aikana lyhyt- ja pitk(cid:132)aikaisia tukipoliittisia lainoja, valuuttalainoja ja vientituki- lainoja. Korean viranomaisten mukaisesti n(cid:132)m(cid:132) yritykset tukipoliittisia lainoja seuraavien ohjelmien yhteydess(cid:132): saivat — Basic Structuring Loans for Small and Medium Enterprises (SMEs) — Technology Development Business Loan — Fishing Net Production Operation (Facility) Loan — Environment Pollution Prevention Loan — Science and Technology Promotion Fund — National Investment Fund — National Housing Fund — SMEs Start-up and Promotion Fund — Industrial Accident Prevention Fund — Agricultural and Fishery Products Price Stabili- sation Fund — Informationalization Promotion Fund Loan — Technology Innovation Special Loan — Special Facility Loans 24. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 79/69 — Export Industry Facility Loans — ulkomaan sijoituksiin tarkoitetut luotot. — Industrial Development Fund Loan (53) Viranomaisten ohjaamien valuuttalainojen osalta Korean viranomaiset ilmoittivat, ett(cid:132) korealaisilla yrityksill(cid:132) on kolme vaihtoehtoa saada ulkomaan valuuttaa: — kotimaisten rahoituslaitosten my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)t valuuttalainat, — ulkomaisten rahoituslaitosten my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)t suorat valuuttalainat, — suora rahoitus ulkomaan p(cid:132)(cid:132)omamarkkinoilta. (57) Korean ett(cid:132) vahvistivat, viranomaiset kaikki EXIM:n my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)t lainat olivat OECD:n vienti- luottoja koskeviin suuntaviivoihin liittyv(cid:132)n j(cid:132)rjes- telyn mukaisia ja ett(cid:132) Korean vientiluottok(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148) oli kansainv(cid:132)listen sitoumusten mukainen, koska kotimaisten valuuttalainojen korko perustui kaupal- liseen markkinakorkoon ja ulkomaiset valuutta- lainat perustuivat lainakorkoon lis(cid:132)ttyn(cid:132) kohtuulli- sella voittomarginaalilla. (54) (55) Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineet yritykset k(cid:132)yttiv(cid:132)t ainoas- valuuttalainoja. Korean viran- taan ulkomaisia omaisten mukaan Korean valtiovarainministeri(cid:148)n valuuttalainojen hyv(cid:132)ksymisest(cid:132) antamia suuntavii- voja sovelletaan ainoastaan suoriin valuuttalai- noihin; n(cid:132)m(cid:132) viranomaiset v(cid:132)ittiv(cid:132)t, ett(cid:132) ne eiv(cid:132)t vaikuttaneet kotimaisten rahoituslaitosten lainap(cid:132)(cid:132)- t(cid:148)ksiin (katso j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) 133 kappale). (58) soveltamisajanjakson aikana Viranomaisten ohjaamien kaupallisten lainojen osalta Korean viranomaiset totesivat, ett(cid:132) ”raskas- teollisuutta ja kemiallista teollisuutta koskevan ohjelman” vuosina 1973–1982 raskasteollisuuden ja kemiallisen teol- lisuuden yrityksille annettiin etusija rahoituslai- tosten antamien lainojen suhteen. T(cid:132)m(cid:132)n lis(cid:132)ksi avainaloille, kuten ter(cid:132)salalle, my(cid:148)nnettiin edulli- sempi korko kotimaisista valuuttalainoista. Vastauk- sessaan kyselylomakkeeseen Korean viranomaiset totesivat, ett(cid:132) t(cid:132)m(cid:132) ohjelma lakkautettiin vuonna 1982, mink(cid:132) j(cid:132)lkeen ne eiv(cid:132)t ole vaikuttaneet liike- pankkien luottop(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksiin. Bank of Korea vastasi aiemmin korkos(cid:132)(cid:132)ntelyst(cid:132); alaa vapautettiin vuonna 1991 ja korkojen rajoittamisesta annettu laki, jossa enimm(cid:132)iskoroksi s(cid:132)(cid:132)dettiin 25 prosenttia, kumot- tiin 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997. (56) EXIM:n my(cid:148)nt(cid:132)mist(cid:132) vientitukilainoista Korean viranomaiset ilmoittivat, ett(cid:132) yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineet viej(cid:132)t k(cid:132)yttiv(cid:132)t kolmenlaisia lainoja: — vientitavaroiden tuotantoon tarkoitetut vientitu- kilainat, — pienten ja keskisuurten yritysten tuotantohy(cid:148)- dykkeiden tuotantoon tarkoitetut vientituki- lainat, b) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen lainojen osalta on lainasta tutkimusajanjakson Tuki aikana maksetun koron ja vastaavasta lainasta saman ajan- jakson aikana tavanomaisissa olosuhteissa makset- tavan koron v(cid:132)linen ero. Vertailulainana olisi k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) samansuuruista lainaa, jossa on saman- lainen takaisinmaksuaika ja jonka lainaaja on saanut kotimaan markkinoilla toimivalta edusta- valta yksityiselt(cid:132) pankilta. T(cid:132)t(cid:132) tutkimusta varten lainat jaettiin ryhmiin p(cid:132)(cid:132)oman suuruuden mukaan (alle 200 miljoonaa wonia, 200–400 miljoonaa wonia, 400–600 miljoonaa wonia, 600–800 miljoonaa wonia ja yli 800 miljoonaa wonia) ja lyhytaikaisiin (alle vuoden), keston mukaan, eli keskipitkiin (1–4 vuotta) ja pitk(cid:132)aikaisiin lainoihin (yli 4 vuotta). Jos yrityksell(cid:132) ei ollut vastaavia asian- omaiseen ryhm(cid:132)(cid:132)n kuuluvia vertailua varten k(cid:132)ytettiin muiden yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden viejien samansuuruisista ja -pituisista kaupallisista lainoista maksaman koron keskiarvoa. N(cid:132)in laskettu erotus on yritykselle tasoitustoimenpi- teiden alaisesta lainasta aiheutuva hy(cid:148)ty. Jos laina on maksettu takaisin ennen tutkimusajanjakson alkamista on m(cid:132)(cid:132)ritett(cid:132)v(cid:132), k(cid:132)ytettiink(cid:148) lainaa kiin- te(cid:132)n omaisuuden hankintaan. Jos niin on tehty, tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti jaettava ter(cid:132)stuotannonalalle keskim(cid:132)(cid:132)- joka on Korean r(cid:132)iselle kuolettamisajanjaksolle, ruostumattoman ter(cid:132)slangan tuotannonalan tapauk- sessa Tutkimusajanjaksolle laskettu osuus on yritykselle aiheutunut tasoitustoi- menpiteiden alainen etuus. Yritykselle ei aiheudu tasoitustoimenpiteiden alaista etuutta tutkimusajan- jos laina k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n ainoastaan ta- jakson aikana, vanomaiseen toimintaan ja se maksetaan jos takaisin ennen tutkimusajanjaksoa. seitsem(cid:132)n lainoja, vuotta. L 79/70 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 3. 1999 (59) (60) (61) (62) Jos p(cid:132)(cid:132)oman takaisinmaksulle ja koronmaksulle asetettu vapaa-aika on pidempi kuin tutkimusajan- jakson aikana my(cid:148)nnetyn vastaavan kaupallisen lainan tavanomainen vapaa-aika, kyseess(cid:132) on tuki, saa etuuden korottomana lainana. koska yritys T(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa katsotaan, ett(cid:132) koroton laina on my(cid:148)nnetty ajanjaksolle, joka muodostuu kyseess(cid:132) olevan lainan vapaa-ajan ja kyseisen ajanjakson aikana my(cid:148)nnetyn vastaavan kaupallisen lainan p(cid:132)(cid:132)oman takaisinmaksun ja koronmaksun osalta tavanomaisesti my(cid:148)nnetyn vapaa-ajan v(cid:132)lisest(cid:132) erotuksesta. Jos laina on maksettu takaisin ennen tutkimusajanjakson alkamista sovelletaan edell(cid:132) olevassa kappaleessa esitetty(cid:132) analyysia. Jos lainanmaksu on siirretty tavanomaisesta kaup- patavasta poiketen, laina katsotaan korottomaksi kyseisen ajanjakson osalta ja tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) lasketaan edell(cid:132) esitetyll(cid:132) tavalla. suorasta suoritetusta siirron, koska lainanmaksussa on kyse joko valtion omistamien pankkien suorittamasta tai julkisista varoista varojen siirrosta. T(cid:132)m(cid:132)n lis(cid:132)ksi tukikelpoisuus- ja menettelys(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t julkisten virastojen tai valtion omistamien ovat pankkien laatimia. Toiseksi n(cid:132)iden lainojen korot ovat yleens(cid:132) alhaisempia kuin vastaavien kaupal- listen lainojen korot, joten lainaaja saa perusase- tuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisen edun. Jollei toisin ilmoiteta, kaikki j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) kuvatut tukipo- liittiset lainat t(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t n(cid:132)m(cid:132) vaatimukset. (64) Komission alustava p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) edell(cid:132) 59 ja 60 kappa- leessa tarkoitetuista vapaa-ajoista ja lainojen takai- sinmaksun lykk(cid:132)yksist(cid:132) on se, ett(cid:132) niist(cid:132) saatu hy(cid:148)ty on v(cid:132)h(cid:132)p(cid:132)t(cid:148)ist(cid:132). Lopuksi todettiin, ett(cid:132) mit(cid:132)(cid:132)n yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden viejien ottamia tukipoliittisia lainoja ei annettu anteeksi. Jos laina annetaan anteeksi tavanomaisesta kauppa- tavasta poiketen, anteeksiannettu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) katsotaan avustukseksi. (65) Tietyt tukipoliittiset lainat p(cid:132)(cid:132)tettiin ennen tutki- musajanjaksoa, mutta osa lainoista oli viel(cid:132) maksa- matta tutkimusajanjakson aikana. Tutkimuksen kohteena olevat yritykset saivat hy(cid:148)ty(cid:132) tutkimus- ajanjakson aikana ja t(cid:132)m(cid:132) tilanne jatkuu tulevaisuu- dessa, joten katsotaan, ett(cid:132) n(cid:132)ihin j(cid:132)rjestelmiin olisi sovellettava tasoitustoimenpiteit(cid:132) perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Edell(cid:132) esitetyll(cid:132) tavalla laskettuihin m(cid:132)(cid:132)riin lis(cid:132)ttiin aiheutuvan hy(cid:148)dyn kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n yritykselle huomioon ottamiseksi Koreassa tutkimusajan- jakson aikana veloitettu keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen kaupal- linen korko, eli 13,35 prosenttia. Tuen kokonais- m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) jaetaan vientiin tarkoitetun kokonais- myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n mukaan, jos tuki on riippuvainen vientim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132); muissa tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) jaetaan kokonaisliikevaihdon mukaan. tapauksissa Y h t e i s t y (cid:148) s s (cid:132) t o i m i n e i d e n v i e j i e n k (cid:132) y t - t (cid:132) m (cid:132) t o h j e l m a t (i) Basic Structuring Loans for SMEs (BSL-SME) (66) T(cid:132)m(cid:132)n lainaj(cid:132)rjestelm(cid:132)n oikeusperusta on asiasta annettu asetus, joka tuli voimaan 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1994 sek(cid:132) sen t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanemiseksi tarkoitettu toimintasuunnitelma. Ohjelma p(cid:132)(cid:132)tet- tiin vuonna 1996; keskener(cid:132)isten lainojen koron- maksut ja p(cid:132)(cid:132)oman takaisinmaksut jatkuvat. c) Tukipoliittiset lainat Tukipoliittisten lainojen tasoitustoimenpiteiden alaisuutta koskeva yleinen p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (67) (63) Tukipoliittisilla lainoilla on kaksi ominaisuutta. Ensinn(cid:132)kin tukipoliittiset lainat muodostavat pe- rusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan i tarkoitetun viranomaisten varojen alakohdassa a) Tukikelpoisuus yritykset BSL-SME -lainoja voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) pienet ja keski- tuotantolaitosten suuret esimerkiksi valmistettujen rakentamiseen koneiden hankintaan vientitavaroiden valmista- mista taikka tuontia korvaavien tarvikkeiden tai osien tuotantoa varten. kotimaassa tai 24. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 79/71 b) Toteuttaminen k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) -j(cid:132)rjest(cid:148)n puheenjohtajan suosituksen perusteella; lainan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) NFFC. (68) (69) (70) Yritysten on haettava lainaa liikepankilta; my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n valtiovarain- Industrial Bank of Korean kautta varoista, ja liikepankki toimii v(cid:132)litt(cid:132)j(cid:132)n(cid:132). laina talousministeri(cid:148)n siirt(cid:132)mist(cid:132) ja c) BSL-SME:t(cid:132) koskevat p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t Lainat ovat viranomaisten my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)(cid:132) taloudellista tukea, joka merkitsee etua lainaajalle, kuten edell(cid:132) 63 kappaleessa todetaan. Er(cid:132)s lainaj(cid:132)rjestelm(cid:132)n tarkoituksista on antaa rahoi- tusta vientitavaroiden tuotantolaitosten rakenta- mista varten. N(cid:132)in ollen j(cid:132)rjestelm(cid:132) on sidoksissa vientitulokseen ja sen vuoksi se katsotaan erityi- seksi tueksi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. J(cid:132)rjestelm(cid:132) on my(cid:148)s sidoksissa siihen, ett(cid:132) kotimaisia tuotteita suositaan tuontituotteiden kustannuksella, sill(cid:132) ehtoihin kuuluu se, ett(cid:132) lainoja voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) ainoastaan kotimaassa valmistet- tujen koneiden hankintaan taikka tuontia korvaa- vien tarvikkeiden tai osien tuotantolaitoksiin. N(cid:132)in ollen t(cid:132)m(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132) muodostaa tuontia korvaavan tueksi perusase- tuen, tuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja joka on tasoitustullin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon johtava tuki. joka katsotaan erityiseksi c) FNPL:(cid:132)(cid:132) koskevat p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t (75) Lainat ovat viranomaisten my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)(cid:132) taloudellista tukea, joka merkitsee etua lainaajalle, kuten edell(cid:132) 63 kappaleessa todetaan. Kalastusverkkojen tuot- tajat, jotka tuottavat my(cid:148)s tarkasteltavana olevaa tuotetta, voivat edullisten lainojen avulla pienent(cid:132)(cid:132) tarkasteltavana rahoituskustannuksiaan olevan tuotteen osalta. my(cid:148)s (76) T(cid:132)m(cid:132)n lis(cid:132)ksi lainat on suunnattu erityisesti kalas- joten j(cid:132)rjestelm(cid:132) on tusverkkojen tuotannonalalle, tasoitustullin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon johtava tuki perusase- tuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti. d) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen (77) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) lasketaan edell(cid:132) 58–62 kappaleessa esitetyll(cid:132) tavalla. Yksi yritys hy(cid:148)tyi t(cid:132)st(cid:132) j(cid:132)rjestel- m(cid:132)st(cid:132) ja sai 0,14 prosentin suuruista tukea. d) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen (71) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) lasketaan edell(cid:132) 58–62 kappaleessa esitetyll(cid:132) tavalla. Yksi yritys hy(cid:148)tyi t(cid:132)st(cid:132) j(cid:132)rjestel- m(cid:132)st(cid:132) ja sai 0,06 prosentin suuruista tukea. (78) (ii) Fishing Net Production Loan (FNPL) (72) T(cid:132)m(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132) perustuu maatalous- ja kalastaja- kylien kehityksest(cid:132) annetun erityiss(cid:132)(cid:132)d(cid:148)ksen 11 sen t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanoasetuksiin ja artiklaan sek(cid:132) -suuntaviivoihin. J(cid:132)rjestely perustettiin vuoden 1994 tammikuussa. (iii) SMEs Start-up and Promotion Fund Loans (SME-SPFL) ja niiden yritysten T(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)n oikeusperusta on pienten ja keskisuurten tuotteiden myynnin edist(cid:132)misest(cid:132) 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) 1994 annettu s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)s, sellaisena kuin se on muutettuna, sek(cid:132) sen suuntaviivat. T(cid:132)m(cid:132) t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanoasetukset j(cid:132)rjestelm(cid:132) perustettiin nykyisess(cid:132) muodossaan vuonna 1996. ja a) Tukikelpoisuus a) Tukikelpoisuus (79) Lainoja on kolmenlaisia: (73) Kalastusverkkoja valmistavat yritykset voivat saada lainoja kalastusverkkojen valmistamiseen. Er(cid:132)(cid:132)t n(cid:132)ist(cid:132) yrityksist(cid:132) tuottavat my(cid:148)s tarkasteltavana olevaa tuotetta. b) Toteuttaminen k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) (74) Yritykset osoittavat hakemuksen National Federa- tion Fisheries Cooperative -j(cid:132)rjest(cid:148)n puheenjohtajalle Fishing Net Corporation (FNC) (NFFC) — pienten ja keskisuurten yritysten perustamiseksi tarkoitetut lainat (A-laji). Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineet viej(cid:132)t eiv(cid:132)t saaneet A-lajin lainoja. — Pienten ja keskisuurten yritysten rakenteiden parantamiseksi tarkoitetut lainat (B-laji). Kaikki pienet ja keskisuuret yritykset voivat saada B- lajin lainoja lukuun ottamatta maatalous-, mets(cid:132)talous- ja kalastusalan yrityksi(cid:132). Lainoja voidaan esimerkiksi k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) automatisointiin, tekniseen kehitykseen ja toiminnan standar- dointiin. L 79/72 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 3. 1999 antavat — Paikallisten pienten ja keskisuurten yritysten kehitt(cid:132)miseksi tarkoitetut lainat (C-laji). N(cid:132)it(cid:132) lainoja voidaan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) pienille ja keskisuurille yrityksille paikallishallinnon tasolla. Paikalliset rahaston hallinnointia viranomaiset koskevat suuntaviivat. Pienille ja keskisuurille yrityksille voidaan etel(cid:132)isen Kyung Sangin maakunnan pienten ja keskisuurten yritysten tukirahaston perustamisesta toiminnasta annetun lain mukaisesti my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) varoja esimer- kiksi laitteiden vaihtamista tai rakenneuudis- tusta varten. Pusanin kaupungin pienten ja keskisuurten yritysten tukirahaston perustami- sesta ja toiminnasta annetun lain mukaisesti ja keskisuuret yritykset voivat hakea pienet lainoja muun muassa ja toimialan vaihtamista varten. rakenneuudistusta ja b) Toteuttaminen k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) (80) Yritysten on haettava B-lajin lainoja liikepankilta, joka toimittaa hakemuksen Small and Medium Industry Promotion Corporation -virastolle tutkitta- ja hyv(cid:132)ksytt(cid:132)v(cid:132)ksi. C-lajin lainoja haetaan vaksi suoraan paikallisilta viranomaisilta, jotka hyv(cid:132)k- syv(cid:132)t hakemuksen, jos kelpoisuusehdot t(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n. Liikepankki my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) lainan t(cid:132)m(cid:132)n hyv(cid:132)ksynn(cid:132)n j(cid:132)lkeen. (84) perustamisesta ja toiminnasta annetun lain perus- teella my(cid:148)nnetyt C-lajin lainat olisivat erityist(cid:132) tukea. Sen sijaan Pusanin kaupungin pienten ja keskisuurten yritysten tukirahaston perustamisesta ja toiminnasta annetussa laista s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n vientieh- dosta, koska lainat my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n ainoastaan esimer- kiksi viennin tukemiseen siten, ett(cid:132) yritys hankkii oman tehtaan vuokraamisen sijaan. N(cid:132)in ollen kyseisen lain perusteella my(cid:148)nnetyt C-lajin lainat ovat erityist(cid:132) tukea, koska ne ovat sidoksissa vienti- tulokseen. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi katsotaan, ett(cid:132) etel(cid:132)isen Kyung Sangin maakunnan pienten ja keskisuurten yritysten tukirahaston perustamisesta ja toiminnasta annetun lain nojalla my(cid:148)nnetyt B- ja C-lajin lainat eiv(cid:132)t ole erityist(cid:132) tukea eiv(cid:132)tk(cid:132) ne johda tasoitustoi- menpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon. Sen sijaan Pusanin kaupungin pienten ja keskisuurten yritysten tukira- haston perustamisesta ja toiminnasta annetun lain nojalla my(cid:148)nnetyt C-lajin lainat ovat erityist(cid:132) tukea ja ne johtavat tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)not- toon. d) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen ja pienten kaupungin Pusanin keskisuurten yritysten tukirahaston perustamisesta ja toiminnasta annetun lain nojalla C-lajin lainojen muodossa my(cid:148)nnetyn tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) lasketaan edell(cid:132) 58–62 kappaleessa esitetyll(cid:132) tavalla. Kolme yrityst(cid:132) sai t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)n mukaisia etuja tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ollessa 0,02–0,14 prosenttia. c) SME-SPFL:(cid:132)(cid:132) koskevat p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t (81) Lainat ovat viranomaisten my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)(cid:132) taloudellista tukea, joka merkitsee etua lainaajalle, kuten edell(cid:132) 63 kappaleessa todetaan. (82) B-lajin lainojen osalta ei l(cid:148)ytynyt todisteita siit(cid:132), ett(cid:132) ne muodostaisivat erityist(cid:132) tukea. pienten (83) C-lajin lainoihin sovelletaan Office of Small and Medium Enterprises -viraston laatimia paikallisiin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin suunnattua tukea koskevia perussuuntaviivoja sek(cid:132) etel(cid:132)isen Kyung Sangin maakunnan keskisuurten yritysten tukirahaston perustamisesta ja toiminnasta annettua lakia; kumpaankaan ei sis(cid:132)lly vienti(cid:132) tai tuonnin korvaamista koskevia ehtoja. T(cid:132)m(cid:132)n lis(cid:132)ksi yksitt(cid:132)isten alojen suuntaviivoilla rajoiteta yritysten tukikelpoisuutta. Todisteita ei l(cid:148)ytynyt siit(cid:132), ett(cid:132) paikallisiin pieniin ja keskisuuriin yrityk- siin suunnattua tukea koskevien perussuuntavii- vojen tai etel(cid:132)isen Kyung Sangin maakunnan pienten ja keskisuurten yritysten tukirahaston ei ja (iv) Special Facility Loans (SFL) (85) T(cid:132)m(cid:132)n vuonna 1989 perustetun j(cid:132)rjestelm(cid:132)n oikeusperustan muodostavat Operation Guideline of Special Facilities Loans -nimiset suuntaviivat. T(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)n mukaisesti IBK ja Korea Deve- lopment Bank (KDB) my(cid:148)nt(cid:132)v(cid:132)t lainoja suoraan yrityksille tai siirt(cid:132)v(cid:132)t varoja niille liikepankkien kautta. a) Tukikelpoisuus (86) IBK:n hallinnoimat lainat my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n ainoastaan pienille ja keskisuurille yrityksille. KDB:n hallin- noimat lainat voidaan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) my(cid:148)s suuryrityk- sille. Tukikelpoisten yritysten on kuuluttava teolli- suusalaan (mukaan lukien tietokoneohjelma-ala). tuotujen voida k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) ulkomailta Varoja ei 24. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 79/73 koneiden hankintaan. Lainoja voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) aino- astaan vientitavaroiden tuotantolaitoksiin ja/tai tuontia korvaaviin tarvikkeisiin taikka tavaroihin (”Export Industry Equipment Loans”), tutkimus- ja kehitystoimintaan suunnattuihin investointeihin (”Research & Development Loans”) sek(cid:132) MOF:n yhdess(cid:132) muiden valtion virastojen kanssa valitse- milla tuotannonaloilla (”High Technology Facility Loans”). b) Toteuttaminen k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) (87) Yritykset hakevat SFL:(cid:132)(cid:132) IBK:lt(cid:132), KDB:lt(cid:132) tai liike- pankilta. Liikepankin on saatava KDB:n hyv(cid:132)k- synt(cid:132), jos laina on KDB:n hallinnoima (koskee tiet- tyj(cid:132) pieni(cid:132) ja keskisuuria yrityksi(cid:132) sek(cid:132) suuryri- tyksi(cid:132)). T(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lkeen liikepankki my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) lainan yritykselle. c) SFL:(cid:132)(cid:132) koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (88) Lainat ovat viranomaisten my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)(cid:132) taloudellista tukea, joka merkitsee etua lainaajalle, kuten edell(cid:132) todetaan. Lainoja my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n 63 kappaleessa muun muassa ainoastaan vientitavaroiden tuotanto- laitosten rahoittamiseen. N(cid:132)in ollen j(cid:132)rjestelm(cid:132) on erityist(cid:132) vientitukea. Sit(cid:132) voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) ainoastaan kotimaassa valmistettujen koneiden hankintaan ja muun muassa tuontia korvaavien tarvikkeiden tai tavaroiden tuotantolaitosten rahoittamiseen. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi j(cid:132)rjestelm(cid:132) on my(cid:148)s sidoksissa kotimaisten tavaroiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n tuontitavaroiden sijasta, joten kyseess(cid:132) on erityinen tuki. Ainoastaan teollisuus- joten j(cid:132)rjestelm(cid:132) alan yritykset ovat tukikelpoisia, kohdistuu erityisesti tiettyyn tuotannonalaan pe- rusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja se johtaa tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon. v) Export Industry Facility Loans (EIFL) a) Yleist(cid:132) (90) T(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)n oikeusperusta on Korean pankista annettu s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)s ja 11 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1986 voimaan tullut asetus vientituotannonalalle sek(cid:132) tuontia korvaavia perustarvikkeita ja osia tuot- tavan tuotannonalalle my(cid:148)nnett(cid:132)vien lainojen hallinnoinnista. Uusia lainoja ei ole 1 p(cid:132)iv(cid:132)n tammikuuta 1991 j(cid:132)lkeen my(cid:148)nnetty suuryrityksille ryhmittym(cid:132)(cid:132)n kuuluville yrityksille. Vuoden tai 1994 maaliskuussa kumottiin my(cid:148)s ohjelma pienten ja keskisuurten yritysten osalta. Vaikka j(cid:132)rjestelm(cid:132) p(cid:132)(cid:132)tettiin vuoden 1994 maaliskuussa, 115 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruiset lainat ovat viel(cid:132) maksamatta. b) Tukikelpoisuus (91) Kaikki teollisuusalan yritykset saivat 1 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n tammikuuta 1991 saakka hakea t(cid:132)llaisia lainoja investoidakseen vientitavaroiden tuotantolaitteisiin tai tuottaakseen tuontia korvaavia perustarvikkeita ja osia. Tukikelpoisten hankkeiden oli oltava suun- nattuja tuotantolaitosten rakentamiseen tai laajenta- koneiden miseen, hankintaan, tai teknologiseen johdattamiseen. T(cid:132)h(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n kelpuutettiin 1 p(cid:132)iv(cid:132)n tammikuuta 1991 j(cid:132)lkeen ainoastaan edell(cid:132) mainitut ehdot t(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t pienet ja keskisuuret yritykset. kehitt(cid:132)mislaitoksiin valmistettujen kotimaassa tekniikan c) Toteuttaminen k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) (92) Yritykset saivat hakea t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)n alaisia lainoja liikepankeilta, jotka my(cid:148)nsiv(cid:132)t lainan tarkis- tettuaan, t(cid:132)ytettiin. BOK my(cid:148)nsi sellaisen rediskonttausj(cid:132)rjestelyn avulla, jota se hallinnoi yhdess(cid:132) rahoituslaitosten kanssa j(cid:132)rjestelm(cid:132)n yhteydess(cid:132). ett(cid:132) kelpoisuusehdot varat d) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen d) EIFL:(cid:132)(cid:132) koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (89) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) lasketaan edell(cid:132) 58–62 kappaleessa esitetyll(cid:132) tavalla. Kolme yrityst(cid:132) sai t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjes- telm(cid:132)n mukaisia etuja tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ollessa enint(cid:132)(cid:132)n 0,32 prosenttia. (93) Lainat ovat viranomaisten my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)(cid:132) taloudellista tukea, joka merkitsee etua lainaajalle, kuten edell(cid:132) 63 kappaleessa todetaan. Tuki on sidoksissa vienti- tulokseen ja kotimaisten tavaroiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n tuon- titavaroiden sijasta, joten kyseess(cid:132) on erityinen tuki. L 79/74 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 3. 1999 e) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen erityinen tuki, k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon. joka johtaa tasoitustoimenpiteiden (94) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) lasketaan edell(cid:132) 58–62 kappaleessa esitetyll(cid:132) tavalla. Nelj(cid:132) yrityst(cid:132) sai t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjes- telm(cid:132)n mukaisia etuja tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ollessa enint(cid:132)(cid:132)n 0,56 prosenttia. vi) Industrial Development Fund Loan (IDFL) (95) (96) (97) (98) T(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)n oikeusperusta on 8 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kehitt(cid:132)misest(cid:132) tammikuuta annettu s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)s sek(cid:132) sen t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanoasetukset ja suuntaviivat. teollisuuden 1986 a) Tukikelpoisuus Lainoja voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) tuottavuuden lis(cid:132)(cid:132)miseksi, korkean arvonlis(cid:132)n tuotannonaloja varten (hallin- noinnista vastaavat Ministry of Trade and Industry, the Footwear Association, the Korea Textiles Indu- stry Federation and the Machinery Industry Promo- jakelun j(cid:132)rkeist(cid:132)miseksi (hallin- tion Association), noinnista vastaa Industrial Advancement Admini- stration) tai pienten ja keskisuurten yritysten perus- tamista koskevia hankkeita varten (hallinnoinnista ja valtion omistamat vastaavat pankit, erityisesti Industrial Bank of Korea). Lainoja voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) Korean viranomaisten ilmoituksen mukaisesti tehtaiden rakentamiseen tai laajentami- seen tai kotimaassa valmistettuihin tavaroiden taikka tarvikkeiden tai osien tuotantolaitteisiin. liikepankit tietyt b) Toteuttaminen k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) Yritykset voivat hakea t(cid:132)h(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n kuuluvia lainoja tietyilt(cid:132) liikepankeilta tai valtion omista- milta pankeilta. Pankki voi my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) lainan ainoas- taan luvan ja saamisen j(cid:132)lkeen, lukuun ottamatta pienten ja keskisuurten yritysten perustamiseksi tarkoitettuja lainoja. teollisuusministeri(cid:148)n kauppa- c) IDFL:(cid:132)(cid:132) koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) Lainat ovat viranomaisten my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)(cid:132) taloudellista tukea, joka merkitsee etua lainaajalle, kuten edell(cid:132) 63 kappaleessa todetaan. Tukikelpoisissa hank- keissa on k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) kotimaisia tavaroita vientitava- roiden tuotantolaitosten rakentamisessa. Tuki on sidoksissa vientitulokseen ja kotimaisten tavaroiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n tuontitavaroiden sijasta, joten kyseess(cid:132) on d) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen (99) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) lasketaan edell(cid:132) 58–62 kappaleessa esitetyll(cid:132) tavalla. Yksi yritys sai t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)n mukaisia etuja tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ollessa 0,08 prosenttia. vii) Technology Development Business Loan (TDBL) (100) T(cid:132)m(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132) perustuu teknologian kehitt(cid:132)- misen edist(cid:132)misest(cid:132) annettuun lakiin sek(cid:132) sen t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanoasetukseen suuntaviivoihin. J(cid:132)rjestelm(cid:132) p(cid:132)(cid:132)tettiin vuonna 1995, mutta osa my(cid:148)nnettyjen lainojen takaisinmaksusta on edel- leen k(cid:132)ynniss(cid:132). ja a) Tukikelpoisuus (101) Lainoja voidaan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) teollisuuden perustekno- logian kehitt(cid:132)mishankkeisiin, Korea Electric Power Corporationin (KEPCO) viestint(cid:132)ministeri(cid:148)n teknologian kehitt(cid:132)mishankkeisiin sek(cid:132) KDB:n kehitt(cid:132)mishankkeisiin. ja b) Toteuttaminen k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) (102) Yritykset, jotka aikovat kehitt(cid:132)(cid:132) erityistarkoituksiin tarkoitettua tuotantotekniikkaa kauppa- ja teolli- suusministeri(cid:148)n ilmoittamilla aloilla, voivat hakea lainaa, joka my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n, jos hanke t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) kelpoi- suusehdot. c) TDBL:(cid:132)(cid:132) koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (103) Lainat ovat viranomaisten my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)(cid:132) taloudellista tukea, joka merkitsee etua lainaajalle, kuten edell(cid:132) todetaan. T(cid:132)h(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n 63 kappaleessa kuuluvat lainat voidaan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) yrityksille, jotka sijoittavat tiettyihin hankkeisiin. Kauppa- ja teolli- suuntaviivat, suusministeri(cid:148) antaa asianmukaiset joihin liitet(cid:132)(cid:132)n alakohtaiset yksityiskohtaiset luet- (esimerkiksi telot etusijalla olevista hankkeista ”kylm(cid:132)vet(cid:132)mistekniikan T(cid:132)st(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132) voivat hy(cid:148)ty(cid:132) ainoastaan tietyill(cid:132) aloilla ja tiettyihin hankkeisiin sijoittaneet yritykset. N(cid:132)in ollen j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) pidet(cid:132)(cid:132)n perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisena erityi- sen(cid:132) tukena. kehitt(cid:132)minen”). 24. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 79/75 d) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen (104) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) lasketaan edell(cid:132) 58–62 kappaleessa esitetyll(cid:132) tavalla. Yhdelle yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineelle viej(cid:132)lle my(cid:148)nnetty teknologian kehitt(cid:132)mislaina, jota ei voitu luokitella tarkemmin toimitettujen tietojen perusteella, otettiin tarkistettavaksi t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjes- telm(cid:132)n yhteydess(cid:132). Kyseinen yritys sai t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjes- telm(cid:132)n mukaisia etuja tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ollessa 0,02 prosenttia. viii) Science (STPF) and Technology Promotion Fund (105) T(cid:132)m(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132) perustuu tieteen ja teknologian kehitt(cid:132)misen edist(cid:132)misest(cid:132) annettuun s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kseen sek(cid:132) sen t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanoasetukseen. Rahasto perus- tettiin vuonna 1992. a) Tukikelpoisuus (106) T(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)n alaiset lainat voidaan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) yrityksille, jotka sijoittavat seuraavanlaisiin hankkei- johtavan teknologian kehitt(cid:132)mishankkeet, siin: tutkimus- ja ja kehitt(cid:132)mistoiminnan seuranta- parantamishankkeet teollistamishankkeet, joissa k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n uutta teknologiaa. sek(cid:132) b) Toteuttaminen k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) (107) Lainahakemukset osoitetaan Korea Technology Banking Corporationille vastaa rahaston hallinnoinnista. KTBC:ll(cid:132) on toimivalta hyv(cid:132)ksy(cid:132) tai hyl(cid:132)t(cid:132) lainahakemukset. Tiede- ja teknologiaministeri(cid:148) asettaa korot, jotka yritysten on maksettava lainoista. (KTBC), joka (108) Ministeri(cid:148) p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) tietyin v(cid:132)liajoin tutkimus- ja kehitt(cid:132)mishankkeista, joilla on etusija. Tuotannon- alojen edustajille ilmoitetaan etuk(cid:132)teen n(cid:132)ist(cid:132) etusi- jalla olevista hankkeista, joille on helpompaa saada joilla ministeri(cid:148) valitsee rahoitusta. Perusteista, etusijalla olevat hankkeet, ei ole tietoja. taan, tiede- ja teknologiaministeri(cid:148)ll(cid:132) on kuitenkin tietty toimivalta valita etusijalla olevat hankkeet. T(cid:132)st(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132) voivat hy(cid:148)ty(cid:132) ainoastaan tiet- tyihin hankkeisiin sijoittavat yritykset. N(cid:132)in ollen j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) pidet(cid:132)(cid:132)n perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisena erityisen(cid:132) tukena. d) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen (110) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) lasketaan edell(cid:132) 58–62 kappaleessa esitetyll(cid:132) tavalla. Yksi yritys sai t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)n mukaisia etuja tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ollessa 0,15 prosenttia. T u k i p o l i i t t i s e t l a i n a t , j o t k a e i v (cid:132) t j o h d a t a s o i t u s t o i m e n p i t e i d e n k (cid:132) y t t (cid:148) (cid:148) n o t t o o n ix) Environment Pollution Prevention Loan (EPPL) (111) T(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)n mukaisia etuja pidet(cid:132)(cid:132)n v(cid:132)h(cid:132)- p(cid:132)t(cid:148)isin(cid:132), joten ei tutkittu, pit(cid:132)isik(cid:148) t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjes- telm(cid:132)n johtaa tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)not- toon. x) National Housing Fund (NHF) (112) Ei ole todisteita siit(cid:132), ett(cid:132) t(cid:132)m(cid:132) tuki kohdistuisi tiettyihin yrityksiin perusasetuksen 3 artiklan mukaisesti. Koska kyseess(cid:132) ei ole erityinen tuki katsotaan, ett(cid:132) se ei johda tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon. xi) Informationalization Promotion Fund Loan (IPFL) (113) Ei ole todisteita siit(cid:132), ett(cid:132) t(cid:132)m(cid:132) tuki kohdistuisi tiettyihin yrityksiin perusasetuksen 3 artiklan mukaisesti, koska kaikki yritykset voivat hakea sit(cid:132) ilman rajoituksia. Koska kyseess(cid:132) ei ole erityinen tuki katsotaan, ett(cid:132) se ei johda tasoitustoimenpi- teiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon. c) STPF:(cid:132)(cid:132) koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (109) Lainat ovat viranomaisten my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)(cid:132) taloudellista tukea, joka merkitsee etua lainaajalle, kuten edell(cid:132) todetaan. T(cid:132)h(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n 63 kappaleessa kuuluvat lainat voidaan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) yrityksille, jotka sijoittavat tiettyihin hankkeisiin. Kuten edell(cid:132) tode- xii) Technology Innovation Special Loan (TISL) (114) Ei ole todisteita siit(cid:132), ett(cid:132) t(cid:132)m(cid:132) tuki kohdistuisi tiettyihin yrityksiin perusasetuksen 3 artiklan mukaisesti, koska rajoitetaan koskemaan pieni(cid:132) ja keskisuuria yrityksi(cid:132) objektiivisin ja puolueettomin arviointiperustein. Koska kyseess(cid:132) ei ole erityinen tuki katsotaan, ett(cid:132) se ei johda tasoitustoimenpi- teiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon. L 79/76 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 3. 1999 xiii) Loan Programme for SME Export Promotion (118) EXIM-FIC:t(cid:132) voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) kaikki yritykset, joilla Loan Relating to IMF (SME-EPL-IMF) on investointeja ulkomailla. (115) N(cid:132)iden lainojen korot eiv(cid:132)t yleisesti ottaen olleet alhaisempia kuin vastaavien kaupallisten lainojen korot. Mit(cid:132)(cid:132)n etuja ei my(cid:148)nnetty t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjes- telm(cid:132)n perusteella, joten ei tutkittu, pit(cid:132)isik(cid:148) t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)n johtaa tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)yt- t(cid:148)(cid:148)nottoon. (119) EXIM-SM:(cid:132)(cid:132) voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) pienet ja keskisuuret ”kansantalouden kannalta yritykset, keskeisi(cid:132)” lai- noista annetun asetuksen 45 artiklan mukaisesti jotka luokitellaan (kyseess(cid:132) ovat samat EXIM-EC:n otsikkoon ”teollisuustuotteet”). jotka viev(cid:132)t tuotantohy(cid:148)dykkeit(cid:132) kotimaisista tuotteet, k u i n M u u t t o i m i n e i d e n y h t e i s t y (cid:148) s s (cid:132) y r i t y s t e n t u t k i m u s a j a n j a k s o n a i k a n a k (cid:132) y t - t u k i p o l i i t t i s e t l a i n a t t (cid:132) m (cid:132) t xiv) National Investment Fund xv) Agricultural and Fishery Products Price Stabili- sation Fund xvi) Industrial Accident Prevention Fund d) Vientitukilainat (116) EXIM on valtion omistama pankki, joka toimii MOF:n valvonnassa. EXIM perustettiin vuoden 1976 hein(cid:132)kuussa asiasta annetulla s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)ksell(cid:132), ja sen teht(cid:132)viin kuuluu maan talouden kehitt(cid:132)minen ja yhteisty(cid:148) muiden maiden kanssa my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) keskipitk(cid:132)aikaisia ja pitk(cid:132)aikaisia lainoja vienti(cid:132) ja tuontia, ulkomailla teht(cid:132)vi(cid:132) investointeja sek(cid:132) ulko- mailla tapahtuvaa luonnonvarojen hy(cid:148)dynt(cid:132)mist(cid:132) varten. Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineet yritykset k(cid:132)yttiv(cid:132)t seuraavia j(cid:132)rjestelmi(cid:132): — vientiluotot (EXIM-EC), — ulkomaan investointeihin tarkoitetut luotot (EXIM-FIC), ja — tuotantohy(cid:148)dykkeit(cid:132) vieville pienille ja keski- vientilainat tarkoitetut yrityksille suurille (EXIM-SM). a) Tukikelpoisuus (117) T(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)n alaiset lainat voidaan yleisesti ottaen my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) yrityksille, jotka viev(cid:132)t ulkomaille tai sijoittavat ulkomailla. EXIM-EC:t(cid:132) voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) kaikki yritykset, jotka viev(cid:132)t tuotantohy(cid:148)dykkeit(cid:132) ja muita tuotteita, jotka luetellaan otsikkoon ”teolli- suustuotteet” EXIM:st(cid:132) annetun s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)ksen t(cid:132)yt(cid:132)n- t(cid:148)(cid:148)npanoasetuksen 13 artiklan mukaisesti. b) Toteuttaminen k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) EXIM-EC (120) EXIM tarkistaa vientiluottohakemukset liiketoimi- kohtaisesti. Vientilainan ehtona on se, ett(cid:132) hakijat viev(cid:132)t tavaroita tai tuottavat vientiin tarkoitettuja tavaroita, mink(cid:132) lis(cid:132)ksi niill(cid:132) on oltava ulkomaisen tai sopimus sellaisen ostajan antama remburssi korealaisen yrityksen kanssa, jolla on t(cid:132)llainen remburssi. Vientiluotot my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n joko ennen tavaroiden l(cid:132)hett(cid:132)mist(cid:132) tai sen j(cid:132)lkeen. (121) Ennen tavaroiden l(cid:132)hett(cid:132)mist(cid:132) my(cid:148)nnetyt luotot annetaan sellaisena lainana, jolla rahoitetaan vien- tiin tarkoitettujen teollisuustuotteiden tuotantoa. Ulkomaan valuutassa annettuihin lainoihin sovelle- taan vaihtuvaa Libor-korkoa (London Interbank Offered Rate). Won-m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isten lainojen korko on vaihtuva liikepankkien prime-korkoon sidottu ja se korko. Koronmaksu tapahtuu kuukausittain, alkaa kuukauden kuluttua lainan my(cid:148)nt(cid:132)misest(cid:132). Lainap(cid:132)(cid:132)oma kahden vuoden on maksettava kuluessa lainan my(cid:148)nt(cid:132)misest(cid:132). (122) Tavaroiden l(cid:132)hett(cid:132)misen j(cid:132)lkeen my(cid:148)nnetyt luotot annetaan sellaisen lainan muodossa, jolla viedyt teollisuustuotteet maksetaan j(cid:132)lkik(cid:132)teen. N(cid:132)it(cid:132) lainoja pidet(cid:132)(cid:132)n pitk(cid:132)aikaisina lainoina (laina-aika pidempi kuin 2 vuotta), joten niiden on vuoden 1997 tammikuun j(cid:132)lkeen oltava OECD:n suuntavii- vojen mukaisia. OECD luokittelee maat kahteen ryhm(cid:132)(cid:132)n. Kehitysmaat kuuluvat ryhm(cid:132)(cid:132)n 2. Korko on kiinte(cid:132), ja sen on oltava v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n sama kuin OECD:n suuntaviivoissa annettu v(cid:132)himm(cid:132)iskorko. Korkoa maksetaan kuuden kuukauden v(cid:132)lein lainan my(cid:148)nt(cid:132)misest(cid:132). Ryhm(cid:132)(cid:132)n 1 kuuluvan lainan p(cid:132)(cid:132)oma on maksettava 8,5 vuoden kuluessa lainan my(cid:148)nt(cid:132)misp(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132); ryhm(cid:132)(cid:132)n 2 kuuluvan lainan p(cid:132)(cid:132)oma on sen sijaan maksettava 10 vuoden kuluessa. 24. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 79/77 EXIM-FIC (123) Hakijoiden on esitett(cid:132)v(cid:132) EXIM:lle suunniteltua ulkomaan investointia koskeva liikesuunnitelma. Jos hakemus hyv(cid:132)ksyt(cid:132)(cid:132)n, hakija voi saada ulko- maan investointeihin tarkoitetun luoton, joka on enint(cid:132)(cid:132)n 90 prosenttia investoidusta m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). Ulkomaan sijoituksiin tarkoitetuilla lainoilla voi vaihtokurssisopimukseen (valuuttam(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isen olla p(cid:132)(cid:132)oman kansainv(cid:132)lisill(cid:132) markkinoilla) sidottu kiinte(cid:132) korko tai Libor-korkoon sidottu vaihtuva korko; kumpaankin korkoon lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n perusriskikerroin. kurssi EXIM-SM ja saada yritys (124) EXIM arvioi hakijat kahden edelt(cid:132)v(cid:132)n vuoden vien- tituloksen perusteella, eik(cid:132) nykyisen vientituloksen perusteella, niin kuin tehd(cid:132)(cid:132)n EXIM-EC:n osalta. Jos EXIM hyv(cid:132)ksyy hakemuksen, kyseinen pieni enint(cid:132)(cid:132)n 90 voi tai keskisuuri prosenttia suunnitellun vientitavaroiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n tuotanto- laina-aikana. vientikustannuksista Pienten ja keskisuurten yritysten EXIM:lt(cid:132) saaman luoton m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) vastaa enint(cid:132)(cid:132)n kolmasosaa edellisen vuoden vientiin tarkoitetun myynnin kokonaisar- vosta. Lainoista maksetaan vaihtuvaa primekorkoa, johon lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n riskipalkkiosta ja laina-ajan mukai- sesta maksusta koostuva perusriskikerroin. Korko- laskelmassa k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n liikepankkien primekorkoa; EXIM puolestaan laskee riskipalkkion ja laina-ajan mukainen maksu yrityskohtaisesti. Lainan p(cid:132)(cid:132)oma on maksettava v(cid:132)litt(cid:148)m(cid:132)sti laina-ajan p(cid:132)(cid:132)tytty(cid:132) (kertakuoletteinen laina). samalla alalla. Tarkastelusta ilmeni, ett(cid:132) l(cid:132)hett(cid:132)- misen j(cid:132)lkeen my(cid:148)nnettyjen EXIM-EC -lainojen sek(cid:132) EXIM-FIC ja EXIM-SM -lainojen korot olivat yleisesti ottaen alhaisempia kuin vertailukelpoisten kaupallisten lainojen korot, mik(cid:132) merkitsee etua lainaajalle. (127) L(cid:132)hett(cid:132)misen j(cid:132)lkeen my(cid:148)nnettyjen EXIM-EC -lainat ja EXIM-SM -lainat ovat sidoksissa vientitu- lokseen, joten niit(cid:132) pidet(cid:132)(cid:132)n perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisena erityi- sen(cid:132) tukena. EXIM-FIC:(cid:132)(cid:132) voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) ainoastaan ulkomailla sijoittavat yritykset. T(cid:132)t(cid:132) ehtoa ei pidet(cid:132) tasapuolisena, koska se antaa etusijan ulkomailla sijoittaville siis perustu puolueettomiin arviointiperusteisiin, vaan se kohdistuu tiettyihin yrityksiin perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. N(cid:132)in ollen katsotaan, ett(cid:132) ennen tavaroiden l(cid:132)hett(cid:132)mist(cid:132) sovellettava EXIM-EC-j(cid:132)rjestelm(cid:132) sek(cid:132) EXIM-SM ja EXIM-FIC-j(cid:132)rjestelm(cid:132)t ovat erityist(cid:132) tukea ja ett(cid:132) ne johtavat tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon. yrityksille. Tukikelpoisuus ei (128) T(cid:132)m(cid:132)n lis(cid:132)ksi m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n alustavasti, ett(cid:132) ennen tavaroiden l(cid:132)hett(cid:132)mist(cid:132) sovellettava EXIM-EC- j(cid:132)rjestelm(cid:132) ei kuulu perusasetuksen liitteess(cid:132) I olevan k alakohdan soveltamisalaan; ainoastaan yli kaksi vuotta kest(cid:132)v(cid:132)(cid:132) vientirahoitusta voidaan pit(cid:132)(cid:132) kyseisen s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksen mukaisena vientiluottona sellaisena, kuin se m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n OECD:n vientiluot- toja koskeviin suuntaviivoihin liittyv(cid:132)ss(cid:132) j(cid:132)rjeste- lyss(cid:132). Kyseist(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)st(cid:132) ei voida my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n soveltaa EXIM-SM:(cid:132)(cid:132)n tai EXIM-FIC:hen, koska kyseess(cid:132) olevia lainoja ei k(cid:132)ytet(cid:132) vientitoimien rahoittami- seen, vaan vientitavaroiden tuotantolaitoksiin liitty- viin investointeihin (EXIM-SM) ja ulkomaan inves- tointeihin (EXIM-FIC). c) Vientitukilainoja koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) d) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen (125) Kyseess(cid:132) on viranomaisten varojen siirto, koska EXIM on valtion omistama. (126) Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden viejien saamien lainojen korot lasketaan Liborin, vaihtokurssisopimusten tai liikepankkien prime-koron perusteella, ja niihin laina-ajan mukainen lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n riskipalkkio sek(cid:132) maksu. Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden viejien antamien tietojen perusteella tavaroiden l(cid:132)hett(cid:132)misen j(cid:132)lkeen my(cid:148)nnett(cid:132)vi(cid:132) EXIM-EC -luottoja ei k(cid:132)ytetty tutki- j(cid:132)rjestelmien aikana. Muiden musajanjakson mukaisten etujen olemassaolon selvitt(cid:132)miseksi vertailu suoritettiin asianomaisten yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden viejien saamien vertailukelpoisten kaupallisten lainojen kanssa tai, jos t(cid:132)llaiset tiedot puuttuivat, muiden sellaisten yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimi- neiden viejien saamien vertailukelpoisten kaupal- joiden katsotaan olevan listen lainojen kanssa, toimivan ja tilanteessa taloudellisessa samassa (129) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) lasketaan edell(cid:132) 58–62 kappaleessa t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjes- tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ollessa esitetyll(cid:132) tavalla. Nelj(cid:132) yrityst(cid:132) sai telm(cid:132)n mukaisia 0,07–2,19 prosenttia. etuja M u u t k u i n y h t e i s t y (cid:148) s s (cid:132) v i e j i e n k (cid:132) y t t (cid:132) m (cid:132) t o h j e l m a t t o i m i n e i d e n e) Viranomaisten ohjaamat kaupalliset lainat (130) Valituksen tekij(cid:132) v(cid:132)itti, ett(cid:132) tietyt yritykset saavat liikepankeilta matalakorkoista pitk(cid:132)aikaista luotto- rahoitusta ja ett(cid:132) liikepankit my(cid:148)nt(cid:132)v(cid:132)t kyseiset lainat Korean viranomaisten ohjeiden perusteella. L 79/78 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 3. 1999 (131) Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineille viejille my(cid:148)nnettyjen lai- nojen osalta ei l(cid:148)ytynyt ratkaisevia todisteita viran- omaisten osallistumisesta liikepankkien lainap(cid:132)(cid:132)- t(cid:148)ksiin. Tarkistamattomien tietojen mukaan viran- omaiset ovat ainakin viime aikoina osallistuneet erityisesti suurten ns. chaebol-ryhmittymien rahoit- tamiseen. Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) ovat kuitenkin kaikki pieni(cid:132) ja keskisuuria yrityksi(cid:132), joiden osalta ei l(cid:148)ytynyt todisteita siit(cid:132), ett(cid:132) viran- omaiset olisivat ohjanneet kaupallisia lainoja. N(cid:132)in ollen katsotaan, ett(cid:132) yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineet viej(cid:132)t eiv(cid:132)t ole saaneet tasoitustoimenpiteisiin johtavaa etua liikepankkien my(cid:148)nt(cid:132)mien kaupallisten lai- nojen perusteella. toimineet viej(cid:132)t f) Viranomaisten ohjaamat valuuttalainat (132) Valituksessa v(cid:132)itettiin, ett(cid:132) tietyt tuotannonalat saivat Korean viranomaisten my(cid:148)t(cid:132)vaikutuksella etusijan matalakorkoisiin valuuttalainoihin. Tutki- muksessa ett(cid:132) kotimaisten pankkien my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)t valuuttalainat olivat yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimi- neiden viejien ainoa valuuttarahoitusl(cid:132)hde. todettiin, (133) T(cid:132)llaisia koskevien valuuttalainoja s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen mukaan viranomaiset eiv(cid:132)t osallistu liikepankkien joiden rahoittajana my(cid:148)nt(cid:132)miin valuuttalainoihin, toimii yksityissektori; viranomaiset eiv(cid:132)t my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n vaikuta liikepankkien lainap(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksiin tai koron m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseen. Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden viejien osalta viran- omaisten ep(cid:132)virallisesta vaikuttamisesta pankkien valuuttalainoja koskeviin p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksiin. ei my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n l(cid:148)ytynyt todisteita (134) N(cid:132)in ollen katsotaan, ett(cid:132) yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineet tasoitustoimenpiteisiin saaneet viej(cid:132)t johtavaa etua valuuttalainojen perusteella. eiv(cid:132)t ole kaikkien verolykk(cid:132)ysten ja -hyvitysten oikeuspe- rusta on verojen alentamisen ja niist(cid:132) vapautta- misen valvonnasta annettu laki (TERCL). TERCL tuli voimaan vuonna 1964. Verolykk(cid:132)yst(cid:132) tai -hyvi- tyst(cid:132) on haettava veroilmoituksella, johon liitet(cid:132)(cid:132)n hakemusta tukevat asiakirjat. TERCL:ss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)dettyjen etujen saaminen ei edellyt(cid:132) erillist(cid:132) hakemusta tai hyv(cid:132)ksymismenettely(cid:132). Yritykset ovat velvollisia maksamaan yhti(cid:148)veroa varainhoitovuoden aikana saaduista tuloista. sovelletaan ns. ”v(cid:132)himm(cid:132)isveroj(cid:132)rjes- (136) Koreassa telm(cid:132)(cid:132)”, jonka mukaan yritysten veronalaisesta tulosta kannetaan joko 12 prosentin (pienist(cid:132) ja keskisuurista yrityksist(cid:132) 10 prosentin) suuruinen v(cid:132)himm(cid:132)isvero ennen verohelpotusten v(cid:132)hent(cid:132)- mist(cid:132) tai verohelpotusten v(cid:132)hent(cid:132)misen j(cid:132)lkeen kannettavaksi tuleva vero riippuen, kumpi niist(cid:132) on suurempi. Edell(cid:132) mainitut veroprosentit on nostettu l5:een ja l2:een 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) tammikuuta 1998. b) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen verojen osalta (137) Tuki lasketaan ns. verovarantoj(cid:132)rjestelm(cid:132)n osalta seuraavasti: kyseinen j(cid:132)rjestelm(cid:132) toimii verolykk(cid:132)- yksen tavoin, joten sit(cid:132) pidet(cid:132)(cid:132)n korottomana lainana. Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) olisi n(cid:132)in ollen laskettava sen koron mukaisesti, jonka yrityksen olisi maksettava tutkimusajanjakson aikana vastaavasta kaupallisesta lainasta, jonka p(cid:132)(cid:132)oma on samansuuruinen kuin lyk(cid:132)tyn veron m(cid:132)(cid:132)r(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) tarkoittaa, ett(cid:132) tutki- edelt(cid:132)vin(cid:132) musajanjaksoon kuuluvaa verovuosina lyk(cid:132)ttyjen verojen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on otettava huomioon lainan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) laskettaessa, jos niit(cid:132) ei ole viel(cid:132) maksettu. verovuotta 3. Veroj(cid:132)rjestelm(cid:132)t (138) Verohyvitysten osalta tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on laskettava j(cid:132)(cid:132)neiden avustuksen muodossa maksamatta verojen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n mukaisesti. a) Yleist(cid:132) (135) Korean viranomaiset selostivat yksityiskohtaisesti vastauksessaan kyselylomakkeeseen veros(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132), joista korealaiset tuottajat tai viej(cid:132)t voivat hy(cid:148)ty(cid:132). N(cid:132)m(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)kset on eritelty j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ja jaettu kahteen ryhm(cid:132)(cid:132)n: yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden ruostu- mattoman ter(cid:132)ksen tuottajien tai viejien hy(cid:148)dyn- t(cid:132)m(cid:132)t s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)kset ja muut. Jollei toisin ilmoiteta, (139) Edell(cid:132) esitetyll(cid:132) tavalla laskettuihin m(cid:132)(cid:132)riin lis(cid:132)ttiin aiheutuvan hy(cid:148)dyn kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n yritykselle huomioon ottamiseksi Koreassa tutkimusajan- jakson aikana veloitettu keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen kaupal- linen korko, eli 13,35 prosenttia. Tuen kokonais- jaetaan vientiin tarkoitetun kokonais- m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n mukaan, jos tuki on riippuvainen vientim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132); muissa tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) jaetaan kokonaisliikevaihdon mukaan. tapauksissa 24. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 79/79 Y h t e i s t y (cid:148) s s (cid:132) t o i m i n e i d e n v i e j i e n k (cid:132) y t - t (cid:132) m (cid:132) t v e r o j (cid:132) r j e s t e l m (cid:132) t i) Veroj(cid:132)rjestelmien tasoitustoimenpiteiden alai- suutta koskeva yleinen p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (140) J(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) k(cid:132)siteltyjen veroj(cid:132)rjestelmien osalta voidaan todeta, ett(cid:132) varantoj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) voidaan pit(cid:132)(cid:132) verolykk(cid:132)ysj(cid:132)rjestelm(cid:132)n(cid:132), koska veronalaisesta tulosta v(cid:132)hennet(cid:132)(cid:132)n tietty m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), joka lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n j(cid:132)lleen veronalaiseen tuloon kahden tai kolmen vuoden vapaa-ajan j(cid:132)lkeen samansuuruisina erin(cid:132) kolmen vuoden ajan. Kyseess(cid:132) on varojen siirto Korean viranomaisilta lyk(cid:132)ttyjen verojen muodossa; asianomaisen vienti(cid:132) harjoittavan tuottajan etu muodostuu siit(cid:132), ett(cid:132) se maksaa osan veroistaan vasta my(cid:148)hemm(cid:132)ss(cid:132) vaiheessa. Edunsaajan n(cid:132)k(cid:148)- kannalta lykk(cid:132)ys vastaa korotonta lainaa. Verohyvi- tysten osalta kyseess(cid:132) on varojen siirto Korean viranomaisilta luopumisen veronkannosta muodossa; asianomaisen vienti(cid:132) harjoittavan tuot- tajan etu muodostuu siit(cid:132), ett(cid:132) se j(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) osan verois- taan maksamatta. ii) TERCL:n 8 artikla (Reserve for Technology Deve- lopment) (141) TERCL:n 8 artiklan mukaisesti tietyt yritykset voivat perustaa Reserve for Technology Develop- ment -nimisen varannon. T(cid:132)m(cid:132) varanto voi sis(cid:132)lt(cid:132)(cid:132) 3 prosenttia kuluvan verovuoden aikana saaduista tuloista (5 prosenttia tuotantohy(cid:148)dykealalla toimi- vien yritysten osalta ruostumattoman ter(cid:132)ksen ala mukaan lukien), jos yritys k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) varoja uuden teknologian kehitt(cid:132)miseen. T(cid:132)m(cid:132)n s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksen mukaisesti varantoon siirretyt m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t on lis(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132) j(cid:132)lleen veronalaiseen tuloon kolmen vuoden pituisen vapaa-ajan p(cid:132)(cid:132)ttymisen j(cid:132)lkeen samansuu- ruisina erin(cid:132) kolmen vuoden ajan. a) Tukikelpoisuus (142) Tukea voivat saada teollisuus- ja kaivosalalla sek(cid:132) toimivat tai konealalla rakennus- esimerkiksi yritykset. ovat k(cid:132)ytt(cid:132)neet varoja uuden teknologian kehitt(cid:132)- miseen ja innovaatioon. T(cid:132)m(cid:132)n perusteella on ilmeist(cid:132), ett(cid:132) huomattava osa korealaisista yrityk- sist(cid:132) ei voi saada verohyvitysj(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132) johtuvia etuja. N(cid:132)in ollen artiklan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132) pidet(cid:132)(cid:132)n luon- teeltaan erityisin(cid:132), joten ne johtavat tasoitustoimen- piteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. c) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen (144) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) lasketaan edell(cid:132) 137–139 kappaleessa esitetyll(cid:132) tavalla. Yksi yritys sai t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)n mukaisia etuja tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ollessa 0,03 prosenttia. iii) TERCL:n 16 artikla (Reserve for Export Loss) (145) TERCL:n 16 artiklan mukaisesti tietyt yritykset voivat perustaa Reserve for Export Loss -nimisen varannon, joka sis(cid:132)lt(cid:132)(cid:132) 1 prosentin vientiin tarkoi- tetun myynnin arvosta tai 50 prosenttia t(cid:132)st(cid:132) myyn- nist(cid:132) saadusta veronalaisesta tulosta riippuen siit(cid:132), kumpi m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on pienempi. T(cid:132)m(cid:132)n s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksen mukaisesti varantoon siirretyt m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t on lis(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132) j(cid:132)lleen veronalaiseen tuloon kahden vuoden pituisen vapaa-ajan p(cid:132)(cid:132)ttymisen j(cid:132)lkeen samansuu- ruisina erin(cid:132) kolmen vuoden ajan. T(cid:132)m(cid:132)n s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)ksen voimassaolo p(cid:132)(cid:132)ttyi 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1999. a) Tukikelpoisuus (146) Kaikki vienti(cid:132) harjoittavat yritykset voivat laivanra- kennusalan yrityksi(cid:132) lukuun ottamatta perustaa t(cid:132)m(cid:132)n s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksen mukaisia varantoja. b) TERCL:n 16 artiklaa koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (147) T(cid:132)m(cid:132) varanto merkitsee varojen siirtoa viranomai- silta ja se merkitsee etua sen k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)lle, kuten edell(cid:132) 140 kappaleessa todetaan. T(cid:132)m(cid:132) varanto on joten se on perusase- sidoksissa vientitulokseen, tuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaista erityist(cid:132) tukea, joka johtaa tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon. b) TERCL:n 8 artiklaa koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) c) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen (143) T(cid:132)m(cid:132) varanto merkitsee varojen siirto viranomai- silta ja se merkitsee etua sen k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)lle, kuten edell(cid:132) 140 kappaleessa todetaan. Verolykk(cid:132)yst(cid:132) voivat hakea ainoastaan teollisuus- ja kaivosalalla sek(cid:132) joillakin muilla aloilla toimivat yritykset, jotka (148) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) lasketaan edell(cid:132) 137–139 kappaleessa esitetyll(cid:132) tavalla. Vaikka t(cid:132)m(cid:132)n s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksen voimas- saolo p(cid:132)(cid:132)ttyi 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1999, viej(cid:132)t saavat siit(cid:132) etua viel(cid:132) tulevinakin vuosina. N(cid:132)iss(cid:132) L 79/80 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 3. 1999 olosuhteissa katsotaan, ett(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132) tutkimu- sajanjakson aikana saadut edut johtavat tasoitustoi- menpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon. Kolme yrityst(cid:132) sai t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)n mukaisia etuja tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ollessa 0,05–0,09 prosenttia. iv) TERCL:n 17 artikla (Reserve for Overseas Market Development) (149) TERCL:n 17 artiklan mukaisesti tietyt yritykset voivat perustaa Reserve for Overseas Market Deve- lopment -nimisen varannon. T(cid:132)m(cid:132)n s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksen mukaisesti varantoon siirretyt m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t on lis(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132) j(cid:132)lleen veronalaiseen tuloon kahden vuoden pituisen vapaa-ajan p(cid:132)(cid:132)ttymisen j(cid:132)lkeen samansuu- ruisina erin(cid:132) kolmen vuoden ajan. T(cid:132)m(cid:132)n s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)ksen voimassaolo p(cid:132)(cid:132)ttyi 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1999. c) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen (152) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) lasketaan edell(cid:132) 137–139 kappaleessa esitetyll(cid:132) tavalla. Vaikka t(cid:132)m(cid:132)n s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksen voimas- saolo p(cid:132)(cid:132)ttyi 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1999, viej(cid:132)t saavat siit(cid:132) etua viel(cid:132) tulevinakin vuosina. N(cid:132)iss(cid:132) olosuhteissa katsotaan, ett(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132) tutki- musajanjakson aikana saadut edut johtavat tasoitus- toimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon. Nelj(cid:132) yrityst(cid:132) sai t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)n mukaisia etuja tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ollessa 0,02–0,13 prosenttia. v) TERCL:n 7 artikla Exemption of Tax Amount Medium Manufacturing Industry, etc. ) (Special Reduction and for Small and (153) Kyseess(cid:132) olevaa s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)st(cid:132) ei mainittu valituksessa, vaan se tuli esille kahden yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineen viej(cid:132)n tiloissa suoritetun tarkastuksen yhteydess(cid:132). ja TERCL:n 7 artiklan mukaisesti keskisuuret yritykset voivat hakea verohyvityst(cid:132), joka on m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lt(cid:132)(cid:132)n 20 prosenttia tulo- tai yhti(cid:148)ve- rosta taikka muista liiketoimista saaduista tuloista. tietyt pienet a) Tukikelpoisuus a) Tukikelpoisuus (150) Kaikki vienti(cid:132) harjoittavat yritykset voivat laivanra- kennusalan yrityksi(cid:132) lukuun ottamatta perustaa t(cid:132)m(cid:132)n s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksen mukaisia varantoja, jotka sis(cid:132)l- t(cid:132)v(cid:132)t 1 prosentin vientiin tarkoitetun myynnin ja keskisuuret yritykset, koneita, arvosta. Pienet jalkineita tai tai tiettyihin maihin/alueisiin viev(cid:132)t yritykset saavat siirt(cid:132)(cid:132) varantoon 1 lis(cid:132)prosentin viennin arvosta. Jos edell(cid:132) mainitut yritykset viev(cid:132)t tavaroita omalla tavaramerkill(cid:132)(cid:132)n, ne saavat siirt(cid:132)(cid:132) varantoon 1 lis(cid:132)- prosentin, jolloin varanto sis(cid:132)lt(cid:132)(cid:132) yhteens(cid:132) 3 prosenttia viennin arvosta. tekstiilituotteita viev(cid:132)t yritykset b) TERCL:n 17 artiklaa koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (151) T(cid:132)m(cid:132) varanto merkitsee varojen siirtoa viranomai- silta ja se merkitsee etua sen k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)lle, kuten edell(cid:132) 140 kappaleessa todetaan. Yritys voi perustaa t(cid:132)m(cid:132)n artiklan mukaisen varannon, se on harjoittanut vientiin tarkoitettua myynti(cid:132) asiano- maisen verovuoden aikana. T(cid:132)m(cid:132) varanto on sidok- sissa vientitulokseen, joten se on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaista erityist(cid:132) tukea, joka johtaa tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)- nottoon. jos (154) T(cid:132)m(cid:132)n s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksen mukaista tukea voivat hakea seuraavilla aloilla toimivat pienet ja keskisuuret yritykset: teollisuus, v(cid:132)lillinen viestint(cid:132), tutkimus- ja kehitt(cid:132)mistoiminta, koneet, tietojenk(cid:132)sittely, tieto- koneet tai tavaroiden jakelu. b) TERCL:n 7 artiklaa koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) 140 kappaleessa (155) T(cid:132)m(cid:132) verohyvitys merkitsee varojen siirtoa viran- omaisilta ja se merkitsee etua sen k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)lle, kuten todetaan. Verohyvitys edell(cid:132) voidaan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) ainoastaan edell(cid:132) mainituilla aloilla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille. Kelpoisuusehdot ovat sellaisia, ett(cid:132) ainoastaan pieni osa yrityksist(cid:132) voi hy(cid:148)ty(cid:132) verohyvityksest(cid:132). Edell(cid:132) esitetyn perusteella artiklan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132) pidet(cid:132)(cid:132)n luonteeltaan erityisin(cid:132), joten ne johtavat tasoitustoi- menpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. c) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen (156) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) lasketaan edell(cid:132) 137–139 kappaleessa esitetyll(cid:132) tavalla. Kaksi yrityst(cid:132) k(cid:132)ytti kyseist(cid:132) j(cid:132)rjes- telm(cid:132)(cid:132) tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ollessa 0,09 ja 0,18 prosenttia. 24. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 79/81 vi) TERCL:n 25 artikla (Tax credit for investment in Facilities for Increasing Productivity) perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. (157) TERCL:n 25 artiklan mukaisesti yritys voi saada verohyvityst(cid:132), jonka m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on 5 prosenttia tiet- tyihin tuottavuuden lis(cid:132)(cid:132)misv(cid:132)lineisiin investoi- dusta m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). Verohyvityksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) v(cid:132)hennet(cid:132)(cid:132)n kannettavan yhti(cid:148)veron kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). Verohy- vitysten suuruus oli 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n joulukuuta 1996 seuraava: 3 prosenttia tuotujen tuottavuuden lis(cid:132)(cid:132)- misv(cid:132)lineiden osalta, 10 prosenttia kotimaassa tuotettujen tuottavuuden lis(cid:132)(cid:132)misv(cid:132)lineiden osalta ja 15 prosenttia pienten ja keskisuurten yritysten kotimaassa tuottamien tuottavuuden lis(cid:132)(cid:132)misv(cid:132)li- neiden osalta. (158) Tapauksissa, joissa investointi aloitettiin ennen 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) joulukuuta 1996 mutta saatettiin p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen vasta sen j(cid:132)lkeen, yritys voi verohyvityst(cid:132) hakiessaan p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132), k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132)k(cid:148) se ennen mainittua p(cid:132)iv(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) vai sen j(cid:132)lkeen voimassa olleita prosenttim(cid:132)(cid:132)ri(cid:132). (159) TERCL:n 25 artiklassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) verohyvityst(cid:132) voidaan hakea ainoastaan viimeist(cid:132)(cid:132)n 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1998 tehtyjen investointien osalta. Korean viranomaiset ovat kuitenkin ilmoittaneet, ett(cid:132) TERCL:n s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)kset ovat voimassa 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n joulukuuta 1998 ja ett(cid:132) Korean parlamentti toden- n(cid:132)k(cid:148)isesti p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) ennen sit(cid:132) voimassaolon jatkami- sesta. Asiasta ei saatu muita tietoja. a) Tukikelpoisuus (160) Kaikki teollisuus- ja kaivosalan yritykset voivat hakea verohyvityst(cid:132) seuraaviin tuottavuuden lis(cid:132)(cid:132)- investointeihin: tarkoitettuihin misv(cid:132)lineisiin tuotantoprosessin tehostamis- ja automatisointiv(cid:132)li- neet, huipputekniikan v(cid:132)lineet, nykyaikaistamisv(cid:132)- lineet ja j(cid:132)rkiper(cid:132)ist(cid:132)misv(cid:132)lineet teollisuuden kehit- t(cid:132)misest(cid:132) annetun s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)ksen mukaisesti. (162) T(cid:132)m(cid:132)n lis(cid:132)ksi ennen verohyvityksen prosenttim(cid:132)(cid:132)- rien muuttamista 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1996 koti- maisista investoinneista annettavan verohyvityksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli korkeampi. Yritykset voivat ennen 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) joulukuuta 1996 aloitettujen investointien osalta valita ennen kyseist(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) voimassa olleet verohyvitysprosentit; t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi artiklan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132) pidet(cid:132)(cid:132)n luonteeltaan erityisin(cid:132), joten ne johtavat tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. c) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen (163) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) lasketaan edell(cid:132) 137–139 kappaleessa esitetyll(cid:132) tavalla. Yksi yritys sai t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)n mukaisia etuja tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ollessa 0,21 prosenttia. vii) TERCL:n 23 artikla (Reserve for Overseas Invest- ment Loss) (164) TERCL:n 23 artiklan mukaisesti tietyt yritykset voivat perustaa Reserve for Overseas Investment Loss -nimisen varannon. T(cid:132)m(cid:132)n s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksen mukaisesti varantoon siirretyt m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t on lis(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132) j(cid:132)lleen veronalaiseen tuloon kahden vuoden pituisen vapaa-ajan p(cid:132)(cid:132)ttymisen j(cid:132)lkeen samansuu- ruisina erin(cid:132) kolmen vuoden ajan. T(cid:132)m(cid:132)n s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)ksen voimassaolo p(cid:132)(cid:132)ttyi 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998. a) Tukikelpoisuus (165) Korealaiset yritykset, jotka investoivat ulkomaisen yrityksen osakkeisiin tai k(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t p(cid:132)(cid:132)omaa ulko- mailla harjoitettaviin liiketoimiin, saavat v(cid:132)hent(cid:132)(cid:132) veronalaisesta tulostaan 20 prosenttia kyseisen vero- vuoden aikana tehdyist(cid:132) ulkomaan investoinneista. b) TERCL:n 25 artiklaa koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (161) T(cid:132)m(cid:132) verohyvitys merkitsee varojen siirtoa viran- omaisilta ja se merkitsee etua sen k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)lle, kuten edell(cid:132) 140 kappaleessa todetaan. Tukea voivat hakea ainoastaan teollisuus- tai kaivosalan yritykset, jotka ovat sijoittaneet tiettyihin tuottavuuden lis(cid:132)(cid:132)- misv(cid:132)lineisiin. Kelpoisuusehdot ovat sellaisia, ett(cid:132) ainoastaan pieni osa yrityksist(cid:132) voi hy(cid:148)ty(cid:132) verohyvi- tyksest(cid:132). Edell(cid:132) esitetyn perusteella artiklan s(cid:132)(cid:132)n- joten ne n(cid:148)ksi(cid:132) pidet(cid:132)(cid:132)n luonteeltaan erityisin(cid:132), k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon johtavat tasoitustoimenpiteiden b) TERCL:n 23 artiklaa koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (166) T(cid:132)m(cid:132) varanto merkitsee varojen siirtoa viranomai- silta ja se merkitsee etua sen k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)lle, kuten edell(cid:132) 140 kappaleessa todetaan. T(cid:132)m(cid:132)n artiklan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)kset koskevat ainoastaan ulkomailla inves- toivia korealaisia yrityksi(cid:132), joten niit(cid:132) on pidett(cid:132)v(cid:132) erityisin(cid:132) perusasetuksen 3 artiklan mukaisesti ja ne johtavat tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon. L 79/82 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 3. 1999 c) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen yritys sai t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)n mukaisia etuja tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ollessa 0,01 prosenttia. (167) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) lasketaan edell(cid:132) 137–139 kappaleessa esitetyll(cid:132) tavalla. Yksi yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toiminut viej(cid:132) k(cid:132)ytti kyseist(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) edun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ollessa 0,12 prosenttia. viii) TERCL:n 5 artikla (Special Tax Credit for SMEs) (168) Valituksen tekij(cid:132) ei esitt(cid:132)nyt kyseist(cid:132) TERCL:n artiklaa koskevia v(cid:132)itteit(cid:132). Korean viranomaiset suoritetun tarkastus- ilmoittivat niiden tiloissa k(cid:132)ynnin yhteydess(cid:132), ett(cid:132) verohyvitys oli my(cid:148)nnetty yhdelle yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineelle viej(cid:132)lle. Asian- omainen viej(cid:132) toimitti tietoja tavasta, jolla se oli verohyvityst(cid:132). Komissio tutki n(cid:132)iss(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)nyt johtaako kyseinen artikla tasoitustoi- olosuhteissa, menpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon. (169) TERCL:n 5 artiklan mukaisesti yritys voi saada jonka m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on 3 prosenttia tiet- verohyvityst(cid:132), tyihin tuontikoneisiin investoidusta m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132) tai 5 prosenttia kotimaassa tuotettujen koneiden arvosta. Tuotuihin ja kotimaassa valmistettuihin koneisiin suunnattuihin 3 investointeihin prosentin suuruista hyvityst(cid:132) 10 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) huhtikuuta 1998. sovelletaan a) Tukikelpoisuus (170) Verohyvitys voidaan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) kaikille pienille ja keskisuurille yrityksille. ix) TERCL:n 27 artikla (Temporary Investment Tax Credit) (173) Kyseess(cid:132) olevaa s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)st(cid:132) ei mainittu valituksessa, vaan se tuli esille kahden yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineen viej(cid:132)n tiloissa suoritetun tarkastuksen yhteydess(cid:132). Korean viranomaiset eiv(cid:132)t niiden tiloissa suoritetun tarkastusk(cid:132)ynnin yhteydess(cid:132) ilmoittaneet, ett(cid:132) vero- hyvitys olisi my(cid:148)nnetty jollekin yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimi- neelle toimittivat kuitenkin tietoja tavasta, jolla ne olivat k(cid:132)ytt(cid:132)neet verohyvityst(cid:132). Komissio tutki n(cid:132)iss(cid:132) olosuhteissa, johtaako kyseinen artikla tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon. viej(cid:132)lle. Asianomaiset viej(cid:132)t (174) TERCL:n, sellaisena kuin sit(cid:132) sovellettiin vero- vuonna 1993/1994, 72 artiklan mukaisesti v(cid:132)linei- siin investoivat teollisuus- tai kaivosalan yritykset saivat hakea hyvityst(cid:132), jonka m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli 10 prosenttia kotimaassa valmistettujen koneiden tai 3 prosenttia tuotujen koneiden arvosta. Vuonna 1994 artiklan numero muutettiin 27:ksi; tehty muutoksia. Tuotujen ja kotimaassa valmistettujen koneiden ero verohyvityksess(cid:132) poistettiin vuonna 1996. sis(cid:132)lt(cid:148)(cid:148)n ei b) TERCL:n 5 artiklaa koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) a) Tukikelpoisuus (171) T(cid:132)m(cid:132) verohyvitys merkitsee varojen siirtoa viran- omaisilta ja se merkitsee etua sen k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)lle, kuten edell(cid:132) 140 kappaleessa todetaan. Ennen verohyvi- tyksen prosenttim(cid:132)(cid:132)rien muuttamista 10 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1998 kotimaisista koneinvestoinneista annettavan verohyvityksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli korkeampi. Yritykset voivat ennen 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) joulukuuta 1996 aloitettujen investointien osalta ennen kyseist(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) voimassa olleet verohyvitys- prosentit; t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi artiklan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132) pide- t(cid:132)(cid:132)n luonteeltaan erityisin(cid:132), joten ne johtavat tasoi- tustoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. valita c) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen prosentin (172) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ksi ylitt(cid:132)v(cid:132) maksamatta suuruisen verohyvityksen j(cid:132)(cid:132)neiden verojen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) avustuksen muodossa edell(cid:132) 137–139 kappaleessa esitetyll(cid:132) tavalla. Yksi laskettava olisi 3 (175) Kaikki teollisuus- ja kaivosalan yritykset voivat hakea verohyvityst(cid:132) v(cid:132)lineinvestointeihin. b) TERCL:n 27 artiklaa koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (176) T(cid:132)m(cid:132) verohyvitys merkitsee varojen siirtoa viran- omaisilta ja se merkitsee etua sen k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)lle, kuten edell(cid:132) 140 kappaleessa todetaan. Tukea voivat hakea ainoastaan teollisuus- tai kaivosalan yritykset, jotka ovat sijoittaneet tiettyihin tuottavuuden lis(cid:132)(cid:132)- misv(cid:132)lineisiin. Kelpoisuusehdot ovat sellaisia, ett(cid:132) ainoastaan pieni osa yrityksist(cid:132) voi hy(cid:148)ty(cid:132) verohyvi- tyksest(cid:132). Edell(cid:132) esitetyn perusteella artiklan s(cid:132)(cid:132)n- joten ne n(cid:148)ksi(cid:132) pidet(cid:132)(cid:132)n luonteeltaan erityisin(cid:132), johtavat k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. tasoitustoimenpiteiden 24. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 79/83 (177) T(cid:132)m(cid:132)n lis(cid:132)ksi ennen verohyvityksen prosenttim(cid:132)(cid:132)- rien muuttamista vuonna 1996 kotimaisista inves- toinneista annettavan verohyvityksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli korkeampi. Yritykset voivat ennen 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) joulu- kuuta 1996 aloitettujen investointien osalta valita ennen kyseist(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) voimassa olleet verohy- t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi artiklan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132) vitysprosentit; pidet(cid:132)(cid:132)n luonteeltaan erityisin(cid:132), joten ne johtavat tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon perusase- tuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. nusalan yritykset sek(cid:132) tietyt palveluyritykset, jotka ovat sijoittaneet henkil(cid:148)st(cid:148)n ja tekniikan kehitt(cid:132)mi- seen. Kelpoisuusehdot ovat sellaisia, ett(cid:132) ainoastaan pieni osa yrityksist(cid:132) voi hy(cid:148)ty(cid:132) verohyvityksest(cid:132). Edell(cid:132) esitetyn perusteella artiklan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132) pide- t(cid:132)(cid:132)n luonteeltaan erityisin(cid:132), joten ne johtavat tasoi- tustoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. c) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen (178) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) lasketaan edell(cid:132) 137–139 kappaleessa esitetyll(cid:132) tavalla. Kaksi yrityst(cid:132) k(cid:132)ytti kyseist(cid:132) j(cid:132)rjes- telm(cid:132)(cid:132) tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ollessa 0,03 ja 0,19 prosenttia. x) TERCL:n 9 artikla (Tax credit for Technology & Manpower Development Expenses) (179) TERCL:n 9 artiklan mukaisesti tietyt yritykset voivat hakea verohyvityst(cid:132) tekniikan ja henkil(cid:148)st(cid:148)n kehitt(cid:132)miskustannuksista. Verohyvityksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ksi lasketaan joko 5 prosenttia tekniikan ja henkil(cid:148)st(cid:148)n kehitt(cid:132)miskustannuksista verovuoden aikana (15 prosenttia pienten ja keskisuurten yritysten osalta sek(cid:132) 10 prosenttia muiden yritysten osalta, jotka tai keskisuurelle siirt(cid:132)v(cid:132)t yritykselle), jolla tekniikan ja henkil(cid:148)st(cid:148)n kehitt(cid:132)miskustannukset ylitt(cid:132)v(cid:132)t asianomaisen verovuoden aikana kahden edellisen verovuoden vastaavat kustannukset. Vero- joka on j(cid:132)(cid:132)nyt k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) tietyn vero- hyvitys, vuoden k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)ksi siirt(cid:132)(cid:132) aikana seuraavan seitsem(cid:132)n vuoden aikana. 50 prosenttia m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132), teknologiaa pienelle voidaan tai a) Tukikelpoisuus voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) aloilla (180) Verohyvityst(cid:132) kaivostoiminta, toimivat yritykset: tietokoneet, rakennus, koneet, viestint(cid:132), varastointi, teollisuus- ja viem(cid:132)rij(cid:132)tteiden k(cid:132)sittely sek(cid:132) tuotekehitys. teollisuus, tietojenk(cid:132)sittely, seuraavilla c) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen (182) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) lasketaan edell(cid:132) 137–139 kappaleessa esitetyll(cid:132) tavalla. Kaksi yrityst(cid:132) k(cid:132)ytti kyseist(cid:132) j(cid:132)rjes- telm(cid:132)(cid:132) tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ollessa 0,02 ja 0,08 prosenttia. M u u t k u i n t a s o i t u s t o i m e n p i t e i s i i n j o h t a - v a t v e r o j (cid:132) r j e s t e l m (cid:132) t xi) Yhti(cid:148)lain 18 artiklan 2 kohta: huoltokustan- nukset (183) Yhti(cid:148)lain 18 artiklan 2 kohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n huolto- kustannusten tietyn osuuden v(cid:132)hent(cid:132)misest(cid:132) ve- ronalaisesta tulosta. a) Tukikelpoisuus (184) Kaikki yritykset voivat hakea kyseist(cid:132) verov(cid:132)hen- nyst(cid:132). b) Yhti(cid:148)lain 18 artiklan 2 kohtaa koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (185) Kaikki yritykset voivat hakea huoltokuluista v(cid:132)hen- nyst(cid:132), jonka yhteydess(cid:132) sovelletaan samoja rajoi- tuksia kotimaisiin ja ulkomaisiin kustannuksiin; n(cid:132)in ollen t(cid:132)t(cid:132) artiklaa ei pidet(cid:132) erityisen(cid:132) eik(cid:132) se johda tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon. M u u t k u i n y h t e i s t y (cid:148) s s (cid:132) v i e j i e n k (cid:132) y t t (cid:132) m (cid:132) t v e r o j (cid:132) r j e s t e l m (cid:132) t t o i m i n e i d e n b) TERCL:n 9 artiklaa koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) xii) Yhti(cid:148)lain 14 artikla (Reserve for Investment and Financing Loss) (181) T(cid:132)m(cid:132) verohyvitys merkitsee varojen siirtoa viran- omaisilta ja se merkitsee etua sen k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)lle, kuten edell(cid:132) 140 kappaleessa todetaan. Tukea voivat ja raken- hakea ainoastaan teollisuus-, kaivos- xiii) Yhti(cid:148)lain 15 artikla (Exemption from Income Tax for Foreign Engineer or Technician) L 79/84 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 3. 1999 xiv) Yhti(cid:148)lain 19 artikla (Reserve for Overseas Busi- ness Loss xv) Yhti(cid:148)lain 20 artikla (Deduction Overseas Busi- ness) xvi) Yhti(cid:148)lain 10 artikla (Tax Credit/Special depre- ciation for Investment in Facilities for Develop- ment of Technology & Manpower) xvii) Yhti(cid:148)verolain 24 artiklan 3 kohta (Double Taxation) xviii) Yhti(cid:148)lain 26 artikla (Tax Credit for Investment in Specific Equipment) (186) Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineet viej(cid:132)t eiv(cid:132)t ole k(cid:132)ytt(cid:132)neet edell(cid:132) mainittuja j(cid:132)rjestelmi(cid:132), joten on j(cid:132)tetty tutki- matta, johtavatko ne tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)yt- t(cid:148)(cid:148)nottoon. 4. Tullinpalautusj(cid:132)rjestelm(cid:132) (187) T(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132)n oikeusperusta on vientiin tarkoitetuista raaka-aineista kannettujen tullien jne. palautukseen liittyvist(cid:132) erikoistapauksista annettu s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)s ja sen t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanoasetus, jotka tulivat voimaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1997. a) Tukikelpoisuus tai (188) Kaikki korealaiset vienti(cid:132) harjoittavat valmistajat tullinpalautusj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132). J(cid:132)rjes- voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) telm(cid:132)(cid:132) voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) yritykset, jotka ovat tuoneet raaka-aineita suoraan ja maksaneet asianomaisen tullin, jotka ovat ostaneet Korean kotimaan markkinoilta aiemmin tuotuja raaka-aineita (tai Koreassa valmistettuja raaka-aineita, joihin sis(cid:132)ltyy tuotuja tuotantopanoksia), joista myyj(cid:132) on tullivi- ranomaisten valvonnassa antanut erityistodistuksen tullinpalautuksen k(cid:132)ytt(cid:148)oikeuden siirt(cid:132)misest(cid:132) osta- jalle (n(cid:132)ist(cid:132) toimista k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n ilmaisua ”paikalliset remburssit”). Yrityksen on t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lkeen viet(cid:132)v(cid:132) tavaroita, joiden tuotannossa kyseiset tuodut raaka- aineet on k(cid:132)ytetty. b) Toteuttaminen k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) (189) Tuoja maksaa asianomaiset tullit raaka-aineiden tuonnin yhteydess(cid:132). Vienti(cid:132) harjoittava valmistaja voi valmistettujen tavaroiden (jotka on saatu tuojana toimivan vienti(cid:132) harjoittavan valmistajan suoraan tuomista tai kotimaan markkinoilta ”paikallisella remburssilla” viennin j(cid:132)lkeen hakea tulliviranomaisilta tullinpalautusta tulliviranomaisilta. m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) voidaan laskea kahdella menetelm(cid:132)ll(cid:132): yksil(cid:148)llisell(cid:132) voivat tullinpalautuksella Tullinpalautuksen raaka-aineista) (jota kaikki ostetuista toimijat tai kiinte(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isell(cid:132) palautuksella, jota k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132)) voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) ainoastaan sellaiset pienet ja keski- suuret yritykset, jotka ovat edellisen vuoden aikana v(cid:132)hemm(cid:132)n kuin 100 saaneet (j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) voidaan soveltaa miljoonaa wonia my(cid:148)s ns. ”tavaroihin, joiden tuotantomenetelm(cid:132) on poikkeuksellinen”). tullinpalautusta voivat toimivat useammin valmistajat (190) Viisi seitsem(cid:132)st(cid:132) yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineesta vienti(cid:132) harjoittavasta valmistajasta k(cid:132)ytti yksil(cid:148)llist(cid:132) tullin- palautusj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) tutkimusajanjakson aikana, ja yksi k(cid:132)ytti kiinte(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ist(cid:132) palautusj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132). Yksil(cid:148)llisen tullinpalautusj(cid:132)rjestelm(cid:132)n yhteydess(cid:132) vienti(cid:132) harjoittavat teoriassa laskea itse raaka-aineiden k(cid:132)ytt(cid:148)asteen tuotantopa- noksina (laskelmassa on otettava huomioon uusio- romun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)). K(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:148)kelpoisen yhteisty(cid:148)ss(cid:132) valmistajat National Institute of Technology & Quality (NITQ) -laitoksen kanssa ns. yhdenmukaisten k(cid:132)ytt(cid:148)as- teiden m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi. Kyseiset k(cid:132)ytt(cid:148)asteet, joissa otetaan huomioon uusiok(cid:132)ytt(cid:148)kelpoisen romun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), tarkistetaan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)llisin v(cid:132)liajoin. Yhden- mukainen k(cid:132)ytt(cid:148)aste m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n jokaisen vienti- tuotteen tuotannossa k(cid:132)ytetyn raaka-aineen osalta; arvo ilmaistaan kaavalla, josta k(cid:132)y ilmi yhden tuoteyksik(cid:148)n tuottamiseksi tarvittava tietyn raaka- aineen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lkeen tullinpalautuksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) lasketaan vastaavista raaka-aineista tosiasialli- sesti maksetun tullin perusteella. Kyseist(cid:132) j(cid:132)rjes- telm(cid:132)(cid:132) toimineiden vienti(cid:132) harjoittavien valmistajien k(cid:132)ytt(cid:148)aste oli hyvin l(cid:132)hell(cid:132) NITQ:n laskemaa yhten(cid:132)ist(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:148)as- tetta. k(cid:132)ytt(cid:132)neiden yhteisty(cid:148)ss(cid:132) (191) Sen sijaan kiinte(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isess(cid:132) palautusj(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132) palautettavan tullin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n suoraan. Tulliviranomaiset laskevat t(cid:132)t(cid:132) varten j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)vien vienti(cid:132) harjoittavien valmistajien saaman tullinpalautuksen ja kokonaisvientiarvon v(cid:132)linen suhde. Laskelma suoritetaan vuosittain edellisen vuoden tietoja k(cid:132)ytt(cid:132)en. c) Tullinpalautusj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (192) T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) on teht(cid:132)v(cid:132) ero yksil(cid:148)llisen tullin- palautusj(cid:132)rjestelm(cid:132)n ja, kiinte(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isen palautus- j(cid:132)rjestelm(cid:132)n v(cid:132)lill(cid:132). Todettiin, ett(cid:132) Korean viran- omaiset olivat perustaneet yksil(cid:148)llisen tullinpalau- tusj(cid:132)rjestelm(cid:132)n yhteydess(cid:132) menettelyn vientituot- teen tuotannossa k(cid:132)ytettyjen tuotantopanosten ja niiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n yksil(cid:148)imiseksi. N(cid:132)in ollen p(cid:132)(cid:132)teltiin, voimassa ollut ett(cid:132) ei Korean yksil(cid:148)llinen tullinpalautusj(cid:132)rjestelm(cid:132) johtanut aiheettomiin tullinpalautuksiin, joten se ei muodosta tukea perusasetuksen liitteess(cid:132) I olevan i alakohdan mukaisesti. tutkimusajanjakson aikana 24. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 79/85 (193) Kiinte(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isen palautusj(cid:132)rjestelm(cid:132)n mukaisesti palautettuja tuontimaksuja ei lasketa asianomaisen vienti(cid:132) harjoittavan valmistajan tosiasiallisesti k(cid:132)yt- t(cid:132)mien tuotantopanosten perusteella, vaan kyseess(cid:132) on yleisiin tietoihin perustuva kiinte(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132). K(cid:132)yt- t(cid:148)(cid:148)n ei my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n ole otettu j(cid:132)rjestely(cid:132) tai menet- tely(cid:132) sen tarkistamiseksi, mit(cid:132) tuotantopanoksia k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n miss(cid:132)kin m(cid:132)(cid:132)rin tuontituotteen tuotan- nossa. Perusasetuksen liitteess(cid:132) II olevan II kohdan 5 alakohdassa ja liitteess(cid:132) III olevan II kohdan 3 kohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) kun on k(cid:132)ynyt ilmi, ett(cid:132) viej(cid:132)maan julkiset viranomaiset eiv(cid:132)t ole ottaneet k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n kyseist(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132), viej(cid:132)maan on tavalli- sesti suoritettava tosiasiallisesti k(cid:132)ytettyihin tuotan- tapahtuneisiin todellisuudessa topanoksiin maksusuorituksiin perustuva uusi sen tutkimus m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi, onko maksuja palautettu liikaa. tai (194) Korean kiinte(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen tullinpalautusj(cid:132)rjestelm(cid:132) merkitsee tukea, sill(cid:132) palautustullien muodossa ilmenev(cid:132)st(cid:132) Korean viranomaisten taloudellisesta tuesta koituu etua asianomaiselle yritykselle. Tuki on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva (kysees- s(cid:132) on perusasetuksen liitteess(cid:132) I olevan i alakohdan mukainen vientituki) ja sen vuoksi se katsotaan erityiseksi tueksi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. d) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen (195) Viejien saama etu on laskettu tutkimusajanjakson aikana palautettujen tullien perusteella ja sit(cid:132) on pidetty toistuvana tukena. Koreassa tutkimusajan- jakson aikana veloitettu keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen kaupal- linen korko, eli 13,35 prosenttia, on lis(cid:132)tty avus- tuksen nimellisarvoon. Edun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on jaettu tutki- musajanjakson kokonaisviennille. Yksi yritys k(cid:132)ytti kyseist(cid:132) edun j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ollessa 1,15 prosenttia. tutkimusajanjaksona (197) Todettiin, ett(cid:132) Korea Electric Power Corporation tarjosi kolmenlaisia alennuksia tutki- (KEPCO) musajanjakson aikana: — power factor adjustment (PFA), — summer vacation and repair adjustment (SVRA), ja — regulation load adjustment (RLA). (198) Todettiin, harjoittavat hy(cid:148)tyiv(cid:132)t SVRA:sta. yhteisty(cid:148)ss(cid:132) ett(cid:132) vienti(cid:132) ruostumattoman ter(cid:132)slangan tuottajat tutkimusajanjakson aikana PFA:sta ja toimineet i) Power factor adjustment (PFA) a) Tukikelpoisuus (199) T(cid:132)t(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) kaikki KEPCO:n asiakkaat, joiden sopimus koskee v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 6 kW:n suuruista tilausta. b) PFA:ta koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (200) PFAaa ei rajoiteta koskemaan ainoastaan tiettyj(cid:132) yrityksi(cid:132), joten kyseess(cid:132) ei ole erityist(cid:132) tukea eik(cid:132) se johda tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon. ii) Summer Vacation and Repair Adjustment (SVRA) a) Tukikelpoisuus (201) T(cid:132)t(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) kaikki KEPCO:n joiden sopimus koskee Koreassa olevat asiakkaat, v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 500 kW:n suuruista tilausta. 5. S(cid:132)hk(cid:148)n toimittaminen alihintaan b) SVRA:ta koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (196) Tutkimuksesta ilmeni, ett(cid:132) yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineet ruostumattoman ter(cid:132)slangan vienti(cid:132) harjoittavat tuottajat maksoivat tutkimusajanjakson aikana er(cid:132)(cid:132)ntyv(cid:132)t s(cid:132)hk(cid:148)laskunsa. Katsottiin tarkoituksen- mukaiseksi tutkia s(cid:132)hk(cid:148)n toimitusehtoja erityisesti sen m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi, saivatko n(cid:132)m(cid:132) tuottajat alen- nuksia tai helpotuksia. (202) SVRA:ta voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) ainoastaan tietyt yritykset, jotka kuluttavat suhteellisen suuria m(cid:132)(cid:132)ri(cid:132) s(cid:132)hk(cid:148)(cid:132). voivat kuitenkin k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) kaikilla J(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) toimialoilla edun saamisen toimivat ehtona on objektiivisesti mitatun s(cid:132)hk(cid:148)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n kuluttaminen. N(cid:132)in ollen p(cid:132)(cid:132)teltiin, ett(cid:132) KEPCO:n tutkimusajanjakson aikana oleva SVRA j(cid:132)rjestelm(cid:132) ei muodosta erityist(cid:132) ja tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon johtavaa tukea. yritykset; L 79/86 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 3. 1999 6. Kertaluonteiset tuet ja p(cid:132)(cid:132)omansiirrot 7. Korea Asset Management Corporationin (KAMCO) anteeksi antamat velat (203) Komissio tutki kertaluonteisia tukia (esimerkiksi p(cid:132)(cid:132)omansiirrot, valtion omistamien laitosten tarjo- amat edulliset lainat ja luotot sek(cid:132) suuryrityksille suunnatut kertaluonteiset rahoitusavustukset), joita ter(cid:132)ksen tuottajat saivat v(cid:132)itteen mukaan hakea. (204) Todettiin, ettei yksik(cid:132)(cid:132)n yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toiminut viej(cid:132) ollut saanut kyseisi(cid:132) kertaluonteisia tukia. (205) KAMCO perustettiin p(cid:132)(cid:132)asiallisesti rahoituslai- tosten j(cid:132)rjest(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)mien luottojen selvitt(cid:132)miseksi. KAMCO:n palveluita voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) ainoastaan rahoituslaitokset. Todettiin, ett(cid:132) yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimi- neet viej(cid:132)t olivat tutkimusajanjakson aikana suoriu- tuneet veloistaan s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jenmukaiseksi. N(cid:132)in ollen tekemisiss(cid:132) kyseisten yritysten KAMCO ei ollut kanssa. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi johtaako tutkittu, KAMCO:n toiminta tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)yt- t(cid:148)(cid:148)nottoon. ei 8. Tasoitustoimenpiteiden alaisten tukien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) Lainat (vienti) Lainat (muut) Verot (vienti) Verot (muut) Tullin- palautus Tuet yhteens(cid:132) 0,54 1,63 0,09 0,17 0,88 0,01 0 0,15 0 0 0,34 0 0,06 0,08 0 0,55 0,15 0,25 0 0,03 2,21 0,18 0,02 0 0 1,15 0 0 0 0 0,97 2,78 0,85 0,57 0,91 2,41 Korea Welding Shine Metal Products Dae Sung Rope Mfg. Co. Ltd Korea Sangsa Co. Ltd/ Mjung Jin Co. Ltd Kowel Special Steel Wire Co. SeAH Metal Products Co. Ltd D. VAHINKO lyss(cid:132) yhteisty(cid:148)ss(cid:132) ja jotka eiv(cid:132)t vastustaneet menettely(cid:132). 1. Yhteis(cid:148)n tuotannonalan m(cid:132)(cid:132)ritelm(cid:132) Yhteis(cid:148)n tuotannonala Yhteis(cid:148)n tuottajat (206) Perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu yhteis(cid:148)n tuotannonala koostuu seuraa- vista tuottajista: — tuottajat, joiden puolesta valitus tehtiin ja jotka toimivat tutkimuksessa yhteisty(cid:148)ss(cid:132), j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineet valituksen tekij(cid:132)t”, — tuottajat, joiden puolesta valitus tehtiin ja jotka yhteisty(cid:148)ss(cid:132), osallistumattomat tutkimuksessa toimineet eiv(cid:132)t j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) valituksen tekij(cid:132)t”, ”yhteisty(cid:148)h(cid:148)n ja — muut yhteis(cid:148)n tuottajat, jotka eiv(cid:132)t ole vali- tuksen tekij(cid:148)it(cid:132), jotka eiv(cid:132)t toimineet menette- (207) Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineet valituksen tekij(cid:132)t t(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t perusasetuksen 10 artiklan 8 kohdassa tarkoitetut edustavuuden vaatimukset, koska niiden osuus kyseisen tuotteen tuotannosta yhteis(cid:148)ss(cid:132) on yli 75 prosenttia. Niiden katsotaan t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi muodos- tavan yhteis(cid:148)n tuotannonalan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 2. Alustava huomio: kilpailun(cid:132)k(cid:148)kohdat (208) Er(cid:132)(cid:132)t vienti(cid:132) harjoittavat tuottajat ovat tutkimuksen aikana v(cid:132)itt(cid:132)neet, ett(cid:132) kaikki yhteis(cid:148)n tuotan- nonalan t(cid:132)m(cid:132)n menettelyn yhteydess(cid:132) toimittamat 24. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 79/87 tiedot ovat ep(cid:132)luotettavia niin kutsutun seostelis(cid:132)- j(cid:132)rjestelm(cid:132)n yhten(cid:132)isen soveltamisen vuoksi ja ett(cid:132) t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi tukien vastaisen menettelyn yhtey- dess(cid:132) tarkkaa vahingon arviointia. olisi mahdollista toteuttaa ei (209) Kyseiset vienti(cid:132) harjoittavat tuottajat perustivat v(cid:132)it- teens(cid:132) komission asiassa IV/35. 814 (Seostelis(cid:132)) tekem(cid:132)ss(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) (1) esitettyihin p(cid:132)(cid:132)telmiin, joissa todetaan, ett(cid:132) ruostumatonta ter(cid:132)st(cid:132) olevien levytuotteiden tuottajat yhteis(cid:148)ss(cid:132) olivat muuttaneet ”yhteisesti seostelis(cid:132)n viitearvojen laskukaavaa. T(cid:132)m(cid:132)n menettelytavan tavoitteena ja seurauksena on ollut sek(cid:132) rajoittaa ett(cid:132) v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) tavanomaista kilpailua yhteismarkkinoilla”. (210) Vienti(cid:132) harjoittavat tuottajat tunnustivat, ett(cid:132) edell(cid:132) mainittu p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s koski levytuotteita (eik(cid:132) pitki(cid:132) tuot- teita kuten ruostumattomia ter(cid:132)slankoja), mutta v(cid:132)ittiv(cid:132)t kuitenkin, ett(cid:132) ensinn(cid:132)kin my(cid:148)s kyseisen tuotteen osalta oli olemassa yhdenmukaistettu menettelytapa ja toiseksi, ett(cid:132) vaikkei kyseisen tuot- teen osalta todettaisikaan t(cid:132)llaista menettelytapaa, olemassa olevalla levytuotteita koskevalla laitto- malla menettelytavalla olisi yhteisvaikutuksia tai my(cid:148)hemp(cid:132)(cid:132)n jalostusasteeseen liittyvi(cid:132) vaikutuksia kyseiseen tuotteeseen. levytuotteiden levytuotteista, yhdenmukaistetun (211) Koska ruostumatonta ter(cid:132)slankaa ei teknisist(cid:132) syist(cid:132) osalta valmisteta todetun menettelytavan my(cid:148)hemm(cid:132)n jalostusasteen vaikutuksen mahdolli- suus on kyseenalainen. Lis(cid:132)ksi levytuotteita ja ruos- tumatonta ter(cid:132)slankaa tuottavat suurelta osin eri tuottajat, ja ruostumattoman ter(cid:132)slangan tuottajia on huomattavasti enemm(cid:132)n kuin ter(cid:132)slevytuot- teiden tuottajia. (212) Asianomaiset vienti(cid:132) harjoittavat IV:lle tuottajat valituksen (IV/E-1/37. 271) tekiv(cid:132)t 5 p(cid:132)(cid:132)osasto p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998, mutta PO IV ei kuiten- kaan pannut vireille tutkimusta EY:n perustamisso- pimuksen 85 rikkomisesta artiklan v(cid:132)itetyst(cid:132) kyseisen tuotteen osalta. Valitus on nimitt(cid:132)in jatkoa PO IV:lle 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1998 j(cid:132)tetylle vali- tukselle (IV/E-1/36. 930), joka koskee ruostumatto- masta ter(cid:132)ksest(cid:132) valmistettuja tankoja (jotka my(cid:148)s kuuluvat pitkiin tuotteisiin); asiaa koskevaa tutki- musta ei ole viel(cid:132) pantu vireille. (1) Komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s 98/247/EHTY (EYVL L 100, 1. 4. 1998, s. 55). sit(cid:132) (213) Edell(cid:132) mainitun p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen mukaisesti seostelis(cid:132)j(cid:132)r- jestelm(cid:132)n soveltaminen voi olla laitonta ainoastaan, jos tavalla. sovelletaan yhdenmukaistetulla T(cid:132)ss(cid:132) tutkimuksessa on kuitenkin ilmennyt, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonala ei sovella seostelis(cid:132)(cid:132) yhden- mukaisesti: toiset yritykset soveltavat sit(cid:132) kaikkiin asiakkaisiinsa tai vain osaan niist(cid:132), toiset eiv(cid:132)t sovella sit(cid:132) lainkaan. (214) Lis(cid:132)ksi yhteis(cid:148)n tuotannonalan eri edustajien myyntihintoja vertailtaessa todettiin, ett(cid:132) samojen tuotelajien (mallien) myyntihinnat vaihtelivat. Niis- s(cid:132)kin tapauksissa, joissa seostelis(cid:132)(cid:132) sovelletaan, se on ainoastaan pieni osa kyseisen tuotteen kokonais- hinnasta. (215) Komissio p(cid:132)(cid:132)ttelee t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi, ettei ole n(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) siit(cid:132), ett(cid:132) vahinkoa koskevat tiedot olisivat ep(cid:132)luo- tettavia seostelis(cid:132)n soveltamisen vuoksi. 3. Yhteis(cid:148)n kulutus (216) Arvioidessaan ruostumattoman ter(cid:132)slangan todetta- vissa olevaa kulutusta yhteis(cid:148)ss(cid:132) komissio k(cid:132)ytti hyv(cid:132)kseen yhteis(cid:148)n tuotannonalan ja EUROFERin toimittamia tietoja kyseisen tuotteen myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). N(cid:132)m(cid:132) tiedot on lis(cid:132)tty asianomaisten maiden yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden vienti(cid:132) harjoitta- vien tuottajien toimittamien tietojen sek(cid:132) Euro- statin tietojen perusteella m(cid:132)(cid:132)ritettyihin tuontilu- kuihin. (217) Vuodesta 1994 tutkimusajanjaksoon ruostumat- toman ter(cid:132)slangan todettavissa oleva kulutus yhtei- s(cid:148)ss(cid:132) oli 17 171 tonnia vuonna 1994, 20 045 tonnia vuonna 1995, 17 857 tonnia vuonna 1996, 20 088 tonnia vuonna 1997 ja 21 810 tonnia tutkimusajan- jakson aikana. Tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus yhteis(cid:148)ss(cid:132) kasvoi siis 27 prosenttia vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. 4. Kumulaatio (218) V(cid:132)itettiin, ett(cid:132) Koreasta tulevan ruostumattoman ter(cid:132)slangan tuontia ei pit(cid:132)isi kumuloida Intiasta tulevan tuonnin kanssa, koska perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detyt ehdot eiv(cid:132)t t(cid:132)yttyneet. V(cid:132)itettiin my(cid:148)s, ett(cid:132) tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin v(cid:132)h(cid:132)p(cid:132)t(cid:148)isi(cid:132) m(cid:132)(cid:132)ri(cid:132) ja ett(cid:132) Koreasta ja tapahtuvan tuonnin kilpailuolosuhteet Intiasta vaihtelivat markkinaosuuden ja hinnan osalta huomattavasti alustavat p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t on tehty. toisistaan. Seuraavat L 79/88 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 3. 1999 (219) Ensiksi kummankin maan osalta todetut tasoitus- toimenpiteisiin johtavat tuet ylitt(cid:132)v(cid:132)t v(cid:132)himm(cid:132)is- tason, mink(cid:132) lis(cid:132)ksi kummastakin maasta tulevan tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ei ole v(cid:132)h(cid:132)p(cid:132)t(cid:148)inen perusasetuksen 10 artiklan 11 kohdan ja 14 artiklan 4 kohdan mukaisesti. (220) Toiseksi tuodut tuotteet ovat kaikista n(cid:132)k(cid:148)kohdista samankaltaisia ja kesken(cid:132)(cid:132)n vaihdettavissa, mink(cid:132) lis(cid:132)ksi ne pidet(cid:132)(cid:132)n kaupan yhteis(cid:148)ss(cid:132) samanlaisella kauppa- ja hinnoittelupolitiikalla. Tuodut tuotteet, joita on verrattu yhteis(cid:148)ss(cid:132) valmistettuihin tuottei- siin, ovat samankaltaisia kaikista n(cid:132)k(cid:148)kohdista, ja ne pidet(cid:132)(cid:132)n kaupan yhteis(cid:148)ss(cid:132) samanlaisella tavalla. (221) Kaikki perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdassa s(cid:132)(cid:132)detyt edellytykset t(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n, joten katsotaan alus- tavasti, ett(cid:132) Koreasta tulevaa tuontia on tarkasteltava kumulatiivisesti Intiasta tulevan tuonnin kanssa vahingon arvioinnin kannalta. vuuden osalta. Asiakkaalle toimitetun tavaran vien- tihinnat on saatu lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) cif-vientihintoihin kohtuullinen prosenttiosuus, joka kattaa vakuutus- ja rahtikustannukset yhteis(cid:148)n rajalta lopulliselle asiakkaalle (1). (226) Vientimaiden maanlaajuinen hinnan alittavuuden marginaali on laskettu yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden vienti(cid:132) harjoittavien tuottajien osalta todettujen painotetun hinnan keskiarvon perusteella. alittavuuden marginaalien A l i h i n n o i t t e l u m a r g i n a a l i (227) Seuraavat hinnan alittavuuden marginaalien paino- tetut keskiarvot on todettu: — Intia: 26 prosenttia (yksill(cid:148)lliset hinnan alitta- vuuden marginaalit ovat 10–51,4 prosenttia), — Korea: 12,1 prosenttia (yksill(cid:148)lliset hinnan alit- tavuuden marginaalit ovat 10,6–31,1 pro- senttia), 5. Tuetun tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ja markkinaosuus 7. Yhteis(cid:148)n tuotannonalan tilanne (222) Tuetun tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kehittyi seuraavasti: 1 210 tonnia vuonna 1994, 1 992 tonnia vuonna 1995, 3 036 tonnia vuonna 1996, 4 422 vuonna 1997 ja tutkimusajanjakson aikana, mik(cid:132) 5 132 tonnia merkitsee 324 prosentin kasvua; tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kasvoi 4,5-kertaisesti vuoden 1994 ja tutkimusajan- jakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. (223) My(cid:148)s asianomaisista maista tulevan tuonnin mark- kinaosuus on kasvanut huomattavasti: se oli 7 prosenttia vuonna 1994, 10 prosenttia vuonna 1995, 17 prosenttia vuonna 1996, 22 prosenttia vuonna 1997 ja 23 prosenttia tutkimusajanjakson aikana, mik(cid:132) merkitsi 228 prosentin kasvua vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. 6. Tuetun tuonnin hinnat a) Hintojen kehitys (224) Vienti(cid:132) harjoittavien tuottajien kilohinnan keski- arvo on kehittynyt seuraavasti: 4,27 ecua vuonna 1994 ja 4,95 ecua vuonna 1995, mink(cid:132) j(cid:132)lkeen hinnat ovat laskeneet tasaisesti keskiarvon ollessa 4,74 ecua vuonna 1996, 4,52 ecua vuonna 1997 ja 4,51 ecua tutkimusajanjakson aikana. b) Hinnan alittavuus M e n e t e l m (cid:132) (225) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan ja vienti(cid:132) harjoittavien tuottajien samanlaisten mallien myyntihintoja, jotka on m(cid:132)(cid:132)ritetty asiakkaalle toimitetun tavaran hinnan perusteella, on vertailtu hinnan alitta- a) Tuotanto (228) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan kokonaistuotanto on kehittynyt seuraavasti: 12 664 tonnia vuonna 1994, 14 289 tonnia vuonna 1995, 11 651 tonnia vuonna 1996, 12 915 tonnia vuonna 1997 ja 14 138 tonnia tutkimusajanjakson aikana, mik(cid:132) merkitsee 11 prosentin kasvua. Tuotannon kehitys seurasi siis markkinoiden kehityst(cid:132) vuoden 1995 poikkeuksel- lisen hyv(cid:132)st(cid:132) ilanteesta seuraavien vuosien laskuun ja tapahtuneeseen nousuun. tutkimusajanjakson aikana b) Kapasiteetin k(cid:132)ytt(cid:148)aste (229) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan kapasiteetin k(cid:132)ytt(cid:148)aste oli korkeimmillaan vuonna 1995 (89,1 prosenttia) ja se (69,9 laski huomattavasti prosenttia). Vaikka kapasiteetin k(cid:132)ytt(cid:148)aste nousi taas kohti tutkimusajanjaksoa (80,5 prosenttia), se ei en(cid:132)(cid:132) p(cid:132)(cid:132)ssyt aiemmalle tasolle. seuraavana vuonna c) Myyntim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t (230) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan myynti pysyi vakaalla tasolla vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana (m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) nousi hieman 11 312 tonnista 11 884 (tonniin); t(cid:132)m(cid:132) johtuu osittain poikkeuksellisesta tilanteesta, joka vallitsi vuonna 1995 (12 511 tonnia) ja (11 884 tonnia). Myyntim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t eiv(cid:132)t siis nousseet samaa tahtia todet- joka tavissa olevan yhteis(cid:148)n kulutuksen kanssa, kasvoi 27 prosenttia vuoden 1994 ja tutkimusajan- jakson aikana; yhteis(cid:148)n tuotannonalan myynti kasvoi sen sijaan ainoastaan 5 prosenttia saman ajanjakson aikana. tutkimusajanjakson aikana (1) Tullia ei lasketa, koska Intiasta ja Koreasta tuotuun tarkastelta- tullietuusj(cid:132)r- olevaan tuotteeseen sovelletaan yleist(cid:132) vana jestelm(cid:132)(cid:132). 24. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 79/89 d) Markkinaosuudet 2 481 000 ecua tutkimusajanjakson aikana), se ei en(cid:132)(cid:132) saavuttanut aikaisempaa tasoa. (231) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan markkinaosuuden piene- neminen 12 prosentilla (66 prosentista 54 prosent- tiin) vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana osoittaa, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonala ei hy(cid:148)tynyt yhteis(cid:148)n kulutuksen kasvusta tai markki- noiden poikkeuksellisesta tilanteesta vuonna 1995 (markkinaosuus laski 62 prosentista 58 prosenttiin vuosina 1995–1996) ja tutkimusajanjakson aikana; tuetun tuonnin kasvu aiheutti vakavaa vahinkoa yhteis(cid:148)n tuotannonalalle, joka ei en(cid:132)(cid:132) kyennyt saavuttamaan aiempaa markkinaosuuttaan. e) Hinnat tuottajat (232) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan myyntihinnan keskiarvo kiloa kohti nousi ja se oli 5,04 ecua jatkuvasti, vuonna 1994, 5,78 ecua vuonna 1995 ja 5,86 ecua vuonna 1996. Koreasta tulevan matalahintaisen tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kasvoi huomattavasti vuodesta 1996; suurin osa yhteis(cid:148)n tuottajista s(cid:132)ilytti hintatasonsa, kun taas er(cid:132)(cid:132)t muut laskivat hintansa tuetun tuonnin hintatasolle. Yhteis(cid:148)n tuotan- nonalan myyntihinnan keskiarvo laski huomatta- vasti vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana (5,21 ecua vuonna 1997 ja 5,19 ecua tutki- musajanjakson aikana), mik(cid:132) osoittaa, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonala on k(cid:132)rsinyt hintojen laskusta. T(cid:132)m(cid:132)n lis(cid:132)ksi alhaisilla hinnoilla tapahtuneen lis(cid:132)(cid:132)ntyneen tuonnin vuoksi yhteis(cid:148)n tuotannonalalla ei ollut muuta mahdollisuutta kuin lopettaa tiettyjen stan- dardituotantomallien tuotanto ja myynti ja kes- kitty(cid:132) tiettyihin markkinasektoreihin, joilla hinnat (mutta olivat korkeammat ja kilpailu Koreasta tulevan tuonnin kanssa ei ollut niin korostunutta. N(cid:132)in ollen voidaan olettaa, ett(cid:132) hintojen lasku olisi ollut viel(cid:132)kin korostuneempi, jos yhteis(cid:148)n tuotannonala olisi jatkanut kaikkien mallien tuuottamista. tuotantokustannukset) my(cid:148)s f) Ty(cid:148)llissys (233) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan ty(cid:148)voiman m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on laskenut jatkuvasti vuodesta 1995 sen j(cid:132)lkeen, kun markkinatilanne oli ensin johtanut asianomaiseen tuotteseen suoraan yhteydess(cid:132) olevan ty(cid:148)voiman lis(cid:132)(cid:132)ntymiseen yhteis(cid:148)ss(cid:132). Ty(cid:148)ntekij(cid:148)iden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) nousi ensin 499:st(cid:132) 566:een vuosina 1994–1995, mink(cid:132) j(cid:132)lkeen se laski 521:een tutkimusajanjakson aikana. g) Hinnat (234) Investointien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli korkeimmillaan vuonna 1995 (4 592 000 ecua), mink(cid:132) j(cid:132)lkeen se laski vuonna 1996 (1 498 000 ecua). Vaikka t(cid:132)m(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) j(cid:132)lleen vuonna 1997 (2 532 000 ecua ja nousi h) Kannattavuus vaikka aikana, (235) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan kannattavuustaso laski vuoden 1994 (3,6 prosenttia) ja tutkimusajanjakson se v(cid:132)lisen(cid:132) (–0,6 prosenttia) nousikin vuonna 1995 my(cid:148)nteisen markkinatilan- teen johdosta (8,5 prosenttia). Edell(cid:132) mainitusta markkinatilanteen huolimatta yhteis(cid:148)n tuotannonala teki tappiota vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson lupussa (–0,8 prosenttia) aikana. Voidaan olettaa, ett(cid:132) suuntaus olisi ollut viel(cid:132)kin huonompi, jos yhteis(cid:148)n tuotannonala olisi jatkanut sellaisten mallien tuotantoa ja myynti(cid:132), joihin asianomaisten maiden vienti(cid:132) harjoittavat aggressiivisinta tuottajat hinnoittelupolitiikkaa. paranemisesta sovelsivat kaikkein 8. Vahinkoa koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (236) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan myyntim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t pysyiv(cid:132)t suhteellisen vakaalla tasolla vuoden 1994 ja tutki- musajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. Myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) my(cid:148)t(cid:132)ili jonkin verran vuoden 1995 markkinatilan- netta ja se nousi hieman tutkimusajanjakson loppua kohti vuoden 1996 huomattavan laskun j(cid:132)lkeen; myynti ei kuitenkaan kasvanut samaa tahtia kuin joka kasvoi saman ajanjakson yhteis(cid:148)n kulutus, aikana 17 171 tonnista 21 810 tonniin eli 27 prosenttia. T(cid:132)m(cid:132)n johdosta yhteis(cid:148)n tuotannonalan markkinaosuus laski jatkuvasti. (237) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan tuotanto kasvoi ja sen suhteellisen -hinnat pysyiv(cid:132)t myyntim(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ja vakaina, mist(cid:132) kannattavuustaso huolimatta muuttui negatiiviseksi vuoden 1994 ja tutkimus- ajanjakson aikana, koska yhteis(cid:148)n tuotanonala ei hy(cid:148)tynyt markkinatilanteen parantumisesta. (238) N(cid:132)in ollen p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132)(cid:132)n alustavasti, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonalalle aiheutui merkitt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) vahinkoa. E. SYY-YHTEYS 1. Tuetun tuonnin vaikutus (239) Myyntim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n merkitt(cid:132)v(cid:132) kasvu (324 prosenttia) samoin kuin tuetun tuonnin merkitt(cid:132)v(cid:132) lis(cid:132)(cid:132)nty- minen (7 prosentista 23 prosenttiin) vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana sek(cid:132) todettu merkitt(cid:132)v(cid:132) hinnan alittavuus (Korean painotettu keskiarvo oli 12,1 prosenttia ja Intian 26 prosenttia) tapahtuivat samanaikaisesti yhteis(cid:148)n tuotannonalan tilanteen (markkinaosuuksien pienenemisen, hintojen laskun ja kannattavuuden heikkenemisen) kanssa. heikkenemisen L 79/90 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 3. 1999 (240) Yhteis(cid:148)n ruostumattoman ter(cid:132)slangan markkinat kasvoivat 27 prosenttia vuoden 1994 ja tutkimus- ajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. T(cid:132)st(cid:132) huolimatta yhteis(cid:148)n tuotannonalan myyntim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t kehittyiv(cid:132)t kehityksen osittain markkinoiden ainoastaan mukaisesti ja kasvoivat 5 prosenttia. Sen sijaan asianomaisista maista tulevan tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kasvoi huomattavasti (324 prosenttia) saman ajanjakson aikana; t(cid:132)m(cid:132)n tuonnin markkinaosuus kasvoi 120 prosenttia vuosina 1995–1997. Samanaikaisesti yhteis(cid:148)n tuotannonalan tilanne huononi; markki- naosuus pieneni ja tuotannonala joutui laskemaan investointejaan ja hintojaan vuonna 1996, mik(cid:132) johti tappioihin vuonna 1997. 1995 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana). T(cid:132)m(cid:132)n lis(cid:132)ksi kyseisten tuottajien markkinaosuus laski huomattavasti, eli 23 prosentista 16 prosenttiin, vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. T(cid:132)m(cid:132) osoittaa selv(cid:132)sti, ett(cid:132) n(cid:132)m(cid:132) tuottajat eiv(cid:132)t hy(cid:148)tyneet yhteis(cid:148)n markkinoiden kasvamisesta. Yhteis(cid:148)n tuotannonalan myyntihintojen mahdolli- sesta alittavuudesta ei ole tietoja; ottaen kuitenkin huomioon ruostumattoman ter(cid:132)slangan markki- noiden avoimuus p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) yhteisty(cid:148)st(cid:132) kiel- t(cid:132)ytyneet yhteis(cid:148)n tuottajat ovat todenn(cid:132)k(cid:148)isesti toimineet samalla tavalla kuin yhteis(cid:148)n tuotan- nonala. T(cid:132)m(cid:132) v(cid:132)ite olisi n(cid:132)in ollen hyl(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132). laskivat tuottajat yhteis(cid:148)n (241) Suurin osa yhteis(cid:148)n tuottajista yritt(cid:132)(cid:132) s(cid:132)ilytt(cid:132)(cid:132) hintatasonsa Intiasta ja Koreasta tulevan matalahin- taisen tuonnin alkaessa vuonna 1996, kun taas er(cid:132)(cid:132)t toiset hintojaan. Molummat taktiikat johtivat kannattavuuden heik- kenemiseen joko suoraan (alemmat hinnat) tai v(cid:132)lillisesti (korkeiden hintojen aiheuttama myynti- m(cid:132)(cid:132)rien lasku ja siit(cid:132) johtuen korkeammat tuotan- tokustannukset myyty(cid:132) tonnia kohti). Vuodesta 1996 kaikki yhteis(cid:148)n tuottajat laskivat hintojaan j(cid:132)lleen kielteisi(cid:132) vaiku- huomattavasti, mill(cid:132) oli tuksia ett(cid:132) kannattavuuteen siit(cid:132) huolimatta, yhteis(cid:148)n tuottajat yrittiv(cid:132)t keskitty(cid:132) tiettyihin mark- kinarakoihin tuetun tuonnin vaikutusten pahene- misen est(cid:132)miseksi. T(cid:132)m(cid:132) osoittaa selv(cid:132)sti markki- noiden alttiuden hintavaihteluille sek(cid:132) intialaisten ja korealaisten tuottajien harjoittaman alihinnoit- telun keskeisen merkityksen. 2. Muiden tekij(cid:148)iden vaikutukset (242) Perusasetuksen 8 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissio on tarkastellut, onko muilla tekij(cid:148)ill(cid:132) kuin asianomaisista maista tulevalla tuetulla tuon- nilla mahdollisesti ollut vaikutusta yhteis(cid:148)n tuotan- nonalan tilaan, ottaen erityisesti huomioon tutki- muksessa yhteisty(cid:148)h(cid:148)n osallistumattomien muiden yhteis(cid:148)n tuottajien sek(cid:132) muista kolmansista maista tulevan tuonnin osuuden asiaan. a) Muut yhteis(cid:148)n tuottajat (243) Vienti(cid:132) harjoittavat tuottajat esittiv(cid:132)t, ett(cid:132) muiden kuin valituksen tehneiden yhteis(cid:148)n tuottajien myyntim(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ja markkinaosuus osoittivat, ett(cid:132) n(cid:132)m(cid:132) tuottajat olisivat saattaneet my(cid:148)t(cid:132)vaikuttaa yhteis(cid:148)n tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) todettiin kuitenkin, ett(cid:132) n(cid:132)iden yhteis(cid:148)n tuottajien myyntim(cid:132)(cid:132)r(cid:132) pysyi suurin pirtein samalla tasolla vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana (mink(cid:132) lis(cid:132)ksi se laski 21 prosenttia vuoden b) Kolmansista maista tuleva tuonti (244) Vienti(cid:132) harjoittavat tuottajat v(cid:132)ittiv(cid:132)t my(cid:148)s, ett(cid:132) kolmansista maista ja erityisesti Sveitsist(cid:132) tuleva tuonti on saattanut my(cid:148)t(cid:132)vaikuttaa yhteis(cid:148)n tuotan- nonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. (245) Sveitsist(cid:132) tulevan tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ja markkinaosuus pysyiv(cid:132)t vakaalla tasolla vuoden 1994 ja tutkimus- ajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana edustaen 3 prosenttia yhteis(cid:148)n kokonaiskulutuksesta, kun taas asianomai- sista maista tulevan tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kasvoi 7 prosen- tista 23 prosenttiin saman ajanjakson aikana. Hintojen osalta tutkimuksessa ei havaittu yhteis(cid:148)n tuotannonalan myyntihintojen alittavuutta tutki- muksen aikana. Kolmansien maiden myyntim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t ja pieni markkinaosuus (joka kasvoi 2 prosentista 3 prosenttiin vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)li- sen(cid:132) aikana) ovat my(cid:148)s pysyneet vakaina saman ajanjakson aikana; yhteis(cid:148)n tuotannonalan myynti- hintojen alittavuudesta ei ole niin ik(cid:132)(cid:132)n todisteita. T(cid:132)m(cid:132) v(cid:132)ite olisi n(cid:132)in ollen hyl(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132). c) Muut tekij(cid:132)t (246) Komissio tarkasteli my(cid:148)s, oliko yhteis(cid:148)n tuotan- nonalalle aiheutunut vahinko mahdollisesti voinut osittain johtua muistakin kuin edell(cid:132) mainituista tekij(cid:148)ist(cid:132); t(cid:132)llaisia muita tekij(cid:148)it(cid:132) voisivat olla erityi- sesti kysynn(cid:132)n supistuminen, kulutustottumusten muuttuminen, ja yhteis(cid:148)n teknologian kehitys tuotannonalan vientitulos ja tuottavuus. (247) Kysynn(cid:132)n ja kehityksen kulutustottumusten muutoksesta on aiemmin todettu, ett(cid:132) ruostumat- toman ter(cid:132)slangan markkinat kasvaneet vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana, t(cid:132)st(cid:132) ja ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonala ei hy(cid:148)tynyt markkinoiden kasvusta, kun taas vienti(cid:132) harjoitta- vien tuottajien myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) lis(cid:132)(cid:132)ntyi ja markki- naosuus kasvoi huomattavasti. ovat 24. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 79/91 (248) Teknologian kehityksen ja yhteis(cid:148)n tuotannonalan tuottavuuden suhteen on todettu, ett(cid:132) vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana yhteis(cid:148)n tuotannonala on pit(cid:132)nyt tuotantonsa ja investoin- tinsa entisell(cid:132)(cid:132)n, jottei sen kilpailukyky heikkenisi. Lis(cid:132)ksi yhteis(cid:148)n tuotannonalan viennin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on pysynyt vakaana tarkastelun kohteena olevana ajan- jaksona, ja sen myynti on osoittautunut kannatta- vammaksi yhteis(cid:148)n markkinoilla. vientimarkkinoilla kuin (249) N(cid:132)in ollen voidaan p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132), ett(cid:132) muiden tekij(cid:148)iden kuin tuetun tuonnin vaikutus ei ollut riitt(cid:132)v(cid:132)n suuri poistamaan tuetun tuonnin ja yhteis(cid:148)n tuotannon- alalle aiheutuneen merkitt(cid:132)v(cid:132)n vahingon v(cid:132)list(cid:132) syy-yhteytt(cid:132). 3. Syy-yhteytt(cid:132) koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (250) Edell(cid:132) todettujen seikkojen perusteella p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132)(cid:132)n alustavasti, ett(cid:132) tuettu tuonti on aiheuttanut merkit- t(cid:132)v(cid:132)(cid:132) vahinkoa yhteis(cid:148)n tuotannonalalle. F. YHTEIS(cid:153)N ETU 1. Yleishuomio ett(cid:132) tukien vastaiset (251) Yhteis(cid:148)n etua tutkiakseen komissio tarkasteli kahta skenaariota eli todenn(cid:132)k(cid:148)isimpi(cid:132) vaikutuksia siin(cid:132) tapauksessa, toimenpiteet toteutetaan, ja todenn(cid:132)k(cid:148)isimpi(cid:132) vaikutuksia siin(cid:132) tapauksessa, ett(cid:132) kyseisi(cid:132) toimenpiteit(cid:132) ei toteuteta. T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) tarkasteltiin erityisesti, millainen vaikutus tukien vastaisilla toimenpiteill(cid:132) mahdolli- sesti olisi yhteis(cid:148)n tuotannonalaan, raaka-aineiden toimittajiin ja kyseisen tuotteen loppuk(cid:132)ytt(cid:132)jiin. 2. Yhteis(cid:148)n tuotannonala ja muut yhteis(cid:148)n tuottajat a) Yleist(cid:132) elinkelpoiseksi (252) Yhteis(cid:148)n tuotannonala on osoittautunut rakenteel- joka lisesti tuotevalikoimaansa kykenee mukauttamaan markkinoiden muuttuvien kilpailuolosuhteiden mukaisesti ja keskittym(cid:132)(cid:132)n sektoreihin, joilla asia- nomaisista maista tuleva tuettu tuonti aiheuttaa v(cid:132)hemm(cid:132)n kilpailua. tuotannonalaksi, (253) T(cid:132)st(cid:132) rakenteellisesti elinkelpoisesta taustasta huoli- matta ei kuitenkaan voida j(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) ottamatta lukuun sit(cid:132), ett(cid:132) tuotannonala v(cid:132)hent(cid:132)isi kyseisen tuotteen tuotantoaan yhteis(cid:148)ss(cid:132), jos tukien vastaisia toimen- piteit(cid:132) ei toteutettaisi. T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) on perusteltu, kun otetaan huomioon tuetusta tuonnista aiheutu- neen kannattavuuden heikkenemisen pitk(cid:132)aikai- suus. Jos toimenpiteit(cid:132) ei toteuteta, tuetun tuonnin hintoja laskeva vaikutus tekee edelleenkin tyhjiksi yhteis(cid:148)n tuotannonalan pyrkimykset saavuttaa j(cid:132)lleen tyydytt(cid:132)v(cid:132) kannattavuusmarginaali. b) Ty(cid:148)llisyys (254) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan tilanne on heikennyt t(cid:132)m(cid:132) suuntaus jatkuvasti vuodesta 1995. Mik(cid:132)li jatkuu, yhteis(cid:148)n tuotannonala saattaa joutua lopet- tamaan tuotantonsa yhteis(cid:148)ss(cid:132), ja noin 500 kyseisen tuotteen tuotantoon suoraan liittyv(cid:132)(cid:132) yhteis(cid:148)n ty(cid:148)paikkaa voisi vaarantua. Jos taas toimenpiteet jatkaa ja otettaisiin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n, kehitt(cid:132)(cid:132) toimintaansa yhteis(cid:148)ss(cid:132). tuotannonala voisi c) Tutkimus ja kehitys (T&K) (255) Kyseinen tuote edellytt(cid:132)(cid:132) jatkuvia tutkimukseen ja kehitykseen teht(cid:132)vi(cid:132) investointeja, jotka liittyv(cid:132)t l(cid:132)hinn(cid:132) tuotantoprosessiin eli ymp(cid:132)rist(cid:148)(cid:132) ja ener- giaa s(cid:132)(cid:132)st(cid:132)vien valmistustekniikoiden kehitt(cid:132)mi- seen. Yhteis(cid:148)n tuotannonala on n(cid:132)in ollen joutunut karsimaan investointejaan huomattavasti, joten t(cid:132)m(cid:132) ep(cid:132)edullinen suuntaus jatkuu jos toimenpi- teit(cid:132) ei oteta k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n. 3. Etuyhteytt(cid:132) vailla olevat tuojat (256) Kyseisen tuotteen etuyhteytt(cid:132) vailla olevat yhteis(cid:148)n tuottajat toimivat tutkimuksessa rajoitetussa m(cid:132)(cid:132)rin yhteisty(cid:148)ss(cid:132). Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden yritysten osalta kyseiseen tuotteeseen ei suoraan liittynyt ty(cid:148)llisyysvaikutusta eik(cid:132) merkitt(cid:132)vi(cid:132) investointeja. (257) T(cid:132)m(cid:132) oikeuttaa alustavat p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t ett(cid:132) mahdolliset tasoitustoimenpiteet eiv(cid:132)t todenn(cid:132)k(cid:148)i- sesti vaikuta merkitt(cid:132)v(cid:132)sti etuyhteytt(cid:132) vailla oleviin tuojiin. siit(cid:132), 4. Tavarantoimittajat (258) Seuraavat kuusi tavarantoimittajaa toimivat tutki- ja komissio todensi niiden muksessa yhteisty(cid:148)ss(cid:132), toimittamat tiedot. — Acciaierie Valbruna s. r. l, Vicenza, Italia — Acciaierie Bolzano s. r. l, Bolzano, Italia — Cogne Acciai Speciali, Aosta, Italia — Fagersta Stainless AB, Fagersta, Ruotsi L 79/92 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 3. 1999 — Roldan SA, Madrid, Espanja — Ugine Savoie Imphy, Ugine, Ranska. eiv(cid:132)t todenn(cid:132)k(cid:148)isesti johda ruostumattoman ter(cid:132)s- langan yleiseen hintatason suureen nousuun. (259) Vastaukset saatiin my(cid:148)s kahdelta yhteis(cid:148)n tuotannonalan tavarantoimittajalta: Avesta Sheffield Ltd (Sheffield, Yhdistynyt kuningaskunta) ja Krupp Edelstahlprofle (Siegen, Saksa). seuraavilta (260) N(cid:132)m(cid:132) tavarantoimittajat esittiv(cid:132)t v(cid:132)itteen, ett(cid:132) niille molemmille aiheutui vahinkoa kilpailusta, joka johtui viime vuosina huomattavasti lis(cid:132)(cid:132)ntyneest(cid:132) ter(cid:132)stankojen tuonnista kolmansista maista, sek(cid:132) kyseisen tuotteen tuetun tuonnin alhaisemman jalostusasteen vaikutuksista. Koska ruostumattoman ter(cid:132)slangan alan kilpailu oli kiivasta, yhteis(cid:148)n tuotannonala oli pyrkinyt saamaan raaka-ainetta halvemmalla ja etsinyt tavarantoimittajia yhteis(cid:148)n ulkopuolisista maista eli Koreasta, Intiasta ja Taiwa- nista sek(cid:132) kohdistanut hintapaineita tavarantoimit- tajiinsa saadakseen raaka-ainetta halvemmalla. (261) Kyseiseen tuotteeseen sovellettavilla tasoitustoi- menpiteill(cid:132) autettaisiin yhteis(cid:148)n ruostumattomasta ter(cid:132)ksest(cid:132) valmistettujen tankojen toimittajia paran- tamaan heikentynytt(cid:132) tilaansa ja saamaan toimin- tansa taas kannattavaksi, mink(cid:132) ansiosta ne voisivat toteuttaa tarvittavat investoinnit. 5. K(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)t (262) K(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)t ovat ter(cid:132)slangan muokkaajia, joiden puoli- valmisteita k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n rakennusalalla, ajoneuvoalalla, kodinkoneissa, l(cid:132)(cid:132)ketieteellisiin tarkoituksiin ja niin edelleen. L(cid:132)hetettyyn 60 kyselylomakkeeseen saatiin ainoastaan nelj(cid:132) vastausta seuraavilta yrityk- silt(cid:132): — Bever GmbH, Kirchhunden, Saksa — Tucai SA, Barcelona, Espanja — Tubiflex, Orbassano, Italia — Max Rhodius GmbH, Weissenburg, Saksa. (263) Yhteisty(cid:148)n rajoittuneisuuden perusteella on oikeu- tettua p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132), ett(cid:132) mahdolliset tasoitustullit eiv(cid:132)t todenn(cid:132)k(cid:148)isimmin vaikuta merkitt(cid:132)v(cid:132)sti tuotetta k(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)(cid:132)n tuotannonalaan joko siksi, ett(cid:132) kyseinen raaka-aine ei ole niille merkitt(cid:132)v(cid:132) kustannustekij(cid:132) tai ett(cid:132) niiden ruostumattomaan ter(cid:132)slankaan liit- tyv(cid:132) tuotteiden tuotanto on ainoastaan pieni osa niiden koko tuotannosta. Lis(cid:132)ksi voidaan olettaa, ett(cid:132) koska kyseisiin vienti(cid:132) harjoittaviin tuottajiin ehdotetaan sovellettaviksi suhteellisen alhaisia tulleja, yhtei- s(cid:148)ss(cid:132) toimii useita kilpailevia tuottajia ja tavaraa toimenpiteet tuodaan my(cid:148)s kolmansista maista, jalostusasteen korkeamman 6. Kilpailua ja kauppaa v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)v(cid:132)t vaiku- tukset (264) Mahdollisten tasoitustullien kauppaan kohdistuvien vaikutusten osalta todettakoon, ett(cid:132) vaikka yhteis(cid:148)n tuotannonala vie kyseist(cid:132) tuotetta muihin kolman- siin maihin, sit(cid:132) ei vied(cid:132) asianomaisiin maihin muun muassa siksi, ett(cid:132) niiss(cid:132) sovelletaan korkeita ruostumattoman ter(cid:132)slangan tuonnissa. tulleja Vallitsevan kansainv(cid:132)lisen tilanteen vuoksi yhteis(cid:148)n markkinat ovat lis(cid:132)ksi yksi niist(cid:132) harvoista mark- kinoista, ter(cid:132)ksen kysynt(cid:132) on edelleen runsasta. joilla (265) Mahdollisten toimenpiteiden yhteis(cid:148)n kilpailuun kohdistuvien vaikutusten osalta mainittakoon, ett(cid:132) er(cid:132)(cid:132)t asianomaiset osapuolet ovat v(cid:132)itt(cid:132)neet, ett(cid:132) olevien tullien k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto vienti(cid:132) h(cid:132)vi(cid:132)miseen harjoittavien yhteis(cid:148)n markkinoilta, mik(cid:132) heikent(cid:132)isi huomatta- vasti kilpailua ja nostaisi ruostumattoman ter(cid:132)s- langan hintoja. johtaisi kyseess(cid:132) tuottajien (266) Kun otetaan huomioon asianomaisten vienti(cid:132) harjoittavien tuottajien edell(cid:132) todettu markkina- asema, ehdotettujen tullien suhteellinen alhaisuus, sek(cid:132) markkinoiden yhteis(cid:148)n tuottajien runsaus avoimuus, voidaan p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132), ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuottajilla on vastaisuudessakin runsaasti vahvoja kilpailijoita yhteis(cid:148)n markkinoilla. N(cid:132)in k(cid:132)ytt(cid:132)jill(cid:132) on tulevai- suudessakin mahdollisuus valita kyseisen tuotteen toimittajansa useista tarjokkaista. (267) Er(cid:132)(cid:132)t asianomaiset osapuolet ovat my(cid:148)s v(cid:132)itt(cid:132)neet, ett(cid:132) voi olla toimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto ei yhteis(cid:148)n edun mukaista, kun otetaan huomioon edell(cid:132) mainitut v(cid:132)itteet seostelis(cid:132)n laskuk(cid:132)yt(cid:132)n- n(cid:148)ist(cid:132). T(cid:132)lt(cid:132) osin viitataan edell(cid:132) 208 kappaleessa ja seuraavissa kappaleissa esitettyihin huomioihin. 7. Yhteis(cid:148)n etua koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (268) Edell(cid:132) olevat syyt huomioon ottaen p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132)(cid:132)n alus- tavasti, ettei ole pakottavia syit(cid:132) olla ottamatta k(cid:132)yt- t(cid:148)(cid:148)n tasoitustulleja. G. V(cid:142)LIAIKAINEN TULLI (269) Komissio katsoo tukea, vahinkoa, syy-yhteytt(cid:132) ja yhteis(cid:148)n etua koskevien p(cid:132)(cid:132)telmien perusteella, ett(cid:132) v(cid:132)liaikaisten tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto on tarpeellista. 24. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 79/93 (270) Toimenpiteiden tasoa m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)ess(cid:132)(cid:132)n komissio otti huomioon todetut ja yhteis(cid:148)n tuotannonalan k(cid:132)rsim(cid:132)n vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n. tukimarginaalit vahinkoa aiheuttamattomalle (271) Komissio katsoi, ett(cid:132) tuetun tuonnin hinnat olisi nostettava tasolle. Tarvittava hinnankorotus m(cid:132)(cid:132)ritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)misess(cid:132) k(cid:132)ytetty(cid:132) painotettua keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ist(cid:132) tuontihintaa (katso 225 kappale ja sit(cid:132) seuraavat kappaleet) yhteis(cid:148)n tuotan- nonalan tuottamien mallien vahinkoa aiheuttamat- tomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta laskettiin lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonalan myyn- tihintaan sen tekem(cid:132)n tappion keskiarvo ja lis(cid:132)(cid:132)- m(cid:132)ll(cid:132) 5 prosentin suuruinen voittomarginaali. T(cid:132)m(cid:132) voittomarginaali on aiemmin t(cid:132)m(cid:132)n tuotan- nonalan osalta todettu v(cid:132)himm(cid:132)ismarginaali. T(cid:132)st(cid:132) vertailusta ilmenev(cid:132)t erot ilmaistiin tuonnin cif- arvon prosenttiosuutena. (272) Perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti tullin on vastattava tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132), ellei vahinkomar- ginaali ole t(cid:132)t(cid:132) alempi. Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineisiin tuottajiin sovellettavat tullit ovat siten seuraavat: a) Intia — Drawmet Wires Pvt Ltd, Mumbai 14,5 % — Indore Wire Company Ltd, Indore 19,3 % — Isinox Steels Ltd, Mumbai 10,1 % — Kei Industries Limited, New Delhi 0 % — Macro Bars and Wires Pvt Ltd, Mumbai — Mukand Ltd, Mumbai — Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad — Venus Wire Ltd, Mumbai b) Korea — Korea Welding Electrode Co. Ltd, Seoul — Shine Metal Co. Ltd, Pusan — Dae Sung Rope Mfg. Co. Ltd, Pusan 25,4 % 13,2 % 42,9 % 35,4 % 0 % 2,7 % 0 % — Korea Sangsa Co. Ltd, Seoul/Pusan 0 % — Mjung Jin Co. Ltd, Pusan — Kowel Special Steel Wire Co. — SeAH Metal Products Co. Ltd, Chang Won 0 % 0 % 2,4 % tulli katsottiin sovellettava (273) Koska yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytymisen palkitseminen haluttiin v(cid:132)ltt(cid:132)(cid:132), yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytyneisiin yrityk- siin aiheelliseksi vahvistaa korkeimman m(cid:132)(cid:132)ritetyn yksitt(cid:132)isist(cid:132) tuki- 48,9 j(cid:132)rjestelmist(cid:132) prosentiksi ja 5,5 prosentiksi korealaisten tuottajien osalta; kumpikin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on alhaisempi kuin kummankin maan yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineiden viejien osalta m(cid:132)(cid:132)ritetty korkein vahinkomarginaali. intialaisten tuottajien osalta saadun hy(cid:148)dyn mukaisesti H. LOPPUS(cid:142)(cid:142)NN(cid:153)S (274) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi jonka kuluessa ne asian- vahvistettava m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika, omaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn asetetussa aloittamista koskevassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa, voivat esitt(cid:132)(cid:132) kantansa kirjallisesti ja pyyt(cid:132)(cid:132) saada tulla kuulluiksi. Lis(cid:132)ksi olisi huomat- tava, varten tehdyt p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t ovat v(cid:132)liaikaisia ja ett(cid:132) niit(cid:132) voidaan joutua harkitsemaan uudelleen komission mahdol- lisesti esitt(cid:132)mist(cid:132) lopullisista tulleista p(cid:132)(cid:132)tett(cid:132)ess(cid:132). ilmoituksessa ett(cid:132) kaikki asetusta t(cid:132)t(cid:132) ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla jota 1. Otetaan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n v(cid:132)liaikainen tasoitustulli, sovelletaan tuotaessa Intiasta ja Koreasta per(cid:132)isin olevaa CN-koodiin ex 7223 00 19 (Taric-koodi 7223 00 19. 10) kuuluvaa ruostumattomasta ter(cid:132)ksest(cid:132) valmistettua lankaa, jonka l(cid:132)pimitta on alle 1 mm ja jossa on v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 2,5 painoprosenttia nikkeli(cid:132), ei kuitenkaan lankaa, jossa on v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 28, mutta enint(cid:132)(cid:132)n 31 painoprosenttia nikkeli(cid:132) ja v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 20, mutta enint(cid:132)(cid:132)n 22 painoprosenttia kromia. Vapaasti yhteis(cid:148)n rajalla tullaamattomana -nettohin- 2. taan sovellettava tulli on seuraava: L 79/94 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 24. 3. 1999 Intialaiset valmistajat Drawmet Wires Pvt Ltd, Mumbai Isinox Steels Ltd, Mumbai Mukand Ltd, Mumbai Indore Wire Company Ltd, Indore Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad Venus Wire Industries Ltd, Mumbai Kei Industries Ltd, New Delhi Macro Bars and Wires Pvt Ltd, Mumbai Muut intialaiset yritykset Tulli (%) 14,5 10,1 13,2 19,3 42,9 35,4 0 25,4 48,9 Taric-lis(cid:132)koodi A001 A002 A003 A004 A005 A006 A007 A008 A999 Korealaiset valmistajat Tulli (%) Taric-lis(cid:132)koodi Korea Welding Electrode Co. Ltd, Seoul Shine Metal Co. Ltd, Pusan Dae Sung Rope Mfg. Co. Ltd, Pusan Korea Sangsa Co. Ltd, Seoul Myung Jin Co. Ltd, Kyoungbuk Kowel Special Steel Wire Co. Ltd, Kyungnam SeAH Metal Products Co. Ltd, Kyungnam Muut korealaiset yritykset 0 2,7 0 0 0 0 2,4 6 A013 A014 A015 A016 A017 A018 A019 A999 3. Jollei m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132). toisin s(cid:132)(cid:132)det(cid:132), sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132) ja Edell(cid:132) 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteis(cid:148)ss(cid:132) 4. edellytt(cid:132)(cid:132) v(cid:132)liaikaisen tullin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) vastaavan vakuuden antamista. 2 artikla Asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituk- sessa asetetussa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa, voivat esitt(cid:132)(cid:132) kantansa kirjallisesti ja pyyt(cid:132)(cid:132) komissiolta saada tulla kuulluiksi 15 p(cid:132)iv(cid:132)n kuluessa t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 2026/97 30 artiklan soveltamista. Asianomaiset osapuolet voivat esitt(cid:132)(cid:132) huomautuksia t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen soveltamisesta kuukauden kuluessa sen voimaantulop(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) asetuksen (EY) N:o 2026/97 31 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 24. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 79/95 3 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan seuraavana p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n asetuksen 1 artiklaa sovelletaan nelj(cid:132)n kuukauden ajan. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1999. Komission puolesta Leon BRITTAN Varapuheenjohtaja