title: Kommissionens forordning (EF) nr. 618/1999 af 23. marts 1999 om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af tråd af rustfrit stål af diameter 1 mm og derover med oprindelse i Indien og Republikken Korea

eurovoc_concepts:
South Korea
import
monetary compensatory amount
originating product
steel
wire

text: 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/25 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 618/1999 af 23. marts 1999 om indførelse af en midlertidig udligningstold p(cid:134) importen af tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l af diameter 1 mm og derover med oprindelse i Indien og Republikken Korea KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Euro- pæiske Fællesskab (1), særlig artikel 12, (3) efter høring af det r(cid:134)dgivende udvalg, og ud fra følgende betragtninger: (4) (5) (1) (2) A. PROCEDURE Kommissionen offentliggjorde i juni 1998 en meddelelse (i det følgende benævnt »indlednings- meddelelsen«) i De Europæiske Fællesskabers Tidende (2) om indledning af en antisubsidiepro- cedure vedrørende importen til Fællesskabet af tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l af diameter 1 mm og derover med oprindelse i Indien og Republikken Korea (i det følgende benævnt »Korea«) og iværksatte en under- søgelse. Proceduren indledtes p(cid:134) grundlag af en klage indgivet af EUROFER (Foreningen af Europæiske St(cid:134)lproducenter) p(cid:134) vegne af EF-producenter, der tegner sig for en betydelig del af produktionen af tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l i Fællesskabet. Klagen indeholdt beviser for, at nævnte vare subsidieredes, og at der forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ans(cid:134)s for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. Før indledningen af proceduren og i overensstem- melse med artikel 10, stk. 9, i R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 2026/97 (i det følgende benævnt »grundfor- ordningen«) underrettede Kommissionen Indiens og Koreas regeringer om, at den havde modtaget en behørigt dokumenteret klage, hvori det blev p(cid:134)st(cid:134)et, at subsidieret import af tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l med oprindelse i Indien og Korea forvolder EF- erhvervsgrenen væsentlig skade. Begge regeringer blev indkaldt til konsultationer med henblik p(cid:134) at kaste lys over situationen og n(cid:134) til en gensidigt acceptabel regering løsning. Den koreanske modtog tilbuddet om konsultationer, som blev ført med de ansvarlige tjenestegrene i Kommissionen den 12. juni 1998 i Bruxelles. Der blev taget behø- (1) EFT L 288 af 21. 10. 1997, s. 1. (2) EFT C 199 af 25. 6. 1998, s. 5. rigt hensyn til de bemærkninger, der blev fremsat af den koreanske regering med hensyn til p(cid:134)stan- dene i klagen om subsidieret import og om den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt. Kommissionen underrettede officielt de EF-produ- center, eksporterende producenter og importører, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsen- tanterne for eksportlandene og klageren om indled- fik ningen af proceduren; de berørte parter lejlighed til at synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt. tilkendegive deres Den indiske og den koreanske regering, en række eksporterende producenter i Indien og Korea s(cid:134)vel som flere producenter, importører og leverandører i Fællesskabet tilkendegav deres synspunkter skrift- ligt. Alle parter, der anmodede om at blive hørt inden for den fastsatte frist i indledningsmedde- lelsen, blev hørt. spørgeskemaer Kommissionen sendte alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og modtog besvarelser fra den indiske og den kore- anske regering og mange selskaber i Fællesskabet, Indien og Korea. til Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den ans(cid:134) for nødvendige med henblik p(cid:134) at træffe en foreløbig afgørelse af, om der var tale om subsidier og skade, og aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber: a) Producenter i Fællesskabet — AB Sandvik Steel, Sandviken, Sverige — Bekaert N. V. , Zwevegem, Belgien — Bridon Wire Special Steel Division, Shef- field, Det Forenede Kongerige — Fagersta Stainless AB, Fagersta, Sverige — Gusab Stainless, Mjolby, Sverige — Sprint-Metal, Paris, Frankrig — Sprint Metal Edelstahlzieherein GmbH, Hemer, Tyskland — Rigby-Maryland Stainless Ltd, Sheffield, Det Forenede Kongerige — Rodacciai S. p. a og Rodasider S. r. l, Bosisio Parrini, Italien — Societa Italiana Kanthal S. p. A, Cinisello Balsamo, Italien L 79/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 b) Den indiske regering — Handelsministeriet, New Delhi — Tolddepartementet, New Delhi — Finansministeriet, New Delhi c) Eksporterende producenter i Indien — Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd, Mumbai — Devidayal Industries Ltd, Mumbai — Indore Wire Company Ltd, Indore — Isibars Limited, Mumbai — Isinox Steels Ltd, Mumbai — Kei Industries Limited, New Delhi — Macro Bars and Wires Pvt. Ltd, Mumbai — Mukand Ltd, Mumbai — Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad — Triveni Shinton International Ltd, Indore — Venus Wire Ltd, Mumbai d) Den koreanske regering — Udenrigs- og Handelsministeriet — Finans- og Økonomiministeriet — Korea Asset Management Corporation — Small and Medium Business Administration and Medium Industry Promotion — Small Corporation — Office of National Budget — Søfarts- og Fiskeriministeriet — Bank of Korea — The Export-Import Bank of Korea — The Korea Development Bank — Industrial Bank of Korea — Korea Technology Finance Corporation — The Commercial Bank of Korea, Ltd. — Pusan Bank — Korea Electric Power Corporation e) Eksporterende producenter i Korea — Korea Welding Electrode Co. Ltd, Seoul — Shine Metal Co. Ltd, Pusan — Dae Sung Rope Mfg. Co. Ltd, Pusan — Korea Sangsa Co. Ltd, Seoul/Pusan — Mjung Jin Co. Ltd, Pusan (virksomhed forbundet med Korea Sangsa Co. Ltd) — Kowel Speciel Steel Wire Co. , Pusan — SeAH Metal Products Co. Ltd, Chang Won f) Importører i Fællesskabet, der er forretnings- mæssigt forbundet med eksporterende indiske producenter — Isibars GmbH, D(cid:129)sseldorf, Tyskland — Mukand International Ltd, London, Det Forenede Kongerige (6) (7) (8) (9) g) Importører i Fællesskabet, der ikke er forret- forbundet med eksporterende ningsmæssigt producenter — Trio Handels GmbH, Eppstein, Tyskland — Bodo Trading GmbH, Dreieich, Tyskland. Subsidieundersøgelsen omfattede perioden fra 1. april 1997 til 31. marts 1998 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Skadesundersø- gelsen omfattede perioden fra 1994 til udløbet af undersøgelsesperioden. Den periode, der især benyttedes i forbindelse med konklusionerne om underbud, er ovennævnte undersøgelsesperiode. vedrørende Den 25. juni 1998 indledte Kommissionen en anti- importen af dumpingundersøgelse samme vare med oprindelse i Indien og Korea (1). Denne undersøgelse løber stadig; der er indført en midlertidig antidumpingtold p(cid:134) importen med oprindelse i Indien ved Kommissionens forordning (EF) nr. 617/1999 (2). B. DEN P(cid:143)GÆLDENDE VARE OG SAMME VARE 1. Den p(cid:134)gældende vare Den p(cid:134)gældende vare er tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l, med indhold af nikkel p(cid:134) 2,5 vægtprocent og derover, undtagen med indhold af nikkel p(cid:134) 28 vægtprocent og derover, men ikke over 31 vægtprocent, og af chrom p(cid:134) 20 vægtprocent og derover, men ikke over 22 vægtprocent, af diameter 1 mm og derover rustfrit st(cid:134)l«). (i det Denne vare tariferes i øjeblikket under KN-kode 7223 00 19. følgende benævnt »tr(cid:134)d af Denne vare defineres grundlæggende ved sin fysiske fremtræden som koldtbehandlet tr(cid:134)d og sin tarifering i en specifik gruppe af kvaliteter af rust- frit st(cid:134)l. Tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l fremstilles ved at forme valsetr(cid:134)d ved operationer, der mindsker valsetr(cid:134)- dens tværsnit. Det endelige tværsnit for tr(cid:134)d af rust- frit st(cid:134)l er sædvanligvis rundt, men kan ogs(cid:134) være kvadratisk, rektangulært. Der anvendes flere processer til at omdanne valsetr(cid:134)d til tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l. Afhængigt af kundens behov har tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l specifikke mekaniske egenskaber (diameter, trækstyrke, st(cid:134)lkvalitet) og overfladeudse- ende (blank, mat, overtrukket), hvilket fører til et stort antal varetyper (i det følgende ogs(cid:134) benævnt »referencer« eller »modeller«). triangulært eller (1) EFT C 199 af 25. 6. 1998, s. 7. (2) Se side 13 i denne Tidende. 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/27 (10) filtreringselementer, Trods disse forskelle anses alle typer tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l for at være (cid:130)n og samme vare. Tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l forarbejdes yderligere af brugere, der fremstiller f. eks. armeringselementer, fjedre, kabler og st(cid:134)lwirer. antivibrationspuder, Disse halvfabrikata anvendes derefter i sektorer s(cid:134)som automobilsektoren, den elektromekaniske industri, fiber- og tekstilindustrien, byggeindustrien osv. (11) Under undersøgelsen blev det foreløbigt konsta- teret, at der er forskelle i fysiske egenskaber og anvendelsesform(cid:134)l mellem tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l af diameter p(cid:134) 1 mm og derover p(cid:134) den ene side og af diameter under 1 mm (dvs. fin tr(cid:134)d) p(cid:134) den anden side. Disse fysiske forskelle vedrører især træk- styrke, belægning og smidighed. Desuden er brugen af fin tr(cid:134)d hovedsagelig koncentreret p(cid:134) s(cid:134)som for ultrafine anvendelsesform(cid:134)l, omr(cid:134)det medicinsk og kirurgisk udstyr, fine filtre osv. , mens tyk tr(cid:134)d hovedsagelig anvendes til bygge- og i automobilindustrien og i visse anlægsform(cid:134)l, former for mekanisk og husholdningsmæssigt udstyr. Der er derfor tilsyneladende ingen eller kun meget begrænset udskiftelighed mellem tykke og fine tr(cid:134)des anvendelsesform(cid:134)l. Spørgsm(cid:134)let om, hvorvidt der kan drages en klar skillelinje mellem disse to varer, vil dog blive undersøgt yderligere. — »Export Promotion Capital Goods Scheme« investeringsgoder) (eksportfremmeordning for — »Export Processing Zones/Export Oriented (eksportforarbejdningszoner/eksportori- Units« enterede virksomheder) — »Income Tax Scheme« (indkomstskatteordning) for førstnævnte fire ordninger er Grundlaget »Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992« (udenrigshandelsloven) (med virkning fra den 7. august 1992), hvorved »Imports and Exports Control Act of 1947« ophævedes. Ved Foreign Trade Act bemyndiges den indiske regering til at udstede bekendtgørelser vedrørende eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser opføres i »Export and Import Policy«-dokumenter, der udstedes hvert femte (cid:134)r og ajourføres hvert (cid:134)r. To af disse dokumenter er relevante for undersøgelsespe- rioden for den foreliggende sag, dvs. fem(cid:134)rspla- nerne for (cid:134)rene 1992-1997 og 1997-2002. Grundlaget for sidstnævnte ordning, indkomstskat- teordningen, »Income Tax Act of 1961« (indkomstskatteloven af 1961), som ændres (cid:134)rligt ved »Finance Act« (finansloven). er 2. Samme vare 2. »Passbook Scheme« (PBS) (12) Ved undersøgelsen konstateredes det, at tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l, som produceredes og solgtes i Indien og Korea eller til eksport til Fællesskabet, og tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l, som produceredes og solgtes i Fælles- skabet af de klagende EF-producenter faktisk havde samme fysiske egenskaber og anvendelsesform(cid:134)l og s(cid:134)ledes var samme vare, jf. artikel 1, stk. 5, i grund- forordningen. C. SUBSIDIER I. INDIEN 1. Indledning (14) Et af instrumenterne under »Export and Import Policy« (eksport- og importpolitikken), som inde- bærer eksportrelateret bistand, er PBS, der tr(cid:134)dte i kraft den 30. maj 1995. a) Støtteberettigelse (15) PBS st(cid:134)r (cid:134)ben for visse kategorier af eksportører, nemlig eksportører, der producerer varer i Indien og derefter udfører dem (»producenter/ekspor- tører«), og eksportører, uanset om de er producenter eller blot handlende, som har f(cid:134)et tildelt et s(cid:134)kaldt »Export House/Trading House/Star Trading House/ Super Star Trading House«-certifikat. Sidstnævnte kategori, som er defineret i eksport- og importpoli- tikdokumentet, skal bl. a. fremlægge dokumentation for tidligere eksportresultater. (13) P(cid:134) grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i klagen, og besvarelserne af Kommissionens spørge- skema, gennemgik Kommissionen følgende fem ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes eksportsubsidier: — »Passbook Scheme« — »Duty Entitlement Passbook Scheme« (told- godtgørelsesordning) b) Praktisk gennemførelse (16) En støtteberettiget eksportør kan ansøge om en »Passbook«. Dette er en bog, hvori der bogføres kredit- og debitposter vedrørende told. Bogen udstedes automatisk, hvis selskabet er en anerkendt producent/eksportør eller et anerkendt eksport- handelshus. L 79/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 (17) af færdigvarer kan eksportøren Ved udførsel anmode om en kredit, som kan anvendes til beta- ling af told p(cid:134) senere indførsel. Der tages hensyn til forskellige faktorer ved beregningen af størrelsen af den kredit, der skal indrømmes i henhold til »Stan- dard Input/Output norms«, som udstedes af den indiske regering for udførte varer. I disse Standard Input/Output-normer fastsættes mængderne af de r(cid:134)materialer, der normalt skal indføres til fremstil- ling af en enhed af færdigvaren. Normerne fast- sættes af et særligt udvalg for forh(cid:134)ndsudstedelse af licenser (»Special Advance Licensing Committee«) p(cid:134) grundlag af en teknisk analyse af produktions- processen og globale statistiske oplysninger. Ved af nævnte Standard Input/Output- anvendelse normer indrømmes der en kredit p(cid:134) et beløb, som svarer til den grundlæggende told, der skal betales p(cid:134) de r(cid:134)materialer, som den indiske industri normalt indfører til fremstilling af den p(cid:134)gældende udførte vare. En anden faktor er den s(cid:134)kaldte »minimum value addition« (MVA). Dette er den mindsteværdi, hvormed den indiske producent ved fremstillingen af færdigvaren skal øge værdien (dvs. ved hjælp af indenlandske r(cid:134)materialer/arbejdskraft) af de indførte r(cid:134)materialer. (18) Den kredit, der indrømmes, bogføres i nævnte Passbook og kan anvendes til udligning af told, der skal betales p(cid:134) fremtidig indførsel af varer (f. eks. r(cid:134)materialer, investeringsgoder osv. ) undtagen varer, der er anført i den s(cid:134)kaldte »Negative List of Imports«, som er indeholdt i den gældende »Export and Import Policy«. I denne liste er anført varer, som enten ikke m(cid:134) indføres eller som først m(cid:134) indføres, n(cid:134)r de indiske regeringsmyndigheder har udstedt en særlig licens til importøren. De indførte varer skal ikke nødvendigvis have nogen tilknyt- ning til eksportørens faktiske produktion og kan sælges p(cid:134) det indiske marked. (19) Passbook-kreditter er ikke omsættelige. En Pass- book er gyldig i en periode p(cid:134) to (cid:134)r fra udstedelses- dagen. Tilbageværende kredit ved udgangen af to(cid:134)rs perioden kan anvendes i løbet af en periode p(cid:134) 12 m(cid:134)neder derefter. Ved udgangen af det tredje (cid:134)r bortfalder uudnyttede kreditter. Inden for denne generelle tidsramme foreligger der ikke nogen frist for at indgive anmodning om kredit for en bestemt eksporttransaktion. (20) N(cid:134)r alle kreditter i en Passbook er udnyttet, lukkes den, og Passbook-indehaveren skal betale et gebyr til de p(cid:134)gældende myndigheder. (22) (21) Det er blevet fremført, at Passbook-ordningen ikke er udligningsberettiget, fordi den er en autoriseret toldgodtgørelsesordning. Det fastsættes s(cid:134)ledes i i grundforordningen, at artikel 2, stk. 1, nr. ii), fritagelse af en eksportvare for afgifter eller skatter ikke anses for at være subsidier, forudsat at frita- gelsen indrømmes i henhold til bilag I, II og III til grundforordningen. I bilag I, punkt i), (liste over eksempler p(cid:134) eksportsubsidier) i nævnte forordning anføres, at eftergivelse eller godtgørelse af importaf- gifter ud over dem, der opkræves p(cid:134) indførte r(cid:134)ma- terialer, der forbruges ved produktionen af den udførte vare, er eksportsubsidier. For at afgøre, om indførte r(cid:134)materialer forbruges som led i produkti- skal undersøgelsesmyndighederne onsprocessen, desuden ifølge bilag II til grundforordningen fastsl(cid:134), om eksportlandets regering opretholder en ordning eller en procedure med henblik p(cid:134) at ved r(cid:134)materialer der fastsl(cid:134), hvilke produktionen af den udførte vare. I det forelig- gende tilfælde findes der ikke en s(cid:134)dan ordning. De fordele, der i Indien indrømmes eksportører af den p(cid:134)gældende vare i form af Passbook-kreditter, beregnes s(cid:134)ledes automatisk p(cid:134) grundlag af nævnte Standard Input/Output-normer uafhængigt af, om r(cid:134)materialerne er indført, om der er betalt told af dem, eller om de faktisk er forbrugt ved produkti- onen af eksportvarer. forbruges Endvidere er eksportøren ifølge PBS hverken forpligtet til at indføre de p(cid:134)gældende r(cid:134)materialer eller til at forbruge de indførte varer i produktions- processen. Det, der faktisk sker i PBS, er, at en eksportør ved udførsel af en færdigvare indrømmes et kreditbeløb, som fastsættes p(cid:134) grundlag af den told, der anses for at være betalt p(cid:134) normalt indførte r(cid:134)materialer, som forbruges ved fremstil- lingen af færdigvaren. Dette kreditbeløb kan anvendes til at udligne told, der skal betales p(cid:134) fremtidig indførsel af en hvilken som helst vare. Eksportøren opn(cid:134)r en fordel i form af ikke-betalt told p(cid:134) indførsel af varer (uanset om der er tale om r(cid:134)materialer investeringsgoder). Denne ordning gør det derfor muligt for en eksportør at indføre varer uden at betale told, n(cid:134)r den p(cid:134)gæl- dende tidligere har udført varer. eller c) Konklusion om PBS PBS er ikke en tilladt eftergivelses-/godtgørelses- ordning eller substitutionsgodtgørelsesordning som omhandlet i grundforordningen, eftersom Pass- book-kreditten ikke beregnes i forhold til de r(cid:134)ma- terialer, der faktisk forbruges i produktionspro- cessen. Endvidere er eksportøren ikke forpligtet til at i produktionsprocessen. indføre toldfri varer, som skal forbruges 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/29 Det skal anføres, at selv om det antages, at den p(cid:134)gældende ordning udgør en eftergivelses-/godt- gørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesord- ning, foreligger der ingen ordning eller procedure med henblik p(cid:134) at fastsl(cid:134), hvilke r(cid:134)materialer der forbruges ved produktionen af den udførte vare, jf. bilag I, punkt i), bilag II og bilag III til grundfor- ordningen. I bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3, til nævnte forordning fastsættes, at hvis det fastsl(cid:134)s, at eksportlandets regering ikke opretholder en s(cid:134)dan ordning, vil det normalt være p(cid:134)krævet, at eksportlandet foretager en yderligere undersøgelse p(cid:134) af henholdsvis de faktiske r(cid:134)materialer, der indg(cid:134)r, eller de faktiske transaktioner, med henblik p(cid:134) at fastsl(cid:134), om der har været tale om for store betalinger. Den indiske regering foretog ikke en s(cid:134)dan undersøgelse. Kommissionen undersøgte derfor ikke, om der rent faktisk var tale om for store godtgørelser af import- afgifter p(cid:134) r(cid:134)materialer, der forbrugtes ved produk- tionen af den udførte vare. grundlag (25) (23) Ordningen indebærer ydelse af subsidier, eftersom det finansielle bidrag fra den indiske regering i form af ikke opkrævet told p(cid:134) indførsel giver Pass- book-indehaveren en fordel, idet han kan indføre varer toldfrit ved anvendelse af de kreditbeløb, der er optjent ved udførsel. Der er tale om subsidier, som retligt er betinget af eksportresultater, og de anses derfor for specifikke i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen. Hertil kommer, at MVA-bestemmelsen anses for at foreskrive, at der anvendes indførte varer. PBS er i s(cid:134) henseende ogs(cid:134) en specifik subsi- dieordning i henhold til artikel 3, stk. 4, litra b), i grundforordningen. indenlandske varer frem for Under disse omstændigheder anses ordningen for at være en udligningsberettiget subsidieordning. Det skal ogs(cid:134) understreges, at PBS blev afløst af DEPB (se betragtning 26 til 35). DEPB tr(cid:134)dte i kraft, da PBS blev bragt til ophør. Selv om DEPB er en revideret version af PBS, var det muligt at opn(cid:134) fordele efter begge programmer i undersøgelsespe- rioden. d) Beregning af subsidiebeløbet i størrelsen af den told, der normalt Fordelen for eksportørerne er beregnet p(cid:134) grundlag af skulle erlægges p(cid:134) indførsel i undersøgelsesperioden, men som ikke betaltes i henhold til PBS. For at fast- lægge den fulde fordel af ordningen for modta- geren er dette beløb blevet justeret ved tillæg af renter i undersøgelsesperioden. Eftersom fordelene ved fritagelsen for importafgifter opn(cid:134)s regelmæs- sigt i løbet af undersøgelsesperioden, svarer de til en række tilskud. Det er normal praksis at beregne form af som modtageren opn(cid:134)r de fordele, (cid:130)ngangstilskud, ved at lægge den (cid:134)rlige markeds- rente til den nominelle værdi af tilskuddet ud fra den antagelse, at tilskuddet anses for at være ydet p(cid:134) den første dag i undersøgelsesperioden. I den foreliggende sag er det imidlertid klart, at individu- elle tilskud kan ydes p(cid:134) et hvilket som helst tids- punkt mellem den første og den sidste dag i under- søgelsesperioden. I stedet for at lægge den (cid:134)rlige rente til det fulde beløb anses det derfor for rime- ligt at antage, at tilskuddene i gennemsnit vil være modtaget i midten af undersøgelsesperioden, og at renten derfor bør dække en periode p(cid:134) seks m(cid:134)neder, svarende til halvdelen af den (cid:134)rlige markedsrente i Indien i undersøgelsesperioden, dvs. 7 %. Dette beløb (dvs. ikke betalt told plus renter) er blevet fordelt over hele udførslen i undersøgel- sesperioden. (24) fandt I begyndelsen af 1997 bekendtgjorde den indiske regering, at PBS ikke længere var i kraft, og at der ikke kunne opn(cid:134)s kredit for eksporttransaktioner, der sted efter den 31. marts 1997. En eksportør kan imidlertid fortsat anvende en alle- rede udstedt Passbook i en periode p(cid:134) tre (cid:134)r efter udstedelsesdatoen. Endvidere er der ikke fastsat nogen frist, inden hvilken der skal indgives anmod- ning om kredit for eksporttransaktioner, der har fundet sted inden den 31. marts 1997. Ordningen i den foreliggende form er s(cid:134)ledes bortfaldet, men eksportørerne kan fortsat udnytte den ved at indføre er opbrugt, eller senest indtil den 31. marts 2000. alle kreditter toldfrit, indtil varer Syv selskaber opn(cid:134)ede fordele af denne ordning i undersøgelsesperioden og modtog subsidier p(cid:134) mellem 4,1 % og 23,3 %. 3. »Duty Entitlement Passbook Scheme« (DEPB) (toldgodtgørelsesordningen) (26) Et andet instrument under eksport- og importpoli- tikken, som indebærer eksportrelateret bistand, er DEPB, der tr(cid:134)dte i kraft den 7. april 1997. DEPB er en ordning, der afløser PSB, som ophørte den 31. marts 1997. Der er to varianter af DEPB: L 79/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 — DEPB p(cid:134) før-eksportbasis — DEPB p(cid:134) efter-eksportbasis DEPB-kreditter er frit omsættelige. DEPB-licensen er gyldig i en periode p(cid:134) 12 m(cid:134)neder fra udstedel- sesdagen. a) DEPB p(cid:134) for-eksportbasis (27) DEPB p(cid:134) før-eksportbasis st(cid:134)r (cid:134)ben for produ- center/eksportører (dvs. alle producenter i Indien, som udfører varer) eller handelsselskaber/ekspor- tører (dvs. handlende), som er knyttet til produ- center. For at blive støtteberettiget under denne ordning skal selskabet have udført varer i den tre(cid:134)rs periode, der g(cid:134)r forud for indgivelse af anmodning om kredit. Imidlertid ansøgte ingen producenter/eksportører af den p(cid:134)gældende vare om eller anvendte DEPB p(cid:134) før-eksportbasis. Det er derfor ikke nødvendigt, at Kommissionen vurderer denne del af ordningen i forbindelse med undersøgelsen. b) Støtteberettigelse til DEPB p(cid:134) efter-eksport- basis (28) DEPB p(cid:134) efter-eksportbasis er stort set identisk med PBS, som er beskrevet ovenfor. Som forklaret ovenfor har ordningen afløst PBS og er reelt et (cid:134)ben for erstatningsprogram. Ordningen st(cid:134)r producenter/eksportører i Indien, som udfører varer) eller handelsselskaber/ eksportører (dvs. handlende). (dvs. alle producenter c) Praktisk gennemførelse af DEPB p(cid:134) efter- eksportbasis (29) eksportør I henhold til denne ordning kan enhver støttebe- rettiget anmode om kreditter, der beregnes som en procentdel af værdien af de udførte færdigvarer. S(cid:134)danne DEPB-procentsatser er fastsat af de indiske myndigheder for de fleste varer, herunder de p(cid:134)gældende varer, p(cid:134) grundlag af gældende Input/Output-normer. En licens med angivelse af det bevilgede kreditbeløb udstedes automatisk. Standard DEPB p(cid:134) efter-eksportbasis (cid:134)bner mulighed for at anvende s(cid:134)danne kreditter i forbindelse med senere indførsel af varer, som ikke er anført p(cid:134) tidligere Imports«. S(cid:134)danne nævnte indførte varer kan sælges p(cid:134) hjemmemarkedet (og p(cid:134)lægges omsætningsafgift) anvendes p(cid:134) anden m(cid:134)de. »Negative List of eller (30) N(cid:134)r alle kreditter er opbrugt, skal selskabet betale et gebyr til de p(cid:134)gældende myndigheder. d) Konklusion om DEPB p(cid:134) efter-eksportbasis (31) Denne ordning er ganske klart betinget af eksport- resultater. N(cid:134)r et selskab udfører varer, bevilges det en kredit, som kan anvendes til udligning af told p(cid:134) fremtidig indførsel af alle varer. Ligesom PBS er det ikke en tilladt eftergivelses-/godtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning af de samme grunde, som er anført i betragtning 22. Ordningen indebærer ydelse af subsidier, eftersom det finan- sielle bidrag fra den indiske regering i form af ikke opkrævet told p(cid:134) indførsel giver et selskab en fordel, idet det kan indføre varer toldfrit. Der er tale om subsidier, som retligt er betinget af eksportre- sultater, og de anses derfor for specifikke i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen. e) Beregning af subsidiebeløbet for DEPB p(cid:134) efter-eksportbasis (32) Fordelene for eksportørerne er blevet beregnet p(cid:134) to særskilte m(cid:134)der, alt efter hvorledes selskabet har gjort brug af DEPB-licenserne. (33) Hvor selskabet benyttede licenserne til at foretage toldfri import, beregnedes fordelen p(cid:134) grundlag af den told, der normalt skulle betales for import fore- i undersøgelsesperioden, men som forblev taget ubetalt i henhold til DEPB. (34) Hvor selskabet solgte sine licenser, beregnedes fordelen p(cid:134) grundlag af den kredit, der blev ydet i licensen, uanset licensens salgspris. Nogle selskaber hævdede, at fordelen burde begrænses til licensens reelle salgspris, der ofte er mindre end den p(cid:134)ly- dende værdi af kreditterne i licensen. Dette kan imidlertid ikke imødekommes, da salget af en licens til en pris, der ligger under den p(cid:134)lydende værdi, er en rent kommerciel afgørelse, der ikke ændrer størrelsen af den fordel, der opn(cid:134)s af ordningen. (35) For at fastlægge den fulde fordel af ordningen for modtageren er dette beløb blevet justeret ved tillæg af renter p(cid:134) 7 % i undersøgelsesperioden; rente- satsen beregnes som beskrevet i betragtning 25. Det fremkomne subsidiebeløb er derefter fordelt p(cid:134) hele udførslen i undersøgelsesperioden. 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/31 Otte selskaber opn(cid:134)ede fordele af denne ordning i undersøgelsesperioden og modtog subsidier p(cid:134) mellem 5,7 % og 18,4 %. (42) 4. »Export Promotion Capital Goods Scheme« (EPCGS) (Eksportfremmeordning for inve- steringsgoder) (36) Et andet instrument under eksport- og importpoli- tikken, som indebærer eksportrelateret bistand, er EPCGS, som indførtes den 1. april 1990 og ændredes den 5. juni 1995. a) Støtteberettigelse (37) (38) EPCGS st(cid:134)r (cid:134)ben for producenter/eksportører (dvs. alle producenter i Indien, som udfører varer) eller handelsselskaber/eksportører handlende). Siden den 1. april 1997 har producenter, der er ogs(cid:134) knyttet kunnet udnytte ordningen. handelsselskaber/eksportører, (dvs. til b) Praktisk gennemførelse For at opn(cid:134) støtte under denne ordning skal et selskab fremlægge oplysninger for de p(cid:134)gældende myndigheder om arten og værdien af de investe- indføres. Afhængig af de ringsgoder, som skal eksportforpligtelser, som selskabet er rede til at p(cid:134)tage sig, vil det f(cid:134) bevilling til at indføre investe- ringsgoder enten til nul-told eller til nedsat told. Der udstedes automatisk en licens, som giver tilla- delse til indførsel til præferencesatser. For at opfylde eksportforpligtelsen skal de udførte varer være fremstillet ved brug af de indførte inve- steringsgoder. (43) d) Beregning af subsidiebeløbet Fordelen for eksportørerne er beregnet p(cid:134) grundlag af størrelsen af den ikke betalte skyldige told p(cid:134) indførte investeringsgoder ved at fordele dette beløb over en periode, der afspejler den normale afskrivning p(cid:134) s(cid:134)danne investeringsgoder i den p(cid:134)gældende industri. Denne periode er fastsat ved anvendelse af det vejede gennemsnit (p(cid:134) grundlag af de producerede mængder af den p(cid:134)gældende vare) af afskrivningsperioderne for investerings- goder, som hvert selskab faktisk har indført under EPCGS, og resultatet heraf er en normal afskriv- ningsperiode p(cid:134) 15,5 (cid:134)r. Det s(cid:134)ledes beregnede beløb, som skal henføres til undersøgelsesperioden, er blevet justeret ved tillæg af renter i undersøgel- sesperioden for dermed at fastlægge den fulde støtte, som modtageren opn(cid:134)r under denne ordning. I betragtning af arten af disse subsidier, som svarer til et (cid:130)ngangstilskud, ans(cid:134)s markeds- renten i Indien i undersøgelsesperioden, dvs. 14 %, for fremkomne subsidiebeløb er derefter fordelt p(cid:134) hele udførslen i undersøgelses- perioden. rimelig. Det To selskaber opn(cid:134)ede fordele af denne ordning i undersøgelsesperioden og modtog subsidier p(cid:134) mellem 0,9 % og 1,2 %. 5. »Export Processing Zones (EPZ)/Export Oriented Units« (eksportforarbejd- (EOU) ningszoner/eksportorienterede virksomheder) Et andet instrument under eksport og importpoli- tikken, som indebærer eksportrelateret bistand, er ordningen om eksportforarbejdningszoner/eksport- orienterede som indførtes den 22. virksomheder (EPZ/EOU), juni 1994. (39) Der betales et ansøgningsgebyr for udstedelse af licensen. c) Konklusion om EPCGS (40) (41) EPCGS er en udligningsberettiget subsidieordning, eftersom en eksportørs betaling af nedsat told eller nul-told udgør et finansielt bidrag fra den indiske regering, idet der gives afkald p(cid:134) indtægter, der ellers ville være indg(cid:134)et, og modtageren opn(cid:134)r en fordel i form af nedsat told eller fuldstændig frita- gelse for betaling af importafgifter. Subsidieydelsen er retligt betinget af eksportresul- tater som omhandlet i artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen, eftersom den ikke kan opn(cid:134)s uden forpligtelse til at udføre varer, og den anses derfor for specifik. Kommissionen fastslog, at ingen producenter af den p(cid:134)gældende vare var beliggende i en EPZ eller var en EOU. Det er derfor ikke nødvendigt, at Kommissionen vurderer ordningen i forbindelse med undersøgelsen. 6. »Income Tax Exemption Scheme« (ITES) (indkomstskatteordningen) (44) Retsgrundlaget for ITES er Income Tax Act of 1961. I denne lov, som ændres (cid:134)rligt ved Finance Act, fastlægges grundlaget for skatteopkrævningen samt for forskellige fritagelses-/fradragsordninger, der kan gøres krav p(cid:134). Blandt de fritagelser, som firmaer kan gøre krav p(cid:134), findes nogle i nævnte lovs Section 10A, 10B og 80HHC. L 79/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 a) Støtteberettigelse gelse for fortjeneste p(cid:134) eksportsalg, og den anses derfor for specifik. (45) Fritagelse i henhold til Section 10A kan opn(cid:134)s af firmaer, der er beliggende i frihandelszoner. Frita- gelse i henhold til Section 10B kan opn(cid:134)s af s(cid:134)kaldte »Export Oriented Units«, eksportoriente- rede virksomheder. Fritagelse i henhold til Section 80HHC kan opn(cid:134)s af alle firmaer, der udfører varer. b) Praktisk gennemførelse (46) For at opn(cid:134) ovennævnte fradrag/fritagelser i forbin- delse med skattebetalingen skal et selskab anmode herom, n(cid:134)r det indsender selvangivelse til skatte- myndighederne ved udgangen af hvert skatte(cid:134)r. Skatte(cid:134)ret løber fra den 1. april til den 31. marts. Selvangivelsen skal forelægges for myndighederne senest den 30. november samme (cid:134)r. Det kan vare indtil tre (cid:134)r fra indsendelse af selvangivelsen, inden myndighederne har foretaget den endelige skatte- ligning. Et selskab kan kun anmode om (cid:130)n af de nedsættelser, der kan indrømmes i henhold til ovennævnte tre Sections. Selskaberne kan i henhold til Sections 10A, 10B og 80HHC anmode om fritagelse for betaling af skat af skattepligtig indkomst hidrørende fra fortjeneste p(cid:134) eksportsalg. Selskaberne anmodede kun om fritagelse for betaling af indkomstskat i henhold til Section 80HHC i undersøgelsesperioden. c) Konklusion om ITES (47) I punkt e) i listen over eksempler p(cid:134) eksportsubsi- dier (bilag I til grundforordningen) henvises der til »hel eller delvis fritagelse. for direkte skatter. af eksporthensyn« som værende eksportsubsidier. Under ITES yder den indiske regering det p(cid:134)gæl- dende selskab et finansielt bidrag ved at give afkald p(cid:134) statsindtægter i form af direkte skatter, der ellers skulle betales, hvis selskabet ikke opn(cid:134)ede fritagelse indkomstskat. Dette finansielle for betaling af bidrag udgør en fordel for modtageren, hvis indkomstskattepligt mindskes. d) Beregning af subsidiebeløbet (49) Anmodning om støtte i henhold til Sections 10A, 10B og 80HHC indgives ved indsendelse af selvan- givelse ved udgangen af hvert skatte(cid:134)r. Da skatte- (cid:134)ret i Indien (1. april til 31. marts) svarer til under- søgelsesperioden, beregnedes fordelen ved den effektive indkomstskattefritagelse i denne periode. Fordelen for eksportørerne er derfor beregnet p(cid:134) grundlag af forskellen mellem de skatter, der normalt skulle betales henholdsvis med og uden nævnte fritagelse. Der er taget hensyn til, at nogle selskaber er omfattet af den s(cid:134)kaldte »Minimum Alternate Tax«, som er en alternativ metode til beregning af skat, der skal betales i henhold til nævnte Income Tax Act. Selskabsskatteprocenten var det p(cid:134)gældende (cid:134)r 35 %. For at fastlægge den fulde fordel for modtageren er dette beløb blevet justeret ved tillæg af renter i undersøgelsesperioden. I betragtning af arten af disse subsidier, som svarer til et (cid:130)ngangstilskud, ans(cid:134)s markedsrenten i Indien i undersøgelsesperioden, dvs. 14 %, for rimelig. Subsidiebeløbet er fordelt over hele udførslen i skatte(cid:134)ret 1997/98. (50) tre skatte(cid:134)ret 1997/98 udnyttede selskaber I ordningen i henhold til section 80HHC og opn(cid:134)ede subsidier p(cid:134) mellem 1,3 % og 5,9 %. Et selskab, Bhansali Bright Bars, fremlagde ikke en genpart af sin selvangivelse inden for den frist, som Kommissionen havde fastsat. Da dette selskab ans(cid:134)s for at udvise manglende samarbejdsvilje i forbindelse med ITES, anvendte Kommissionen derfor i henhold til artikel 28 i grundforordningen de foreliggende kendsgerninger for at beregne det beløb, der var ydet selskabet i subsidier i henhold til denne ordning. P(cid:134) dette grundlag og for ikke at belønne manglende samarbejdsvilje fandtes subsi- diebeløbet for Bhansali Bright Bars at svare til den højeste sats, der konstateredes for de samarbejdsvil- lige selskaber, nemlig 5,9 %. 7. Udligningsberettigede subsidier (48) Subsidieydelsen er retligt betinget af eksportresul- tater som omhandlet i artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen, eftersom der indrømmes frita- (51) Det udligningsberettigede subsidiebeløb for hver af de undersøgte eksportører udgør: 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/33 Bhansali Bright Bars 4,1 % 14,4 % 0,0 % 5,9 % 24,4 % Passbook DEPB EPCGS Indkomstskat I alt Devidayal Indore Wire Isibars/Isinox Kei Industries Macro Bars Mukand Ltd Raajratna 0,0 % 18,4 % 0,0 % 0,0 % 18,4 % 7,7 % 10,7 % 0,9 % 0,0 % 19,3 % 4,2 % 7,8 % 1,2 % 0,0 % 13,2 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 9,6 % 12,6 % 0,0 % 3,2 % 25,4 % 7,5 % 5,7 % 0,0 % 0,0 % 13,2 % 23,3 % 13,7 % 0,0 % 5,9 % 42,9 % Triveni Shinton 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % Venus Wire 19,8 % 14,3 % 0,0 % 1,3 % 35,4 % II. KOREA 2. L(cid:134)neprogrammer a) Generelt 1. Indledning (53) (52) P(cid:134) grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i klagen, og besvarelserne af Kommissionens spørge- skema, gennemgik Kommissionens tjenestegrene følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes udligningsberettigede subsidier: havde I sin besvarelse af spørgeskemaet erklærede den koreanske regering, at de besvarende selskaber og de forbundne selskaber mellem 1980 og marts 1998 langfristede policy-l(cid:134)n, l(cid:134)n i udenlandsk valuta og eksportfinan- sieringsl(cid:134)n. Ifølge den koreanske regering modtog selskaberne policy-l(cid:134)n i henhold til følgende programmer: benyttet kort- og — L(cid:134)neprogrammer — »Basic Structuring Loans for Small and Medium — »Policy-l(cid:134)n« (dvs. offentligt finansierede l(cid:134)n) Enterprises« — Statsstyring af l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r — Statsstyring af l(cid:134)n i udenlandsk valuta — Eksportfinansieringsl(cid:134)n ydet af Export-Import Bank of Korea (i det følgende benævnt »EXIM«) — Skatteordninger — Duty Drawback Scheme (toldgodtgørelsesord- ning) — Levering af elektricitet uden dækkende betaling — Ad hoc-subsidier og indskydelse af aktiekapital — Gældsafskrivning Der gives nærmere oplysninger om disse ordninger herunder. — »Technology Development Business Loan« — »Fishing Net Production Operation (Facility) Loan« — »Environment Pollution Prevention Loan« — »Science and Technology Promotion Fund« — »National Investment Fund« — »National Housing Fund« — »SMEs Start-up and Promotion Fund« — »Industrial Accident Prevention Fund« — »Agricultural and Fishery Products Price Stabili- sation Fund« — »Informationalization Promotion Fund Loan« — »Technology Innovation Special Loan« — »Special Facility Loans« L 79/34 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 — »Export Industry Facility Loans« — »Foreign Investment Credit« (udenlandske inve- — »Industrial Development Fund Loan«. steringskreditter). (54) For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r statslig styring af l(cid:134)n i udenlandsk valuta erklærede den koreanske regering, at kore- anske selskaber har tre muligheder for at opn(cid:134) l(cid:134)n i udenlandsk valuta: — indenlandske l(cid:134)n i udenlandsk valuta fra inden- landske finansielle institutioner — direkte l(cid:134)n i udenlandsk valuta fra finansielle institutioner baseret i udlandet — direkte finansiering fra udenlandske kapital- markeder. (58) Den koreanske regering bekræftede, at alle l(cid:134)n fra EXIM var i overensstemmelse med OECD’s arran- gement vedrørende offentligt støttede eksportkre- ditter, og at den koreanske eksportkreditpraksis var i overensstemmelse med internationale forplig- telser, da renten p(cid:134) indenlandske valutal(cid:134)n var baseret p(cid:134) markedsrenten, og udenlandske valu- tal(cid:134)n var baseret p(cid:134) l(cid:134)nerenten plus et rimeligt tillæg. (55) Af disse kategorier benyttede de samarbejdsvillige selskaber kun indenlandske l(cid:134)n i udenlandsk valuta. I henhold til den koreanske regering finder Finansministeriets retningslinjer for godkendelse af l(cid:134)n i udenlandsk valuta kun anvendelse p(cid:134) direkte l(cid:134)n i udenlandsk valuta, og det hævdedes, at den koreanske regering ikke havde nogen indflydelse p(cid:134) indenlandske finansieringsinstitutioners l(cid:134)ngiv- ningsafgørelser (se betragtning 145 til 147). (59) (56) Med hensyn til den statslige styring af »Heavy s(cid:134)kaldte and Chemical l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r erklærede den koreanske regering, at finansieringsinstitutionerne havde prioriteret virk- somheder i sværindustrien og den kemiske industri ved l(cid:134)ngivning i perioden fra 1973 til 1982, hvor det Industry Programme« (HCI) var blevet anvendt. Desuden modtog centrale sektorer (herunder st(cid:134)lsektoren) præferentielle rentesatser for indenlandske valu- tal(cid:134)n. I besvarelsen af spørgeskemaet erklærede den koreanske regering, at den ikke havde været invol- veret l(cid:134)ngivningsafgørelser siden afskaffelsen af dette program i 1982. Selv reguleringen af rentesatserne, som Bank of Korea (BOK) stod for, var blevet liberaliseret i 1991, og Interest Limitation Act (loven om rentebegræns- ning), der fastsatte et renteloft p(cid:134) 25 %, var blevet ophævet den 31. december 1997. forretningsbankers i (57) For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r eksportfinansieringsl(cid:134)n fra EXIM erklærede den koreanske regering, at de samar- bejdsvillige eksportører benyttede tre typer l(cid:134)n: — »Export Finance Loans« (eksportfinansie- ringsl(cid:134)n) til fremstilling af eksportvarer — »Export Loans« (eksportl(cid:134)n) til fremstilling af investeringsgoder til sm(cid:134) og mellemstore virk- somheder b) Beregning af subsidiebeløbet i tilfælde af l(cid:134)n Subsidiet er forskellen mellem den rente, der er i undersøgelsesperioden, og den betalt p(cid:134) l(cid:134)net rente, der normalt skulle betales for et sammenlig- neligt l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r i samme periode. Det sammenlignelige l(cid:134)n bør være et l(cid:134)n p(cid:134) samme beløb og med samme tilbagebetalingsperiode, der rent faktisk er opn(cid:134)et af modtageren fra en repræ- sentativ privat bank, som opererer p(cid:134) hjemmemar- kedet. I forbindelse med denne undersøgelse blev l(cid:134)n dels opdelt i l(cid:134)n med en hovedstol p(cid:134) op til 200 mio. won, fra 200 til 400 mio. won, fra 400 til 600 mio. won, fra 600 til 800 mio. won samt over 800 mio. won, og dels i kortfristede, mellemfristede og langfristede l(cid:134)n med en løbetid p(cid:134) henholdsvis under et (cid:134)r, mellem et og fire (cid:134)r og over fire (cid:134)r. Hvis der ikke er ydet selskabet et sammenligneligt l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r i den relevante kategori, fandt Kommissionen, at det passende sammenlignings- grundlag ville være den gennemsnitlige rente, som de øvrige samarbejdsvillige eksportører har betalt p(cid:134) l(cid:134)n ydet p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r af tilsvarende størrelse og med samme tilbagebetalingsfrist. Den heraf følgende forskel er selskabets fordel af det præfe- rentielle l(cid:134)n, som udlignes. Hvis der ikke er betalt rente i undersøgelsesperioden, fordi l(cid:134)net er blevet tilbagebetalt før undersøgelsesperioden, m(cid:134) det først afgøres, om l(cid:134)net er blevet benyttet til erhver- velse af anlægsaktiver. Hvis dette er tilfældet, skal den samlede fordel fordeles over den gennemsnit- lige afskrivningsperiode i st(cid:134)lindustrien, jf. artikel 7, stk. 3, i grundforordningen, som er 7 (cid:134)r for den koreanske erhvervsgren, der fremstiller tr(cid:134)d af rust- frit st(cid:134)l. Det beløb, som vedrører undersøgelsespe- rioden, er selskabets udligningsberettigede fordel. Hvis l(cid:134)net kun blev benyttet til driftsform(cid:134)l og blev tilbagebetalt har selskabet ikke haft nogen udligningsberettiget fordel i undersøgelsesperioden. undersøgelsesperioden, for 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/35 l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r (60) Hvis den periode, hvor l(cid:134)net er fritaget for tilbage- betaling af s(cid:134)vel hovedstol som renter, er længere end s(cid:134)danne henstandsperioder for et sammenlig- neligt i undersøgelsespe- rioden, er der tale om et subsidie, der medfører en fordel for selskabet i form af et rentefrit l(cid:134)n. Det rentefri l(cid:134)n anses for at være ydet for en periode, der forskellen mellem den faktiske henstandsperiode for det p(cid:134)gældende l(cid:134)n, og henstandsperioden for et sammenligneligt l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r for det beløb, der normalt skulle have været betalt i renter eller afdrag i perioden. Hvis der ikke er betalt renter eller afdrag i undersø- gelsesperioden, fordi l(cid:134)net var tilbagebetalt inden samme analyse undersøgelsesperioden, som beskrevet i ovenst(cid:134)ende betragtning. foretages svarer til (65) statslige støtteberettigelseskrav og procedurer af organer eller statsejede banker. For det andet ydes disse l(cid:134)n til renter, der generelt ligger under de rentesatser, der gælder for sammenlignelige l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r, og de medfører derfor en fordel for modtageren, i grundforord- ningen. Medmindre andet er anført, er disse betin- gelser opfyldt som er beskrevet nedenfor. for alle de policy-l(cid:134)n, jf. artikel 2, stk. 2, af For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r det i betragtning 60 og 61 omhandlede spørgsm(cid:134)l om henstandsperioder og har l(cid:134)n tilbagebetaling udsættelse Kommissionen foreløbigt besluttet, at fordelene som følge heraf er ubetydelige. Endelig fandtes det, at der ikke havde været tale om eftergivelse af policy-l(cid:134)n for de samarbejdsvillige eksportører. af (61) Hvis tilbagebetalingen af l(cid:134)net er blevet udskudt p(cid:134) en m(cid:134)de, der ikke afspejler normal kommerciel praksis, udgør en s(cid:134)dan udsættelse et rentefrit l(cid:134)n, og subsidiebeløbet beregnes som beskrevet ovenfor. (62) Hvis l(cid:134)net er blevet eftergivet p(cid:134) en m(cid:134)de, der ikke afspejler normal kommerciel praksis, behandles det eftergivne beløb som et tilskud. (63) i Korea For at indbefatte hele fordelen for selskabet for alle beløb, der er beregnet som ovenfor angivet, blev der tillagt rente med den gennemsnitlige markeds- rente i undersøgelsesperioden, dvs. 13,35 %. Det fulde subsidiebeløb fordeles over det samlede eksportsalg, hvis subsidiet er afhængigt af eksportresultater, mens det i alle andre tilfælde fordeles over den samlede omsætning. P r o g r a m m e r b e n y t t e t a f s a m a r b e j d s v i l l i g e e k s p o r t ø r e r (66) Nogle policy-l(cid:134)neprogrammer var afsluttet før undersøgelsesperioden, men der eksisterede stadig udest(cid:134)ende l(cid:134)n i henhold til disse programmer i undersøgelsesperioden. Da de af undersøgelsen omfattede selskaber opn(cid:134)ede fordele i undersøgel- sesperioden og fortsat vil opn(cid:134) fordele i fremtiden, finder Kommissionen, at dette program bør være udligningsberettiget, jf. artikel 17 i grundforord- ningen. i) »Basic Structuring Loans for SMEs« (BSL-SME) sm(cid:134) og (grundlæggende struktureringsl(cid:134)n til mellemstore virksomheder) (67) for dette l(cid:134)neprogram er den Retsgrundlaget s(cid:134)kaldte »Regulation on Basic Structuring Loans for Small and Medium Enterprises«, som tr(cid:134)dte i kraft den 15. marts 1994, og de s(cid:134)kaldte »Operation Plans« for gennemførelsen heraf. Programmet blev afsluttet i 1996, og der opkræves kun renter og afdrag p(cid:134) udest(cid:134)ende l(cid:134)n. c) Policy-l(cid:134)n Generelle konklusioner om, hvorvidt policy-l(cid:134)n er udligningsberettigede subsidier a) Støtteberettigelse (64) Alle policy-l(cid:134)n har to ting til fælles. For det første indebærer policy-l(cid:134)n et finansielt bidrag fra rege- ringen i henhold til artikel 2, stk. 1, litra a), nr. i), i grundforordningen, da betalingen af l(cid:134)n udgør en direkte overførsel af midler enten fra statsejede banker eller fra det offentlige. Desuden fastsættes (68) Sm(cid:134) og mellemstore virksomheder kan f(cid:134) grund- læggende struktureringsl(cid:134)n til visse aktiviteter, f. eks. opførelse af produktionsfaciliteter eller køb af indenlandsk enten fremstillede maskiner produktion af eksportvarer eller produktion af importsubstituerende materialer eller dele. til L 79/36 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 (69) (70) (71) b) Praktisk gennemførelse For at f(cid:134) et l(cid:134)n skal et selskab indgive en ansøgning til en forretningsbank, som derefter udbetaler l(cid:134)net, der tilvejebringes fra midler distribueret af Finans- og Økonomiministeriet gennem Industrial Bank of Korea (IBK). c) Konklusion om BSL-SME L(cid:134)nene er finansielle bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 64. afhænger Et af form(cid:134)lene med l(cid:134)neprogrammet er at tilveje- for bringe finansiering til produktionsfaciliteter at derfor eksportvarer. Ordningen eksportresultater og er derfor specifik i henhold til artikel 3, stk. 4, i grundforordningen. Ordningen er ogs(cid:134) betinget af, at der anvendes indenlandsk frem- stillede varer i stedet for importerede varer, da en af betingelserne er, at l(cid:134)nene kun kan benyttes til køb af indenlandsk fremstillede maskiner og til produk- tionsfaciliteter for importsubstituerende materialer og dele. Ordningen udgør derfor et importsubstitu- tionssubsidie og er derfor specifik og udligningsbe- jf. artikel 3, stk. 4, i grundforordningen. rettiget, d) Beregning af subsidiebeløbet (72) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 59 til 63. Et selskab opn(cid:134)ede fordele fra dette program og modtog subsidier p(cid:134) 0,06 %. ii) »Fishing Net Production Loan« (FNPL) (l(cid:134)n til fremstilling af fiskenet) (73) Denne ordning er baseret p(cid:134) artikel 11 i Special Act on Development of Agricultural and Fishing Villages (særloven om udvikling af landbosamfund og fiskelejer) med tilhørende gennemførelsesbe- stemmelser og retningslinjer. Programmet blev etableret i januar 1994. Corporation (FNC), og NFFC udbetaler derefter l(cid:134)net. c) Konklusion om FNPL (76) L(cid:134)nene er finansielle bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 64. For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r tildelingen af subsidiet til den p(cid:134)gældende vare gør de billige l(cid:134)n det muligt for de producenter af fiskenet, der ogs(cid:134) producerer den p(cid:134)gældende vare, at nedbringe deres samlede finan- ogs(cid:134) medfører sieringsomkostninger, fordele i forbindelse med den p(cid:134)gældende vare. hvilket (77) Da l(cid:134)nene desuden er specifikke for fiskenetindu- et udligningsberettiget strien, subsidie, jf. artikel 3, stk. 2, i grundforordningen. er programmet d) Beregning af subsidiebeløbet (78) Subsidiet beregnes som beskrevet i betragtning 59 til 63. Et selskab opn(cid:134)ede fordele fra dette program og modtog subsidier p(cid:134) 0,14 %. iii) »SMEs Start-up and Promotion Fund Loans« (SME-SPFL) (l(cid:134)n fra fonden for etablering og fremme af sm(cid:134) og mellemstore virksomheder) (79) Retsgrundlaget for denne ordning er Promotion of Small and Medium Enterprises and Encouragement of Purchase of their Products Act of 22 December 1994 (loven af 22. december 1994 om fremme af sm(cid:134) og mellemstore virksomheder og om opmunt- ring til køb af deres varer), som ændret, med tilhø- rende gennemførelsesbestemmelser og retnings- linjer. Ordningen blev i sin nuværende form indledt i 1996. a) Støtteberettigelse a) Støtteberettigelse (80) Der er tre støtteberettigelseskategorier: (74) Selskaber, der fremstiller fiskenet, er berettigede til l(cid:134)n til at finansiere produktionen heraf. Nogle af disse selskaber producerer ogs(cid:134) den af undersø- gelsen omfattede vare. b) Praktisk gennemførelse (75) Et selskab indgiver ansøgning til formanden for National Federation Fisheries Cooperative (NFFC) efter henstilling fra formanden for Fishing Net — L(cid:134)n til etablering af sm(cid:134) og mellemstore virk- somheder (l(cid:134)n af type A). De samarbejdsvillige eksportører modtog ikke l(cid:134)n af denne type. — L(cid:134)n til strukturel forbedring af sm(cid:134) og mellem- store virksomheder (l(cid:134)n af type B). L(cid:134)n af type B kan ydes til sm(cid:134) og mellemstore virksom- heder, dog ikke til virksomheder i landbrugs-, skovbrugs- og fiskerisektoren. L(cid:134)n kan benyttes til bestemte projekter, f. eks. automatisering, teknisk udvikling og normalisering af operati- oner. 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/37 — L(cid:134)n til udvikling af lokale sm(cid:134) og mellemstore virksomheder (l(cid:134)n af type C). Disse l(cid:134)n kan opn(cid:134)s af sm(cid:134) og mellemstore virksomheder i de enkelte lokale forvaltningsomr(cid:134)der. De detalje- rede retningslinjer for fondens drift fastsættes af de lokale myndigheder. I henhold til Kyung Sang South Province SME Support Fund Estab- lishment and Operation Bylaw (vedtægterne for etablering og drift af den sydlige Kyung Sang- provins’ SMV-støttefond) kan s(cid:134)danne selskaber f(cid:134) tildelt midler til bestemte projekter, f. eks. udskiftning af udstyr og strukturelle forbed- ringer. I henhold til Pusan Metropolitan City SMEs Support Fund Establishment and Opera- tion Bylaw (vedtægterne for etablering og drift af Pusan Metropolitan City’s SMV-støttefond) kan s(cid:134)danne virksomheder ansøge om l(cid:134)n til bl. a. strukturtilpasning og virksomhedsomlæg- ning. ikke bevis for, at l(cid:134)n af type C, der er ydet p(cid:134) grundlag af Basic Guidelines of Local SME Support og Kyung Sang South Province SME Support Fund Establishment and Operation Bylaw, er specifikke. Pusan Metropolitan City SMEs Support Fund Establishment and Operation Bylaw indeholder dog et eksportkrav, idet brugen af l(cid:134)n begrænses til bl. a. »etablering af eksportfremmende erhverv i egne fremfor i lejede fabrikker«. L(cid:134)n af type C, der er ydet i henhold til nævnte Bylaw, er derfor speci- fikke, da de er betingede af eksportresultater. Kommissionen finder, at l(cid:134)n af type B og l(cid:134)n af type C, der er ydet i henhold til Kyung Sang South Province SME Support Fund Establishment and Operation Bylaw, ikke er specifikke og derfor ikke er udligningsberettigede. L(cid:134)n af type C, der er ydet i henhold til Pusan Metropolitan City SMEs Support Fund Establishment and Operation Bylaw, er specifikke og udligningsberettigede. b) Praktisk gennemførelse d) Beregning af subsidiebeløbet (81) For at f(cid:134) et l(cid:134)n af type B skal et selskab indgive en ansøgning til en forretningsbank, der derefter frem- sender ansøgningen til Small and Medium Industry Promotion Corporation med henblik p(cid:134) evaluering og godkendelse. For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r l(cid:134)n af type C indgiver selskabet en ansøgning direkte til de lokale myndigheder, der godkender ansøgningen, hvis den opfylder berettigelseskriterierne. Efter at have indhentet godkendelse udbetaler forretnings- banken l(cid:134)net. (85) Establishment Subsidiebeløbet for l(cid:134)n af type C, der er ydet i henhold til Pusan Metropolitan City SMEs Support Fund and Operation Bylaw, beregnes som beskrevet i betragtning 59 til 63. Tre selskaber opn(cid:134)ede fordele i henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) mellem 0,02 % og 0,14 %. iv) »Special Facility Loans« (SFL) (særlige facili- tetsl(cid:134)n) c) Konklusion om SME-SPFL (82) L(cid:134)nene indebærer finansielle bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragt- ning 64. (83) For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r l(cid:134)n af type B fandtes der ikke bevis for, at ordningen er specifik. (84) for For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r l(cid:134)n af type C indeholder hverken de s(cid:134)kaldte Basic Guidelines of Local SME Support lokal SMV- retningslinjer (grundlæggende støtte), der er udstedt af Office of Small and Medium Enterprises, og som gælder for alle l(cid:134)n af type C, eller Kyung Sang South Province SME Support Fund Establishment and Operation Bylaw, der gælder i den p(cid:134)gældende region, krav i forbin- delse med eksport eller importsubstitution. Disse retningslinjer begrænser desuden ikke støtteberetti- gelsen til visse økonomiske sektorer. Der fandtes (86) (87) retningslinjer Retsgrundlaget for dette program er den s(cid:134)kaldte »Operation Guideline of Special Facilities Loans« (operationelle facili- tetsl(cid:134)n), og programmet indledtes i 1989. I henhold til programmet yder IBK og Korea Development Bank (KDB) l(cid:134)n direkte til selskaber eller tilveje- bringer midler til selskaber gennem forretnings- banker. særlige for a) Støtteberettigelse For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r l(cid:134)n forvaltet af IBK er kun sm(cid:134) og mellemstore virksomheder støtteberettigede. L(cid:134)n, der forvaltes af KDB, kan ogs(cid:134) ydes til store skal selskaber. For selskaber tilhøre fremstillingsindustrien (herunder edb-softwareindustrien). Midler kan ikke benyttes til køb af maskiner importeret fra udlandet. L(cid:134)n støtteberettigede være at L 79/38 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 kan kun benyttes til form(cid:134)l, der vedrører produkti- onsfaciliteter for eksportvarer og/eller importsubsti- (»udstyrsl(cid:134)n til tuerende materialer eller varer forskning og eksportindustrien«), i investeringer samt udvikling (»forsknings- og udviklingsl(cid:134)n«) industrier, der er udpeget af Finansministeriet efter samr(cid:134)d med andre (»l(cid:134)n fra højteknologifaciliteten«). regeringsorganer b) Praktisk gennemførelse (88) Selskaber indgiver ansøgning om særlige facili- tetsl(cid:134)n til IBK, KDB eller en hvilken som helst forretningsbank. Hvis l(cid:134)net forvaltes af KDB (for visse SMV og store selskaber), skal forretnings- banken indhente KDB’s godkendelse. Banken udbetaler derefter l(cid:134)net til selskabet. c) Konklusion om SFL (89) L(cid:134)nene indebærer finansielle bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragt- ning 64. Anvendelsesform(cid:134)lene for midlerne er bl. a. begrænset til finansiering af produktionsfacili- teter for varer beregnet til eksport. Ordningen er derfor et eksportsubsidie og er specifik. Den er ogs(cid:134) begrænset til køb af indenlandske maskiner, og et af de tilladte anvendelsesform(cid:134)l for l(cid:134)nene er finan- siering af produktionsfaciliteter, der fremstiller varer. importsubstituerende materialer Ordningen er s(cid:134)ledes ogs(cid:134) betinget af, at der anvendes nationalt fremstillede varer i stedet for importerede varer, og den er derfor specifik. Da støtteberettigelsen er begrænset til fremstillingsin- dustrien, er programmet under alle omstændig- heder specifikt for visse virksomheder, jf. artikel 3, stk. 2, i grundforordningen, og det er derfor udlig- ningsberettiget. eller (91) (92) (93) v) »Export Industry Facility Loans« (EIFL) (l(cid:134)n fra eksporterhvervsfaciliteten) a) Generelt Retsgrundlaget for dette program er Bank of Korea Act og Regulation for Administration of Facility Loans for Export Industries and Import Substitu- tion of Basic Materials and Parts Industries, der blev vedtaget den 11. september 1986. Fra og med 1. januar 1991 ydes der ikke længere nye l(cid:134)n til store selskaber og virksomheder, der er dele af koncerner. Programmet blev ogs(cid:134) afskaffet for sm(cid:134) og mellemstore virksomheder i marts 1994. Skønt programmet blev standset i marts 1994, er der stadig udest(cid:134)ende l(cid:134)n til en værdi af 115 mio. dollars. b) Støtteberettigelse Indtil den 1. januar 1991 kunne alle selskaber, som tilhørte fremstillingsindustrien, ansøge om disse l(cid:134)n med henblik p(cid:134) at investere i udstyr til produk- tion af varer til eksport eller til produktion af importsubstituerende r(cid:134)varer og dele. Det støttebe- rettigede projekt m(cid:134)tte ogs(cid:134) benyttes til opførelse eller udvidelse af produktionsfaciliteter, køb af indenlandsk fremstillede maskiner samt til tekno- logiske udviklingsfaciliteter og indførelse af tekno- logi. Fra og med 1. januar 1991 har kun sm(cid:134) og mellemstore virksomheder, der opfyldte oven- nævnte i været henhold til programmet. støtteberettigede betingelser, c) Praktisk gennemførelse at Selskaber kunne indgive ansøgning om l(cid:134)n i henhold til programmet til en hvilken som helst forretningsbank, der ydede l(cid:134)net efter at have bekræftet, var opfyldt. Bank of Korea tilvejebragte de midler, som var nødvendige for at udbetale l(cid:134)nene, gennem en rediskonteringsfacilitet, anvendtes mellem Bank of Korea og l(cid:134)ngivningsinstitutionerne i programmet. støtteberettigelseskriterierne der d) Beregning af subsidiebeløbet d) Konklusion om EIFL (90) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 59 til 63. Tre selskaber opn(cid:134)ede fordele i henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) op til 0,32 %. (94) L(cid:134)nene indebærer finansielle bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragt- ning 64. Subsidiet er betinget af eksportresultater og af anvendelse af indenlandsk fremstillede varer i stedet for importerede varer, og det er derfor speci- fikt. 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/39 e) Beregning af subsidiebeløbet terede varer, og det er derfor specifikt og udlig- ningsberettiget. (95) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 59 til 63. Fire selskaber opn(cid:134)ede fordele i henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) op til 0,56 %. vi) »Industrial Development Fund Loan« (IDFL) (l(cid:134)n fra fonden for industriel udvikling) (96) Retsgrundlaget for dette program er artikel 17 i Industrial Development Act af 8. januar 1986 med tilhørende og retningslinjer. gennemførelsesbestemmelser a) Støtteberettigelse (97) Der kan ydes l(cid:134)n til forbedring af produktiviteten og virksomheder med høj værditilvækst (gennem- føres af Handels- og Industriministeriet, Footwear Association, Korea Textiles Industry Federation og Machinery Industry Promotion Association), ratio- nalisering af distributionssektoren (gennemføres af Industrial Advancement Administration) samt Foundation Project of SMEs (gennemføres af visse udpegede forretningsbanker og statsejede banker, især Industrial Bank of Korea). Der kan ydes støtte til nyopførsel eller udvidelse af fabrikker eller til investeringer i indenlandsk udstyr til produktion af til eksport eller materialer og dele som varer meddelt af den koreanske regering. b) Praktisk gennemførelse (98) Selskaber kan indgive ansøgning om l(cid:134)n i henhold til dette program til udpegede forretningsbanker eller statsejede banker. For at banken kan yde l(cid:134)net, kræves der tilladelse fra Handels- og Industrimini- steriet, undtagen for l(cid:134)n til det s(cid:134)kaldte Foundation Project of SMEs. c) Konklusion om IDFL (99) L(cid:134)nene indebærer finansielle bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragt- ning 64. For at være støtteberettigede skal projekter anvende indenlandske varer til opførelse af facili- teter til fremstilling af eksportvarer. Subsidiet er derfor betinget af eksportresultater og af anvendelse af indenlandsk fremstillede varer i stedet for impor- d) Beregning af subsidiebeløbet (100) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- selskab opn(cid:134)ede fordele i ning 59 til 63. Et henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) 0,08 %. vii) »Technology Development Business Loan« (erhvervsl(cid:134)n til teknologisk udvikling) (TDBL) (101) Denne ordning er baseret p(cid:134) Technology Develop- ment Promotion Act med tilhørende gennemførel- sesbestemmelser og retningslinjer. Programmet blev afsluttet i 1995, men der opkræves stadig beta- linger p(cid:134) udest(cid:134)ende l(cid:134)n. a) Støtteberettigelse (102) Der kan ydes støtte til projekter om udvikling af grundlæggende industrielle teknologier, teknologi- udviklingsstøtte fra Korea Electric Power Corpora- tion (KEPCO), teknologiudviklingsstøtte fra Tele- kommunikationsministeriet samt udviklingsstøtte fra KDB. b) Praktisk gennemførelse (103) Hvis et selskab p(cid:134)tænker at udvikle en produkti- onsteknologi for visse nærmere angivne anvendel- sesform(cid:134)l i hver sektor som meddelt af Handels- og Industriministeriet, kan det ansøge om et l(cid:134)n, der derefter ydes, hvis projektet opfylder kriterierne. c) Konklusion om TDBL (104) L(cid:134)nene er finansielle bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 64. L(cid:134)n i henhold til dette program kan ydes til erhvervsgrene, der investerer i bestemte projekter. Handels- og Industriministeriet udsteder retnings- linjer, hvortil der for de enkelte sektorer tilknyttes detaljerede lister over prioriterede projekter (f. eks. »cold drawing technology development«). Følgelig vil kun selskaber i visse sektorer, som investerer i visse projekter, opn(cid:134) fordel af dette program. Programmet anses derfor for at være specifikt, jf. artikel 3, stk. 2, litra a), i grundforordningen. L 79/40 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 d) Beregning af subsidiebeløbet (105) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 59 til 63. I forbindelse med dette program fandtes det, at et »teknologiudviklingsl(cid:134)n«, der var ydet en samarbejdsvillig eksportør, og som ikke kunne klassificeres mere præcist p(cid:134) grundlag af de afgivne oplysninger, faldt inden for rammerne af dette program. Selskabet opn(cid:134)ede fordele i henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) 0,02 %. viii) »Science and Technology Promotion Fund« (fonden til fremme af videnskab og (STPF) teknologi) (106) Dette program er baseret p(cid:134) Science and Techno- logy Promotion Act med det tilhørende Enforce- ment Decree. Fonden blev etableret i 1992. a) Støtteberettigelse (107) Der kan ydes l(cid:134)n i henhold til dette program til alle industrier, som investerer i følgende projekter: teknologi, projekter om udvikling af avanceret opfølgningsprojekter om forskning og udvikling, projekter om forskning i og udvikling af forbed- ringer samt industriprojekter, der anvender nye teknologiske metoder. b) Praktisk gennemførelse (108) Ansøgninger om l(cid:134)n indgives til Korea Technology Banking Corporation (KTBC), som forvalter fonden. KTBC har bemyndigelse til at godkende eller afvise anmodninger om l(cid:134)n. Videnskabs- og rentesatser, Teknologiministeriet hvortil selskaberne tilbagebetaler l(cid:134)n fra fonden. fastsætter de (109) Ministeriet træffer fra tid til anden beslutning om projekter, der skal prioriteres ved investeringer i forskning og udvikling. Der er ikke fremlagt oplys- ninger om de kriterier, som ministeriet benytter, n(cid:134)r om prioriterede beslutning det projekter. træffer ninger om prioriterede projekter. Følgelig vil kun selskaber, som investerer i visse projekter, opn(cid:134) fordel af dette program. Programmet anses derfor for at være specifikt, jf. artikel 3, stk. 2, litra c), i grundforordningen. d) Beregning af subsidiebeløbet (112) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 59 til 63. Et selskab opn(cid:134)ede fordele i henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) 0,15 %. P o l i c y - l (cid:134) n , d e r f o r u d l i g n i n g s b e r e t t i g e d e a n s e s i k k e a t v æ r e ix) »Environment Prevention Loan« (EPPL) (l(cid:134)n til forebyggelse af miljøforurening) Pollution (113) Da fordelene i henhold til denne ordning anses for ubetydelige, blev det ikke yderligere undersøgt, om programmet var udligningsberettiget. x) »National Housing Fund« (NHF) (den nationale boligfond) (114) Der er ikke bevis for, at subsidiet er specifikt for bestemte virksomheder, jf. artikel 3 i grundforord- ningen. Da subsidiet ikke er specifikt, anses det ikke for at være udligningsberettiget. xi) »Informationalization Promotion Fund Loan« (IPFL) (l(cid:134)n fra fonden til fremme af informati- onsprojekter) (115) Der er ikke bevis for, at subsidiet er specifikt for bestemte virksomheder, jf. artikel 3 i grundforord- ningen, da det generelt er til r(cid:134)dighed for alle selskaber uden begrænsning. Da subsidiet ikke er specifikt, anses det ikke for at være udligningsbe- rettiget. c) Konklusion om STPF (110) L(cid:134)nene indebærer finansielle bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragt- ning 64. (111) L(cid:134)n i henhold til dette program kan ydes til alle erhvervsgrene, der investerer i bestemte projekter. Som anført ovenfor har Videnskabs- og Teknologi- ministeriet dog et vist r(cid:134)derum til at træffe beslut- xii) »Technology Innovation Special Loan« (TISL) (særl(cid:134)n til teknologisk innovation) (116) Der er ikke bevis for, at subsidiet er specifikt for bestemte virksomheder, jf. artikel 3 i grundforord- ningen, da begrænsningen til sm(cid:134) og mellemstore virksomheder er baseret p(cid:134) objektive og neutrale kriterier. Da subsidiet ikke er specifikt, anses det ikke for at være udligningsberettiget. 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/41 xiii) »Loan Programme for SME Export Promotion Loan Relating to IMF« (SME-EPL-IMF) (l(cid:134)ne- program for SMV-eksportfremmel(cid:134)n, som vedrører IMF) (117) Renten for disse l(cid:134)n var generelt ikke lavere end renten for tilsvarende l(cid:134)n ydet p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r. Da ordningen ikke medførte nogen fordele, blev det ikke undersøgt yderligere, om den var udlig- ningsberettiget. P o l i c y - l (cid:134) n , d e r s a m a r b e j d s v i l l i g e e k s p o r t ø r e r i k k e b l e v b e n y t t e t a f i u n d e r s ø - g e l s e s p e r i o d e n Enforcement Decree of the Export-Import Bank of Korea Act. (120) EXIM-FIC er til r(cid:134)dighed for alle selskaber, som foretager investeringer i udlandet. (121) EXIM-SM er til r(cid:134)dighed for sm(cid:134) og mellemstore virksomheder, som eksporterer investeringsgoder »af stor betydning for den nationale økonomi«, som fastsat i artikel 45 i den s(cid:134)kaldte Internal Loan Regulation (disse varer er de samme som de varer, i der defineres EXIM-EC). som »manufactured products« xiv) »National Investment Fund« (den nationale investeringsfond) b) Praktisk gennemførelse xv) »Agricultural and Fishery Products Price Stabili- sation Fund« (prisstabiliseringsfonden for land- brugs- og fiskeriprodukter) xvi) »Industrial Accident Prevention Fund« (fonden for forebyggelse af arbejdsulykker) d) Eksportfinansieringsl(cid:134)n EXIM-EC (122) EXIM behandler ansøgninger om eksportkredit fra sag til sag. Ansøgere skal eksportere varer eller fremstille varer bestemt for eksport, og det er et krav for at opn(cid:134) et eksportl(cid:134)n, at de har et Master Letter of Credit (LC) (rembursbrev) fra en uden- landsk køber eller en kontrakt med et koreansk selskab, som har et rembursbrev. Eksportkreditter ydes enten p(cid:134) før-forsendelsesbasis eller p(cid:134) efter- forsendelsesbasis. (118) EXIM er en statsejet bank under Finansministeriets tilsyn. EXIM blev oprettet i juli 1976 i henhold til Export-Import Bank of Korea Act lette udviklingen af den koreanske økonomi og det økonomiske samarbejde med andre lande gennem tilvejebringelse af mellem- og langfristede l(cid:134)n til eksport- og importtransaktioner, oversøiske investe- ringer og udnyttelse af naturressourcer i udlandet. De benyttede følgende ordninger: samarbejdsvillige eksportører for at — Eksportkredit (EXIM-EC) — udenlandsk investeringskredit (EXIM-FIC), og — eksportl(cid:134)n til sm(cid:134) og mellemstore virksom- investeringsgoder som eksporterer heder, (EXIM-SM). a) Støtteberettigelse (119) Generelt er programmerne (cid:134)bne for alle selskaber, i som i øjeblikket eksporterer eller alle udlandet. EXIM-EC er selskaber, investeringsgoder og andre varer, der klassificeres som »manufactured products« i henhold til artikel 13 i Presidential som eksporterer r(cid:134)dighed for investerer til (123) Eksportkreditter p(cid:134) før-forsendelsesbasis ydes for i form af et l(cid:134)n til at finansiere fremstillingen af »manufactured products« bestemt eksport. Renten for et l(cid:134)n i udenlandsk valuta er variabel med London interbankrenten (LIBOR). Renten for et l(cid:134)n med p(cid:134)lydende i won er variabel og svinger med forretningsbankernes basisrente. Der skal betales renter m(cid:134)nedligt, idet den første betaling sker en m(cid:134)ned efter modtagelsen af l(cid:134)net. Hoved- stolen skal være tilbagebetalt senest to (cid:134)r fra datoen for modtagelsen af l(cid:134)net. (124) Eksportkreditter p(cid:134) efter-forsendelsesbasis er l(cid:134)n til at finansiere den udskudte betaling af eksporterede »manufactured products«. Disse l(cid:134)n anses for at være langfristede l(cid:134)n (over 2 (cid:134)r) og skal derfor følge OECD-retningslinjerne fra og med januar 1997. OECD skelner mellem kategori 1-lande og kate- gori 2-lande. Sidstnævnte kategori er udviklings- lande. Renten er fast og skal mindst svare til den laveste sats, der er fastsat i OECD-retningslinjerne. Der skal betales rente ved udgangen af hver sjette m(cid:134)ned efter modtagelsen af l(cid:134)net. Hovedstolen af et kategori 1-l(cid:134)n skal tilbagebetales senest otte et halvt (cid:134)r fra datoen for modtagelsen af l(cid:134)net, og hovedstolen af et kategori 2-l(cid:134)n skal tilbagebetales inden for ti (cid:134)r. L 79/42 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 EXIM-FIC (125) Ansøgere skal indgive en forretningsplan for den planlagte udenlandske investering til EXIM. Hvis ansøgningen imødekommes, kan ansøgeren opn(cid:134) en udenlandsk investeringskredit p(cid:134) op til 90 % af den samlede investering. Renten p(cid:134) l(cid:134)n til investe- ringer i udlandet kan enten være fast i forhold til swap-satsen (dvs. satsen for midler i udenlandsk valuta p(cid:134) det internationale finansmarked) plus en overrente (best(cid:134)ende af en risikopræmie og et beløb betinget af l(cid:134)nets løbetid) eller variabel i forhold til LIBOR plus en overrente. EXIM-SM i investering, (126) EXIM bedømmer ikke ansøgere p(cid:134) deres nuvæ- rende eksportresultater (som for EXIM-EC), men p(cid:134) deres eksportresultater gennem de seneste to (cid:134)r. Hvis en ansøgning godkendes af EXIM, kan sm(cid:134) og mellemstore virksomheder f(cid:134) en kredit p(cid:134) op til 90 % af den samlede som er nødvendig for at producere og eksportere de varer, der forventes udført l(cid:134)neperioden. Det største kreditbeløb, som en lille eller mellemstor virk- somhed kan f(cid:134) fra EXIM, er en tredjedel af det samlede eksportsalg i det foreg(cid:134)ende (cid:134)r. Renten er variabel og svarer til basisrenten plus en overrente best(cid:134)ende af en risikopræmie og et beløb betinget af l(cid:134)nets løbetid. Basisrenten er forretningsbank- ernes basisrente, mens risikopræmien og det af l(cid:134)nenes løbetid betingede beløb beregnes indivi- duelt af EXIM for hver enkelt lille eller mellemstor virksomhed. Hovedstolen skal tilbagebetales i sin helhed ved udgangen af l(cid:134)neperioden (finansl(cid:134)n uden afdrag). c) Konklusion om eksportfinansieringsl(cid:134)n (127) Der er tale om et finansielt bidrag fra regeringen, da EXIM er en statsejet bank. (128) For l(cid:134)n benyttet af de samarbejdsvillige eksportører er rentesatserne beregnet enten p(cid:134) grundlag af LIBOR, swap eller forretningsbankers basisrente justeret med risikopræmier og beløb, der betinges af l(cid:134)nenes løbetid. Ifølge oplysninger fra de samar- bejdsvillige eksportører blev der ikke gjort brug af EXIM-EC l(cid:134)n p(cid:134) efter-forsendelsesbasis i undersø- gelsesperioden. For at undersøge, om de øvrige programmer medførte en fordel, blev der foretaget l(cid:134)n p(cid:134) en sammenligning med markedsvilk(cid:134)r ydet til den p(cid:134)gældende samarbejds- villige eksportør, eller, hvis der ikke forel(cid:134) oplys- l(cid:134)n p(cid:134) ninger herom, med sammenlignelige tilsvarende til andre samarbejdsvillige markedsvilk(cid:134)r ydet eksportører, der anses for at være i samme finan- sielle situation og i samme sektor. Denne analyse viste, at EXIM-EC l(cid:134)n p(cid:134) før-forsendelsesbasis samt EXIM-FIC og EXIM-SM l(cid:134)n blev ydet til en rente, der generelt var lavere end for sammenlignelige l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r, l(cid:134)nemodtagerne derved opn(cid:134)ede en fordel. og (129) EXIM-EC p(cid:134) før-forsendelsesbasis og EXIM-SM er betinget af eksportresultater og er derfor specifikke, jf. artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen. EXIM-FIC er kun til r(cid:134)dighed for selskaber, som investerer i udlandet. Dette kriterium anses ikke for at være neutralt, da det begunstiger selskaber, der foretager fremfor selskaber, der ikke gør dette. Da støtteberettigelsen ikke er baseret p(cid:134) neutrale kriterier, er derfor jf. ordningen specifik for visse virksomheder, artikel 3, stk. 2, i grundforordningen. litra b), EXIM-EC p(cid:134) før-forsendelsesbasis, EXIM-SM og EXIM-FIC anses derfor for specifikke og udlig- ningsberettigede. investeringer udlandet, i (130) Det er desuden foreløbigt fastsl(cid:134)et, at EXIM-EC p(cid:134) før-forsendelsesbasis ikke falder ind under punkt k) til grundforordningen, eftersom kun i bilag I eksportfinansiering med en varighed p(cid:134) to (cid:134)r eller derover normalt kan anses for at være »eksportkre- ditter« i denne bestemmelses forstand, da dette er definitionen i OECD’s arrangement vedrørende offentligt støttede eksportkreditter. Denne bestem- melse finder heller ikke anvendelse p(cid:134) EXIM-SM eller EXIM-FIC, da disse l(cid:134)n ikke benyttes til eksporttransaktioner, men til henholdsvis investe- ringer i faciliteter til produktion af eksportvarer og investeringer i udlandet. d) Beregning af subsidiebeløbet (131) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 59 til 63. Fire selskaber opn(cid:134)ede fordele i henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) mellem 0,07 % og 2,19 %. L (cid:134) n e p r o g r a m m e r , d e r i k k e b e n y t t e d e s a f s a m a r b e j d s v i l l i g e e k s p o r t ø r e r e) Statsstyring af l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r (132) Klageren p(cid:134)stod, at selskaber modtager langfristet kreditfinansiering til præferentiel rente fra forret- ningsbanker, der yder l(cid:134)n som foreskrevet af den koreanske regering. 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/43 (133) Der fandtes ingen afgørende beviser for, at rege- ringen var involveret i forretningsbankers beslut- ninger om at yde l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r til de samar- bejdsvillige eksportører. Der er forlydender om, at regeringen i hvert fald indtil for nylig spillede en vis rolle med hensyn til at fremskaffe finansiering, især til store koreanske selskaber, s(cid:134)kaldte chaebols. De samarbejdsvillige eksportører er imidlertid alle sm(cid:134) og mellemstore virksomheder, og der kunne ikke findes virksomhedsspecifikke beviser for en s(cid:134)dan statslig styring af l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r. Kommissionen finder derfor, at de samarbejdsvil- lige eksportører ikke opn(cid:134)ede udligningsberetti- gede fordele fra l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r, som blev ydet af forretningsbanker. f) Statsstyring af l(cid:134)n i udenlandsk valuta (134) I klagen hævdedes det, at den koreanske regering gav udvalgte industrier præferentiel adgang til lavt- forrentede l(cid:134)n i udenlandsk valuta. I løbet af under- søgelsen blev det verificeret, at de samarbejdsvillige eksportørers eneste kilde til finansiering i uden- landsk valuta var l(cid:134)n i udenlandsk valuta ydet af koreanske banker. (135) Reglerne for s(cid:134)danne l(cid:134)n i udenlandsk valuta tyder p(cid:134), at der for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r l(cid:134)n i udenlandsk valuta ydet af forretningsbanker ikke er tale om noget finansielt bidrag fra regeringen, da l(cid:134)nene er privat finansieret, og regeringen ikke spiller nogen formel rolle i l(cid:134)neafgørelser eller fastsættelsen af rentesatser. Der fandtes heller ikke bevis for, at statslige embedsmænd uofficielt var involveret i bankernes l(cid:134)neafgørelser om l(cid:134)n i udenlandsk valuta, i det mindste ikke for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r de samarbejdsvillige eksportører. forretningsbankernes (136) Kommissionen finder derfor, at de samarbejdsvil- lige eksportører ikke opn(cid:134)ede udligningsberetti- gede fordele fra l(cid:134)n i udenlandsk valuta. 3. Skatteprogrammer a) Generelt procedure, og dels de bestemmelser, som de ikke har benyttet. Medmindre andet er angivet, er rets- grundlaget for alle skatteudskydelser og -fradrag Tax Exemption and Reduction Control Law (loven om kontrol med skattefritagelser (TERCL) og nedsættelser). Denne lov blev vedtaget i 1964. For at opn(cid:134) skatteudskydelser og -fradrag skal der fremsættes krav herom p(cid:134) selvangivelsen, og der skal fremlægges dokumentation for kravet. Der er ingen separat ansøgnings- eller godkendelsesproces for at opn(cid:134) fordele i henhold til nogen bestem- melse i TERCL. Et selskab har pligt til at betale selskabsskat af dets indkomst i finans(cid:134)ret. (138) et gælder I Korea »minimumsskattesystem«, hvorved et selskab, der har skattepligtige indtægter, skal betale en minimumsskat p(cid:134) enten 12 % (10 % for sm(cid:134) og mellemstore virksomheder) af den skat- tepligtige indkomst før fratrækning af skattebegun- stigelser eller den normale skat, der er skyldig efter fradraget af begunstigelserne, alt efter hvilket beløb til der er størst. Disse satser er blevet henholdsvis 15 % og 12 % med virkning fra 1. januar 1998. forhøjet b) Beregning af subsidiebeløbene i tilfælde af skatter (139) For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r skattereservefonde beregnes subsi- diet s(cid:134)ledes: en reservefond fungerer som et skatte- udskydelsessystem, og en s(cid:134)dan udskydelse m(cid:134) betragtes som et rentefrit l(cid:134)n. Subsidiebeløbet skal derfor beregnes som den rente, som selskabet skulle have betalt p(cid:134) et sammenligneligt l(cid:134)n p(cid:134) i undersøgelsesperioden, dvs. et markedsvilk(cid:134)r beløb svarende til den udskudte skat. Dette ville reelt betyde, at skattebeløb, der er udskudt i skat- te(cid:134)r før det (cid:134)r, der falder inden for undersøgelsespe- rioden, ogs(cid:134) burde inkluderes i l(cid:134)nebeløbet, hvis de ikke er fuldt tilbagebetalt. (140) For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r skattefradrag beregnes subsidiebe- løbet som et tilskud af samme størrelse som det skattebeløb, der forbliver ubetalt. (137) I sin besvarelse af Kommissionens spørgeskema i denne procedure beskrev den koreanske regering detaljerne i de forskellige bestemmelser i skattelov- givningen, som koreanske producenter/eksportører kan drage fordel af. Disse bestemmelser beskrives nedenfor i en analyse i to dele, der vedrører dels de bestemmelser, der er benyttet af de samarbejdsvil- lige producenter/eksportører af rustfrit st(cid:134)l i denne (141) For at indbefatte hele fordelen for selskabet for alle beløb, der er beregnet som ovenfor angivet, blev der tillagt rente med den gennemsnitlige markeds- rente i undersøgelsesperioden, dvs. 13,35 %. Det fulde subsidiebeløb fordeles over det samlede eksportsalg, hvis subsidiet er afhængigt af eksportresultater, mens det i alle andre tilfælde fordeles over den samlede omsætning. i Korea L 79/44 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 S k a t t e p r o g r a m m e r b e n y t t e t a f s a m a r b e j d s - v i l l i g e e k s p o r t ø r e r i) Generelle konklusioner om skatteprogrammers udligningsberettigelse i (142) For alle nedenfor omhandlede skatteprogrammer tilfælde af reservefonde kan gælder følgende: programmet anses for at være et skatteudskydelses- system, da et vist beløb fratrækkes den skatteplig- tige indkomst og igen tillægges den skattepligtige indkomst efter en henstandsperiode p(cid:134) to eller tre (cid:134)r i lige store rater over tre (cid:134)r. Der er tale om et finansielt bidrag fra den koreanske regering i form af udskudte skatter, og modtageren (dvs. den p(cid:134)gæl- dende eksporterende producent) opn(cid:134)r en fordel ved ikke at skulle betale et vist beløb i skat før senere. Fra modtagerens synsvinkel er udskydelsen et rentefrit l(cid:134)n. For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r skattefradrag er der tale om et finansielt bidrag fra den koreanske regering i form af skatter, som den har givet afkald p(cid:134), og modtageren (dvs. den p(cid:134)gældende eksporte- rende producent) opn(cid:134)r en fordel ved ikke at skulle betale et vist beløb i skat. (143) ii) Artikel 8 (Reserve for Technology Development) I henhold til artikel 8 i TERCL kan visse selskaber etablere en »Reserve for Technology Development« (reserve til teknologisk udvikling). I henhold til artikel 8 kan der oprettes en reservefond p(cid:134) 3 % af den samlede indtægt i det gældende skatte(cid:134)r eller p(cid:134) 5 % for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r selskaber i investeringsgo- deindustrien (som omfatter erhvervsgrenen for rust- frit st(cid:134)l) eller teknologiintensive industrier, n(cid:134)r s(cid:134)danne industrier p(cid:134)drager sig omkostninger til udvikling af ny teknologi. Beløb, der hensættes som reserve i henhold til denne bestemmelse, skal tilbageføres til den skattepligtige indkomst efter en tre(cid:134)rig henstandsperiode med lige store beløb over tre (cid:134)r. til denne sig omkostninger skatteudskydelse, n(cid:134)r de har gede p(cid:134)draget til udvikling af ny teknologi. Det er derfor indlysende, at et stort antal koreanske virksomheder ikke er berettigede til at opn(cid:134) fordele i henhold til denne skatteudskydelse. Bestemmelserne i denne artikel anses derfor for at være specifikke, og ordningen er derfor udlignings- berettiget i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), i grundforordningen. c) Beregning af subsidiebeløbet (146) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 139 til 141. Et selskab opn(cid:134)ede fordele i henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) 0,03 %. iii) Artikel 16 (Reserve for Export Loss) (147) I henhold til artikel 16 i TERCL er visse selskaber berettiget til at oprette en »Reserve for Export Loss« (reservefond for tab i forbindelse med eksport) med 1 % af eksportsalgets værdi eller 50 % af den skat- tepligtige indkomst som følge af eksportsalg, alt efter hvad der er mindst. Beløb, der hensættes som reserve i henhold til denne bestemmelse, skal tilba- geføres til den skattepligtige indkomst efter en to(cid:134)rig henstandsperiode med lige store beløb over tre (cid:134)r. Denne bestemmelse ophævedes pr. 1. januar 1999. a) Støtteberettigelse (148) Alle eksporterende selskaber, dog med undtagelse af skibsværftsindustrien, er berettiget til at etablere reservefonde i henhold til denne bestemmelse. a) Støtteberettigelse (144) Selskaber, der beskæftiger sig med fremstilling, minedrift og visse andre erhverv, s(cid:134)som bygge- og anlægsbranchen og ingeniørfirmaer, er berettigede til at modtage støtte i henhold til denne ordning. b) Konklusion om artikel 16 (149) Reservefonden udgør et finansielt bidrag fra rege- ringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 142. Da denne reservefond er betinget af eksportresultater, er den specifik i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen, og derfor udligningsberettiget. b) Konklusion om artikel 8 c) Beregning af subsidiebeløbet (145) Reservefonden udgør et finansielt bidrag fra rege- ringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 142. Kun fremstillings- og minedrifts- virksomheder samt visse andre erhverv er beretti- (150) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 139 til 141. Skønt denne bestemmelse ikke længere er i kraft efter den 1. januar 1999; vil eksportører i en (cid:134)rrække derefter fortsat opn(cid:134) fordel 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/45 af ordningen. Under disse omstændigheder finder Kommissionen, at de fordele, der opn(cid:134)s i undersø- gelsesperioden i henhold til ordningen, bør udlignes. Tre selskaber opn(cid:134)ede fordele i henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) mellem 0,05 % og 0,09 %. af ordningen. Under disse omstændigheder finder Kommissionen, at de fordele, der opn(cid:134)s i undersø- gelsesperioden i henhold til ordningen, bør udlignes. Fire selskaber opn(cid:134)ede fordele i henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) mellem 0,02 % og 0,13 %. iv) Artikel 17 (Reserve for Overseas Market Develop- ment) (151) I henhold til artikel 17 i TERCL kan visse selskaber etablere en »Reserve for Overseas Market Development« (reserve for udvikling af oversøiske markeder). Beløb, der hensættes som reserve i henhold til denne bestemmelse, skal tilbageføres til en to(cid:134)rig indkomst den skattepligtige henstandsperiode med lige store beløb over tre (cid:134)r. Denne bestemmelse ophævedes pr. 1. januar 1999. efter a) Støtteberettigelse (152) Alle eksporterende selskaber, dog med undtagelse af selskaber i skibsværftsindustrien, er berettiget til at etablere reservefonde i henhold til denne bestemmelse med 1 % af eksportsalgets værdi. For selskaber, som (i) er sm(cid:134) eller mellemstore virksom- heder, (ii) eksporterer maskiner, sko eller tekstil- varer, eller (iii) eksporterer til visse lande eller regioner, kan der indrømmes hensættelser p(cid:134) yder- ligere 1 % af eksportens værdi. Hvis et selskab, der opfylder betingelserne i nr. (i), (ii) eller (iii), ekspor- terer varer under eget varemærke, kan der tillægges yderligere 1 %, hvilket vil sige, at der er mulighed for en samlet reservefond p(cid:134) op til 3 % af ekspor- tens værdi. b) Konklusion om artikel 17 (153) Reservefonden udgør et finansielt bidrag fra rege- ringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 142. For at hensætte reserver i henhold til denne artikel selskab have haft et eksportsalg i det relevante skatte(cid:134)r. Da denne reser- vefond derfor er betinget af eksportresultater, er den specifik i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforordningen og derfor udligningsberettiget. skal et v) Article 7 (Special Reduction and Exemption of Tax Amount for Small and Medium Manufactu- ring Industry, etc. ) (155) Denne bestemmelse blev ikke nævnt i klagen, men blev opdaget i forbindelse med en kontrol af to samarbejdsvillige eksportører. I henhold til artikel 7 i TERCL kan visse sm(cid:134) og mellemstore virksom- heder benytte dette skattefradrag, der svarer til 20 % af indkomstskatten eller selskabsskatten p(cid:134) enhver indkomst fra virksomheden. a) Støtteberettigelse (156) Alle SMV, der driver virksomhed inden for frem- forskning og ingeniørbranchen, databehandling og samt distribution af varer, kan stilling, sekundær kommunikation, udvikling, edb-operationer benytte sig af denne bestemmelse. b) Konklusion om artikel 7 (157) Dette skattefradrag udgør et finansielt bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 142. Kun sm(cid:134) og mellemstore virk- somheder i overnævnte industrier og erhverv er berettigede til dette skattefradrag. Som følge af disse berettigelseskriteriers karakter er det uundg(cid:134)e- ligt, at et begrænset antal selskaber vil opn(cid:134) fordel af skattefradraget. Bestemmelserne i denne artikel anses derfor for at være specifikke, og ordningen er derfor udligningsberettiget i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), i grundforordningen. c) Beregning af subsidiebeløbet c) Beregning af subsidiebeløbet (154) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 139 til 141. Skønt denne bestemmelse ikke længere er i kraft efter den 1. januar 1999, vil eksportører i en (cid:134)rrække derefter fortsat opn(cid:134) fordel (158) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 139 til 141. To selskaber benyttede sig af denne ordning og opn(cid:134)ede subsidier p(cid:134) 0,09 % og 0,18 %. L 79/46 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 vi) Artikel 25 (Tax credit for investment in Facilities for Increasing Productivity) derfor udligningsberettiget i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), i grundforordningen. (159) Artikel 25 i TERCL gør det muligt for en virk- somhed at opn(cid:134) et skattefradrag p(cid:134) 5 % af det beløb, der investeres i visse produktivitetsfrem- mende faciliteter. Det beløb, som skattefradraget fratrækkes den samlede selskabsskat, der udgør, Indtil den 31. december 1996 skal betales. anvendtes følgende skattefradragssatser: 3 % for importerede produktivitetsfremmende faciliteter, 10 % for produktivitetsfremmende faciliteter tilve- jebragt i Korea og 15 % for produktivitetsfrem- mende faciliteter tilvejebragt i Korea af sm(cid:134) og mellemstore virksomheder. (160) Hvis et investeringsprojekt er indledt før den 31. december 1996, men først afsluttet senere, kan selskaberne vælge, om de vil gøre fordring p(cid:134) begunstigelsen p(cid:134) grundlag af de satser, der var gældende før eller efter denne dato. (161) I henhold til artikel 25 i TERCL vil dette skattefra- drag kun kunne benyttes for investeringer, der er foretaget frem til den 31. december 1998. Den imidlertid erklæret, at koreanske regering har denne og andre bestemmelser i TERCL, der ville være gældende indtil den 31. december 1998, sand- synligvis ville blive forlænget af den koreanske nationalforsamling før denne dato. Der blev ikke givet yderligere oplysninger om dette spørgsm(cid:134)l. a) Støtteberettigelse (162) Ethvert selskab, der er involveret i fremstillings- eller minedriftindustrien, er berettiget til skattefra- følgende produktivitets- drag for investeringer i fremmende faciliteter: faciliteter til forbedring og automatisering af processer, avanceret teknologisk udstyr, faciliteter til forbedring af forældede facili- i teter og rationaliseringsfaciliteter, Industrial Development Act. som fastsat investeringer (164) Før ændringerne i begunstigelsessatserne fra den 31. december 1996 var der desuden tale om en større begunstigelse for inden- landske faciliteter end for investeringer i importe- rede faciliteter. Da selskaber for investeringspro- før dette tidspunkt kan vælge at jekter indledt benytte sig af de satser, der dengang var gældende, anses bestemmelserne i denne artikel ogs(cid:134) for at være specifikke og derfor udligningsberettigede i henhold til artikel 3, stk. 4, litra b), i grundforord- ningen. i c) Beregning af subsidiebeløbet (165) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 139 til 141. Et selskab opn(cid:134)ede fordele i henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) 0,21 %. vii) Article 23 (Reserve for Overseas Investment Loss) (166) I henhold til artikel 23 i TERCL kan visse selskaber etablere en »Reserve for Overseas Invest- ment Loss« (reserve for tab p(cid:134) udenlandske investe- ringer). Beløb, der hensættes som reserve i henhold til denne bestemmelse, skal tilbageføres til den skattepligtige indkomst efter en to(cid:134)rig henstands- periode med lige store beløb over tre (cid:134)r. Denne bestemmelse ophævedes pr. 1. januar 1998. a) Støtteberettigelse (167) Alle koreanske selskaber, som investerer i aktier i et udenlandsk selskab, eller som overfører kapital med henblik p(cid:134) at drive virksomhed i udlandet, kan fratrække 20 % af den udenlandske investering i det p(cid:134)gældende skatte(cid:134)r fra sin skattepligtige indkomst. b) Konklusion om artikel 25 (163) Dette skattefradrag udgør et finansielt bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 142. Kun fremstillings- og mine- driftsvirksomheder er berettigede til dette skattefra- drag, og kun n(cid:134)r de har investeret i visse former for produktivitetsfremmende udstyr. Som følge af disse berettigelseskriteriers karakter er det uundg(cid:134)eligt, at et begrænset antal selskaber vil opn(cid:134) fordel af skat- tefradraget. Bestemmelserne i denne artikel anses derfor for at være specifikke, og ordningen er b) Konklusion om artikel 23 (168) Reservefonden udgør et finansielt bidrag fra rege- ringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 142. Da bestemmelserne i denne artikel er begrænset til de koreanske selskaber, som i udlandet, anses bestemmelserne i investerer artiklen for at være specifikke og derfor udlignings- berettigede i henhold til artikel 3 i grundforord- ningen. 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/47 c) Beregning af subsidiebeløbet i henhold til denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) 0,01 %. (169) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 139 til 141. En samarbejdsvillig eksportør opn(cid:134)ede fordele af denne ordning og modtog subsidier p(cid:134) 0,12 %. vii) Article 5 (Special Tax Credit for SMEs) (170) Klageren fremsatte ikke p(cid:134)stande om denne bestemmelse i TERCL. Under kontrolbesøget hos den koreanske regering meddelte myndighederne, at en af de samarbejdsvillige eksportører havde opn(cid:134)et skattefradrag. Den p(cid:134)gældende eksportør fremlagde ogs(cid:134) oplysninger om sin brug af dette skattefradrag. Under disse omstændigheder har Kommissionen undersøgt, om bestemmelsen er udligningsberettiget. dette (171) Ifølge artikel 5 i TERCL kan selskaber opn(cid:134) et skattefradrag p(cid:134) 3 % af værdien af investeringer i importerede maskiner eller 5 % af værdien af indenlandsk producerede maskiner. Siden den 10. april 1998 anvendes en sats p(cid:134) 3 % for investe- ringer i alle maskiner, uanset om de er importeret eller fremstillet i Korea. a) Støtteberettigelse (172) Alle sm(cid:134) og mellemstore virksomheder har ret til dette skattefradrag b) Konklusion om artikel 5 (173) Dette skattefradrag udgør et finansielt bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 142. Før ændringen af begunstigel- sessatserne fra den 10. april 1998 var der desuden tale om en større begunstigelse for investeringer i indenlandsk fremstillede maskiner end for investe- ringer i importerede maskiner. Da selskaber for investeringsprojekter indledt før den 10. april 1998 kan vælge at benytte sig af de satser, der var gældende før denne dato, anses bestemmelserne i denne artikel for at være specifikke og derfor udlig- ningsberettigede i henhold til artikel 3, stk. 4, litra b), i grundforordningen. c) Beregning af subsidiebeløbet (174) Subsidiet skal beregnes som det beløb, der forbliver ubetalt i skat ud over standardskattefradraget p(cid:134) 3 % i form af tilskud, og beregnes som beskrevet i betragtning 139 til 141. Et selskab opn(cid:134)ede fordele ix) Article 27 (Temporary Investment Tax Credit) (175) Denne bestemmelse blev ikke nævnt i klagen, men blev opdaget i forbindelse med en kontrol af to samarbejdsvillige eksportører. Under kontrolbe- regering meddelte søget hos den koreanske myndighederne ikke, at nogen af de samarbejdsvil- lige eksportører havde opn(cid:134)et dette skattefradrag. De p(cid:134)gældende eksportører fremlagde imidlertid oplysninger om deres brug af dette skattefradrag. Under disse omstændigheder har Kommissionen undersøgt, om bestemmelsen er udligningsberet- tiget. (176) I henhold til artikel 72 i TERCL som gældende i skatte(cid:134)ret 1993/94 kunne virksomheder i fremstil- lings- eller mineindustrien, som investerede i facili- teter, stille krav om en begunstigelse p(cid:134) 10 % for maskiner indkøbt i Korea eller 3 % for importe- rede maskiner. I 1994 omnummereredes denne artikel til artikel 27 i TERCL, uden at bestemmel- sens karakter blev ændret. De forskellige begunsti- gelsessatser for importerede og koreanske maskiner blev afskaffet i 1996. a) Støtteberettigelse (177) Alle selskaber, der er involveret i fremstillings- eller mineindustri, er berettiget til dette skattefradrag for investeringer i faciliteter. b) Konklusion om artikel 27 (178) Dette skattefradrag udgør et finansielt bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 142. Kun fremstillings- og mine- driftsvirksomheder er berettigede til dette skattefra- drag, og kun n(cid:134)r de har investeret i visse former for produktivitetsfremmende udstyr. Som følge af disse berettigelseskriteriers karakter er det uundg(cid:134)eligt, at et begrænset antal selskaber vil opn(cid:134) fordel af skat- tefradraget. Bestemmelserne i denne artikel anses derfor for at være specifikke, og ordningen er derfor udligningsberettiget i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), i grundforordningen. L 79/48 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 (179) Før ændringerne i fradragssatserne i 1996 var der desuden tale om et større fradrag for investeringer i indenlandske faciliteter end for i importerede faciliteter. Da selskaber for investe- ringsprojekter indledt før dette tidspunkt kan vælge at benytte sig af de satser, der dengang var gældende, anses bestemmelserne i denne artikel ogs(cid:134) for at være specifikke og derfor udligningsbe- rettigede i henhold til artikel 3, stk. 4, litra b), i grundforordningen. investeringer og visse serviceindustrier er berettigede til at opn(cid:134) dette skattefradrag, og kun hvis de har investeret i udvikling af arbejdskraft og teknologi. Som følge af disse berettigelseskriteriers karakter er det uundg(cid:134)e- ligt, at et begrænset antal selskaber vil opn(cid:134) fordel af skattefradraget. Bestemmelserne i denne artikel anses derfor for at være specifikke, og ordningen er derfor udligningsberettiget i henhold til artikel 3, stk. 2, litra a), i grundforordningen. c) Beregning af subsidiebeløbet (180) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 139 til 141. To selskaber benyttede sig af denne ordning og opn(cid:134)ede subsidier p(cid:134) 0,03 % og 0,19 %. x) Article 9 (Tax credit for Technology & Manpower Development Expenses) (181) I henhold til artikel 9 i TERCL kan visse selskaber opn(cid:134) et skattefradrag for udgifter, som er afholdt i forbindelse med udvikling af teknologi og arbejds- kraft. Skattefradraget kan beregnes enten som 5 % af de udgifter, der er afholdt til udvikling af tekno- logi og arbejdskraft i løbet af skatte(cid:134)ret (15 % for SMV og 10 % for andre selskaber ved teknologi- overførsel til en SMV), eller som 50 % af de udgifter, der er afholdt til udvikling af teknologi og arbejdskraft i løbet af skatte(cid:134)ret, og som overstiger de gennemsnitlige afholdte udgifter til disse form(cid:134)l i de to umiddelbart foreg(cid:134)ende (cid:134)r. Skattefradrag, som er fordret men ikke benyttet i et bestemt skat- te(cid:134)r, kan overføres i de syv følgende (cid:134)r. a) Støtteberettigelse (182) Dette skattefradrag kan indrømmes virksomheder i følgende sektorer: fremstilling, minedrift, bygge- og anlægsbranchen, ingeniørerhvervet, databehandling telekommunika- og edb-relaterede virksomheder, tion, oplagring, bortskaffelse af industriaffald, spil- devandsrensning og produktdesign. c) Beregning af subsidiebeløbet (184) Subsidiebeløbet beregnes som beskrevet i betragt- ning 139 til 141. To selskaber benyttede sig af denne ordning og opn(cid:134)ede subsidier p(cid:134) 0,02 % og 0,08 %. S k a t t e p r o g r a m m e r , d e r i k k e a n s e s f o r u d l i g n i n g s b e r e t t i g e d e xi) Corporation Tax, Article 18-2: entertainment expenses (185) I henhold til artikel 18-2 i Corporation Tax Act kan et vist beløb fratrækkes den skattepligtige indkomst for repræsentationsomkostninger. a) Støtteberettigelse (186) Alle selskaber er berettigede til dette skattefradrag. b) Konklusion om artikel 18-2 (187) Da alle selskaber er berettigede til at fratrække repræsentationsomkostninger forskellige grænser for oversøiske og indenlandske udgifter, anses denne bestemmelse i loven ikke for at være specifik og er s(cid:134)ledes ikke udligningsberettiget. uden S k a t t e p r o g r a m m e r , d e r i k k e e r b e n y t t e t a f s a m a r b e j d s v i l l i g e e k s p o r t ø r e r b) Konklusion om artikel 9 xii) Artikel 14 (Reserve for Investment and Financing Loss) (183) Dette skattefradrag udgør et finansielt bidrag fra regeringen og medfører en fordel for modtageren, jf. betragtning 142. Kun fremstillings- og mine- driftsvirksomheder, bygge- og anlægsvirksomheder xiii) Artikel 15 (Exemption from Income Tax for Foreign Engineer or Technician) 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/49 xiv) Artikel 19 (Reserve for Overseas Business Loss) xv) Artikel 20 (Deduction Overseas Business) sum, hvilket kun gælder sm(cid:134) og mellemstore virk- somheder, der har modtaget mindre end 100 mio. won i toldgodtgørelse i det foreg(cid:134)ende (cid:134)r (dette system gælder ogs(cid:134) for varer, der har en »ekstraor- dinær produktionsproces«). xvi) Artikel 10 (Tax Credit/Special depreciation for Investment in Facilities for Development of Technology & Manpower) (192) xvii) Corporation Tax Law, Artikel 24-3 (Double Taxation) xviii) Artikel 26 (Tax Credit Specific Equipment). for Investment in (188) Da bestemmelserne i ovennævnte programmer ikke er blevet benyttet af de samarbejdsvillige eksportører, er det ikke undersøgt, om bestemmel- serne er udligningsberettigede. 4. Duty Drawback Scheme (toldgodtgørelses- ordning) (189) Retsgrundlaget for denne ordning er »Act on special cases concerning the refund of customs duties, etc. levied on raw materials for export« og tilhørende »enforcement decree«, der begge tr(cid:134)dte i kraft den 1. juli 1997. a) Støtteberettigelse (190) Toldgodtgørelsesordningen st(cid:134)r (cid:134)ben for alle producenter/eksportører i Korea. For at være støtte- i henhold til denne ordning, skal et berettiget selskab enten have importeret r(cid:134)varer direkte og betalt de gældende toldafgifter, eller det skal p(cid:134) det koreanske marked have købt tidligere importerede r(cid:134)varer (eller r(cid:134)varer forarbejdet i Korea, men inde- for holdende hvilke leverandøren under toldtilsyn har udstedt et særligt certifikat, der overdrager køberen retten til at opn(cid:134) fordel af toldgodtgørelsen (disse transakti- oner g(cid:134)r under betegnelsen »local letter of skal derefter eksportere credit«-køb). Selskabet varer, til hvis fremstilling de importerede r(cid:134)varer er blevet forbrugt. importerede produktionsfaktorer), for r(cid:134)varer egen forbrugsrate I undersøgelsesperioden benyttede fem af syv samarbejdsvillige producenter/eksportører af tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l den individuelle toldgodtgørelsesord- ning, mens en producent/eksportør benyttede sig af ordningen for refusion af et fast beløb. Inden for rammerne af den individuelle toldgodtgørelsesord- ning kan producenter/eksportører i teorien beregne (der bør deres indregnes genbrugeligt affaldsmetal). I praksis fore- trækker producenterne at samarbejde med det koreanske National Institute of Technology & Quality (NITQ) med henblik p(cid:134) at fastsætte ensar- tede forbrugsrater. Disse ydelsesrater, der indregner genbrugeligt affaldsmetal, undersøges regelmæssigt. Der »uniform usage rate« (ensartet brugsrate) for hver r(cid:134)vare, der benyttes til produktionen af de eksporterede færdigvarer, og som best(cid:134)r af en formel, der angiver, hvilken mængde af en given r(cid:134)vare der er nødvendig for at fremstille en enhed af en given færdigvare. Den godtgørelsesberettigede told beregnes derefter p(cid:134) grundlag af den told, der faktisk blev betalt for de fem producenter/ tilsvarende eksportører af st(cid:134)l, der havde benyttet sig af denne ordning, fandtes at have en faktisk (cid:134)rlig ydelsesrate, der l(cid:134) meget tæt p(cid:134) den af NITQ fastsatte standardrate. r(cid:134)varer. De tr(cid:134)d af fastsættes en s(cid:134)kaldt rustfrit (193) Refusionssystemet med et fast beløb er af en anden karakter, da det direkte fastsætter det beløb, der skal refunderes. Med henblik herp(cid:134) beregner told- myndighederne forholdet mellem den opn(cid:134)ede toldgodtgørelse og den samlede eksportværdi for de producenter/eksportører, som bruger den individu- elle toldgodtgørelsesordning. Beregningen sker en gang om (cid:134)ret p(cid:134) grundlag af oplysninger fra det foreg(cid:134)ende (cid:134)r. c) Konklusion om Duty Drawback Scheme b) Praktisk gennemførelse (191) Ved import af r(cid:134)varer betaler importøren told. Efter efterfølgende eksport af de forarbejdede varer (fremstillet af udenlandske r(cid:134)varer direkte impor- teret af producenten/eksportøren, der har handlet som importør, eller købt p(cid:134) hjemmemarkedet i henhold til en »local letter of credit«) er produ- centen/eksportøren berettiget til at ansøge told- myndighederne om toldgodtgørelse. Der gælder to systemer for beregningen af det beløb, der skal refunderes: toldgodtgørelse (disponibel for alle erhvervsdrivende) og refusion af en fast individuel (194) Der bør i denne forbindelse skelnes mellem den individuelle toldgodtgørelsesordning og ordningen for refusion med et fast beløb. Inden for rammerne af den individuelle toldgodtgørelsesordning fandtes den koreanske regering at have og anvende en procedure til at bekræfte, hvilke r(cid:134)materialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder. Det konkluderedes derfor, at den koreanske individuelle toldgodtgørel- sesordning, der var gældende i undersøgelsespe- refusion af rioden, importafgifter og derfor ikke er et subsidie, jf. punkt i) i bilag I til grundforordningen. ikke medfører en for stor L 79/50 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 (195) Under ordningen for forbruges refusion af et r(cid:134)materialer der fast beløb beregnes det refunderede importafgiftsbeløb ikke p(cid:134) grundlag af de r(cid:134)materialer, der rent faktisk er forbrugt af den p(cid:134)gældende producent/eksportør i produktionsprocessen (men i stedet som en samlet sum baseret p(cid:134) samlede oplysninger). Der findes endvidere ingen ordning eller procedure til at bekræfte, hvilke i produktionsprocessen for den eksporterede vare og i hvilke mængder. I bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3, til grundforordningen fastsættes, at hvis det fastsl(cid:134)s, at eksportlandets regering ikke opretholder en s(cid:134)dan ordning, vil det normalt være p(cid:134)krævet, at eksportlandet foretager af en henholdsvis de faktiske r(cid:134)materialer, der indg(cid:134)r, eller de faktiske transaktioner, med henblik p(cid:134) at fastsl(cid:134), om der har været tale om for store beta- linger. Den koreanske regering foretog ikke en s(cid:134)dan undersøgelse. Kommissionen undersøgte derfor ikke, om der rent faktisk var tale om for store godtgørelser af importafgifter p(cid:134) r(cid:134)materialer, der forbrugtes ved produktionen af den udførte vare. undersøgelse yderligere grundlag p(cid:134) (196) Den koreanske toldgodtgørelsesordning med et fast beløb er et subsidie, da den koreanske regering yder et finansielt bidrag i form af refunderet told, som medfører en direkte fordel for modtageren. Det er et subsidie, der retligt er betinget af eksport- resultater (det er et eksportsubsidie i henhold til bestemmelserne i punkt i) i bilag I til grundforord- ningen), og det anses derfor for at være specifikt i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundforord- ningen. for levering af elektricitet til disse selskaber, især med henblik p(cid:134) at fastsl(cid:134) om de opn(cid:134)ede fordel af nogen rabat eller begunstigelse. (199) Det konstateredes, at der i henhold til den af Korea Electric Power Corporation (KEPCO) anvendte taksttabel forel(cid:134) tre rabattyper i undersøgelsespe- rioden, nemlig justeringer for: — effektfaktor — sommerferie og reparationer, og — belastningsregulering. Det konstateredes, at de samarbejdsvillige produ- center/eksportører af tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l i undersø- gelsesperioden kun opn(cid:134)ede fordele af justerin- gerne for effektfaktor samt sommerferie og repara- tioner. i) Justering for effektfaktor a) Støtteberettigelse (200) Denne ordning er til r(cid:134)dighed for alle KEPCO- kunder, der har kontrakt om levering af mindst 6 kW. b) Konklusion om justering for effektfaktor (201) Effektfaktorjusteringen er til bestemte virksomheder og er derfor ikke specifik eller udligningsberettiget. begrænset ikke d) Beregning af subsidiebeløbet ii) Justering for sommerferie og reparationer (197) Fordelen for eksportørerne er blevet beregnet p(cid:134) grundlag af det toldbeløb, der blev refunderet i undersøgelsesperioden, og er behandlet som et tilbagevendende tilskud. Den koreanske markedsl(cid:134)- nerente p(cid:134) 13,35 % i undersøgelsesperioden er blevet tilskuddets p(cid:134)lydende værdi. Det fremkomne subsidiebeløb er derefter fordelt p(cid:134) hele udførslen i undersøgelsesperioden. Et selskab benyttede sig af denne ordning i undersøgelsespe- rioden og opn(cid:134)ede et subsidie p(cid:134) 1,15 %: lagt til 5. Levering af elektricitet uden dækkende betaling (198) Det fremgik af undersøgelsen, at de samarbejdsvil- lige producenter/eksportører af tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l betalte deres skyldige elektricitetsafgifter i undersø- gelsesperioden. Det fandtes hensigtsmæssigt at foretage en yderligere undersøgelse af betingelserne a) Støtteberettigelse (202) Denne ordning er til r(cid:134)dighed for alle KEPCO- kunder, der har kontrakt om levering af mindst 500 kW. b) Konklusion om justering for sommerferie og reparati- oner for justeringer forholdsvis til programmet (203) Adgangen til at opn(cid:134) de fordele, der indrømmes i henhold for sommerferie og reparationer, er begrænset til visse forbrug. virksomheder med et Programmet er imidlertid (cid:134)bent for en bred vifte af virksomheder i alle erhvervsgrene, og den indrøm- mede fordel er betinget af, at der n(cid:134)s et objektivt konstaterbart m(cid:134)l. Det konkluderedes derfor, at det program for justeringer for sommerferie og repara- tioner, som KEPCO anvendte i undersøgelsespe- rioden, ikke er et specifikt og udligningsberettiget subsidie. stort 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/51 6. Ad hoc-subsidier og indskydelse af aktieka- 7. Eftergivelse af gæld af Korea Asset pital Management Corporation (KAMCO) (204) Kommissionen undersøgte st(cid:134)lproducenternes p(cid:134)st(cid:134)ede adgang til ad hoc-subsidier (s(cid:134)som indsky- delse af aktiekapital, l(cid:134)n/kreditter fra statslige insti- tutioner p(cid:134) favorable vilk(cid:134)r og tilvejebringelse af ad-hoc bistand til store selskaber). (205) Det fandtes, at ingen af de samarbejdsvillige eksportører modtog ovennævnte ad hoc-subsidier. for (206) Hovedform(cid:134)let med etableringen af KAMCO var at likvidere misligholdte l(cid:134)n fra finansielle instituti- oner. KAMCO’s tjenesteydelser er som s(cid:134)dan kun tilgængelige institutioner. Det finansielle konstateredes, at de samarbejdsvillige eksportører havde opfyldt deres l(cid:134)netilbagebetalingsforpligtelser frem til undersøgelsesperioden. KAMCO var følgelig ikke involveret i forbindelse med disse selskaber. Udligningsberettigelsen af KAMCO’s operationer blev derfor ikke undersøgt yderligere. udgangen af 8. Udligningsberettigede subsidier L(cid:134)n (eksport) L(cid:134)n (andre) Skat (eksport) Skat (anden) Toldgodt- gørelse Subsidier i alt 0,54 1,63 0,09 0,17 0,88 0,01 0 0,15 0 0 0,34 0 0,06 0,08 0 0,55 0,15 0,25 0 0,03 2,21 0,18 0,02 0 0 1,15 0 0 0 0 0,97 2,78 0,85 0,57 0,91 2,41 — øvrige producenter i Fællesskabet, som ikke klagede og ikke samarbejdede i forbindelse med proceduren, men som ikke modsatte sig den. Korea Welding Shine Metal Products Dae Sung Rope Mfg. Co. Ltd Korea Sangsa Co. Ltd/ Mjung Jin Co. Ltd Kowel Special Steel Wire Co. SeAH Metal Products Co. Ltd D. SKADE 1. Definition af erhvervsgrenen i Fællesskabet Erhvervsgrenen i Fællesskabet Producenter i Fællesskabet (207) Produktionen i Fællesskabet udgøres i henhold til artikel 9, stk. l, litra a), i grundforordningen af: (208) De samarbejdsvillige klagere opfylder kravet om repræsentativitet i artikel 10, stk. 8, i grundforord- ningen, da de tegner sig for mere end 65 % af den samlede produktion i EF af den p(cid:134)gældende vare. De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet, jf. artikel 9, stk. 1, i samme forord- ning. — producenter, p(cid:134) hvis vegne klagen blev indgivet, forbindelse samarbejdsvillige og som udviste samarbejdsvilje i med klagere«) undersøgelsen (»de 2. Foreløbig bemærkning: pekter konkurrenceas- — producenter, p(cid:134) hvis vegne klagen blev indgivet, og som ikke udviste samarbejdsvilje i forbin- delse med undersøgelsen (»de ikke-samarbejds- villige klagere«), og (209) I løbet af undersøgelsen har visse eksporterende producenter fremført, at alle de oplysninger, som EF-erhvervsgrenen har afgivet i forbindelse med L 79/52 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 denne undersøgelse, vil være up(cid:134)lidelige som følge af den ensartede anvendelse af systemet med »lege- ringstillæg«, og at det derfor ikke vil være muligt at foretage en nøjagtig skadesanalyse i forbindelse med antisubsidieproceduren. (214) klagerne den 28. oktober 1998, skønt der endnu ikke er truffet en endelig beslutning. være ulovlig, systemet I overensstemmelse med ovennævnte beslutning kan anvendelsen af et system med legeringstillæg kun anvendes hvis samordnet. Nærværende undersøgelse har imid- lertid vist, at EF-erhvervsgrenen ikke foretager en legeringstillægget: nogle ensartet anvendelse af selskaber anvender det for alle deres kunder eller kun for nogle kunder, mens selskaber slet ikke anvender det. (215) Det bemærkedes desuden ved en indbyrdes sammenligning mellem EF-erhvervsgrenens med- lemmers salgspriser, at salgspriserne varierede for identiske varetyper. Endelig udgør legeringstil- selv hvis det anvendes, kun en lille lægget, procentdel af den samlede pris for den p(cid:134)gældende vare. (216) Kommissionen konkluderer derfor, at der ikke er bevis for, at de indsamlede oplysninger om skade er up(cid:134)lidelige som følge af anvendelsen af »legerings- tillægget«. 3. Forbrug i Fællesskabet rustfrit (217) Med henblik p(cid:134) at vurdere det (cid:134)benbare forbrug i Fællesskabet af st(cid:134)l benyttede tr(cid:134)d af Kommissionen oplysninger fra EF-erhvervsgrenen og EUROFER om salget af den p(cid:134)gældende vare i Fællesskabet. Disse tal er blevet lagt til de tal for importen, der er fastsat p(cid:134) grundlag af oplysnin- gerne fra de samarbejdsvillige eksporterende produ- center fra de p(cid:134)gældende lande samt fra Eurostat. (218) I perioden 1994 til undersøgelsesperioden udgjorde det (cid:134)benbare forbrug i Fællesskabet af tr(cid:134)d af rust- frit st(cid:134)l 69 212 tons i 1994, 80 539 tons i 1995, 70 489 tons i 1996, 78 576 tons i 1997 og 82 772 tons i undersøgelsesperioden. Det steg s(cid:134)ledes med 20 % mellem 1994 og undersøgelsesperioden. 4. Kumulering (219) Det er blevet fremført, at tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l impor- teret fra Korea ikke burde kumuleres med varen fra Indien, da betingelserne i artikel 8, stk. 4, i grund- forordningen ikke var opfyldt. Det fremførtes, at den importerede mængde af den p(cid:134)gældende vare var ubetydelig, og at konkurrenceforholdene var stærkt forskellige for importen fra Korea og Indien med hensyn til markedsandel og priser. (210) Disse eksporterende producenter baserede deres p(cid:134)stande p(cid:134) konklusionerne i en beslutning truffet af Kommissionen (Sag IV/35. 814 — Legerings- tillæg) (1), hvori det hedder, at fællesskabsproducen- terne af flade produkter af rustfrit st(cid:134)l har ændret »og p(cid:134) samordnet vis anvendt de referenceværdier, de lægger til grund ved beregningen af legeringstil- lægget, hvilket har haft b(cid:134)de til form(cid:134)l og til følge at begrænse og fordreje den normale konkurrence p(cid:134) det fælles marked«. (211) De eksporterende producenter erkendte, at nævnte beslutning vedrørte flade produkter (i modsætning til lange produkter, som f. eks. tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l), men fremførte for det første, at der ogs(cid:134) fandtes en samordnet praksis for den p(cid:134)gældende vare, og for det andet, at den eksisterende ulovlige praksis for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r flade varer ville have en indvirkning p(cid:134) den p(cid:134)gældende vare længere fremme i produkti- onsforløbet, ogs(cid:134) selv om en s(cid:134)dan praksis ikke kunne konstateres for den p(cid:134)gældende vare. flade varer, er det (212) Da tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l af tekniske (cid:134)rsager ikke frem- tvivlsomt, om den stilles af samordnede praksis, der blev konstateret for flade varer af rustfrit st(cid:134)l, vil have nogen indvirkning p(cid:134) tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l længere fremme i produktions- forløbet. Producenterne af flade varer og af tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l er desuden i vidt omfang ikke identiske, og antallet af producenter af tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l er betydeligt højere end antallet af producenter af flade varer af st(cid:134)l. (213) I denne forbindelse har de p(cid:134)gældende eksporte- rende producenter indgivet en klage (IV/E-l/ 37. 271) til GD IV den 5. oktober 1998, men dette generaldirektorat har ikke indledt nogen undersø- gelse af den p(cid:134)st(cid:134)ede overtrædelse af EF-traktatens artikel 85 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r den p(cid:134)gældende vare. Denne klage er faktisk en forlængelse af den klage vedrørende stænger af rustfrit st(cid:134)l (der ogs(cid:134) tilhører kategorien af lange varer), der blev indgivet til GD IV den 3. februar 1998 (IV/E-1/36. 930), artikel 6, i Kommissionens forordning nr. 99/63/EØF (2), og sendt en afvisningsskrivelse til hvorom der er (1) Kommissionens beslutning 98/247/EKSF (EFT L 100 af 1. 4. 1998, s. 55). (2) EFT 127 af 20. 8. 1963, s. 2268/63. 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/53 (220) For det første ligger de udligningsberettigede subsi- dier, der er konstateret for begge de p(cid:134)gældende lande, import- mængden fra de to lande er heller ikke ubetydelig, jf. artikel 10, stk. 11, og artikel 14, stk. 4, i grund- forordningen. over minimumsgrænsen, og (221) For det andet er de importerede varer identiske i enhver forstand, og de er indbyrdes udskiftelige og markedsføres efter sammenlignelige handels- og prispolitikker. For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r de importerede varer og de varer, der er fremstillet i Fællesskabet fremg(cid:134)r det ligeledes af undersøgelsen, at de er identiske i enhver forstand samt at de er indbyrdes udskiftelige og markedsføres i Fællesskabet p(cid:134) samme vilk(cid:134)r. (222) Da alle betingelser i artikel 8, stk. 4, er opfyldt, konkluderes det s(cid:134)ledes foreløbigt, at importen fra Korea skal vurderes kumulativt med importen fra Indien i forbindelse med analysen af skade. 5. Importmængde og den subsidierede im- ports markedsandel (223) Den subsidierede import udviklede sig s(cid:134)ledes: 1 203 tons i 1994, 5 016 tons i 1995, 7 648 tons i 1996, 9 599 tons i 1997 og 10 384 tons i undersø- gelsesperioden. Der har derfor været tale om en betydelig og støt stigning i løbet af den af undersø- gelsen omfattede periode, nemlig med 763 %. (224) Den subsidierede imports markedsandel steg konstant, nemlig fra 1,7 % i 1994 til 6,2 % i 1995, 10,8 % i 1996, 12,2 % i 1997 og 12,5 % i undersø- gelsesperioden. 6. Den subsidierede imports priser a) Prisudvikling (225) Den subsidierede imports gennemsnitlige salgspris pr. kg steg mellem 1994 og 1995 (fra 2,11 ECU til 2,55 ECU), men faldt støt fra og med dette (cid:134)r (2,37 ECU i 1996, 2,18 ECU i 1997 og 2,16 ECU i undersøgelsesperioden). b) Prisunderbud M e t o d e (226) For undersøgelsesperioden er der foretaget en sammenligning og de eksporterende producenters salgspriser for tilsva- leveret hos kunden. Eksportpri- rende modeller, af EF-erhvervsgrenens serne for varen leveret hos kunden er blevet beregnet ved, at der til cif-eksportprisen er tillagt en rimelig procentsats til dækning af forsikrings- og fragtomkostninger fra Fællesskabets grænse til den endelige kunde. (227) Eksportlandenes landsdækkende underbudsmar- gener er blevet beregnet p(cid:134) grundlag af et vejet gennemsnit af de underbudsmargener, der konsta- teredes eksporterende samarbejdsvillige producenter. for de U n d e r b u d s m a r g e n e r (228) Der konstateredes følgende gennemsnitlige under- budsmargener: — Indien: et vejet gennemsnit p(cid:134) 22 % (fra 13 % til 36 %) — Korea: et vejet gennemsnit p(cid:134) 13 % (fra 2 % til 30 %). 7. EF-erhvervsgrenens situation a) Produktion (229) Da producenterne ikke opretholder betydelige lagerbeholdninger svarer udviklingen i produkti- onen til den nedenfor omhandlede udvikling i salgsmængden. Den samlede produktion af den p(cid:134)gældende vare fulgte indtil 1996 markedsudvik- lingen, idet den steg fra 54 380 tons i 1994 til 59 052 tons i 1995 og derefter faldt til 48 196 tons i 1996. Fra og med 1997 var produktionen mere eller mindre stabil (54 316 tons i 1997, 55 539 tons i undersøgelsesperioden), mens markedets samlede størrelse voksede, hvilket viste, at EF-erhvervs- grenen ikke opn(cid:134)ede fordel af fremgangen for markedet. b) Kapacitetsudnyttelse (230) Kapacitetsudnyttelsen n(cid:134)ede et højdepunkt i 1995 (86 %), men faldt betydeligt i 1996 (65 %). Skønt den langsomt voksede hen imod undersøgelsespe- rioden (75 %), n(cid:134)ede den ikke det tidligere niveau. c) Investeringer (231) Investeringerne er steget svagt mellem 1994 og undersøgelsesperioden, nemlig fra 3 098 000 ECU i 1994 til 3 591 000 ECU i undersøgelsesperioden. L 79/54 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 d) Beskæftigelse 8. Konklusion om skade (232) For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r beskæftigelse har EF-erhvervsgre- nens arbejdsstyrke været støt faldende fra 1995 (798 ansatte i 1995, 727 ansatte i undersøgelsespe- rioden). (237) e) Salgsmængde 1996 udviklingen og markedsandel fulgte EF-erhvervsgrenens salgs- Indtil mængde p(cid:134) markedet. Fra og med dette (cid:134)r drog EF-erhvervs- grenen imidlertid ikke længere fordel af markedets væksttendens. Fællesskabserhvervsgrenen klarede dog at holde sin salgsmængde stabil, men p(cid:134) bekostning af sin rentabilitet, der faldt stærkt p(cid:134) baggrund af en situation med faldende salgspriser. Desuden genvandt den ikke sin tidligere markeds- andel. (233) EF-erhvervsgrenens salgsmængde faldt mellem 1995 (46 278 tons) og 1996 (37 997 tons), men er siden da steget til 45 766 tons i undersøgelsespe- rioden. (238) Det konkluderes derfor foreløbigt, at EF-erhvervs- grenen har lidt væsentlig skade med hensyn til tab af markedsandel, prisfald og pristryk samt stærkt faldende rentabilitet og faldende beskæftigelse. f) Markedsandel E. (cid:143)RSAGSSAMMENHÆNG (234) Fællesskabserhvervsgrenens markedsandel faldt betydeligt fra 1994 til 1996 (fra 63 % til 53,9 %), hvorefter den først steg en smule (56,2 % i 1997) og derefter igen faldt (55,3 % i undersøgelsespe- rioden). g) Priser (235) EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser n(cid:134)- ede et højdepunkt i 1995 (3,71 ECU/kg) og faldt stærkt fra og med 1996 (3,61 ECU/kg i 1996, 3,19 ECU/kg i 1997) og 3,19 ECU/kg i undersøgelsespe- rioden). Udover dette prisfald har EF-erhvervs- grenen lidt under pristryk. Fællesskabserhvervs- grenen havde som reaktion p(cid:134) stigningen i lavpris- importen intet andet valg end at stoppe produkti- onen og salget af visse modeller af standardvarer og i stedet begunstige nogle markedsnicher, hvor pri- serne (men ogs(cid:134) produktionsomkostningerne) var højere og den direkte konkurrence fra importen fra de p(cid:134)gældende lande mindre udtalt. Det kan derfor antages, at prisfaldet ville have været endnu større, beholdt hvis samme varesortiment i hele den periode, der er omfattet af undersøgelsen. fællesskabserhvervsgrenen havde 1. Virkningerne af den subsidierede import (239) Den betydelige stigning i den subsidierede imports mængde (fra 1 203 tons til 10 384 tons) og markedsandel (fra 1,7 % til 12,5 %) mellem 1994 og undersøgelsesperioden samt det anseelige underbud, der konstateredes, faldt sammen med forværringen af EF-erhvervsgrenens situation for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r tab af markedsandel, pristryk og faldende rentabilitet. (240) P(cid:134) baggrund af det generelt faldende marked i 1996, der fulgte den stærke vækst i 1995, p(cid:134)vir- kedes EF-erhvervsgrenen negativt af den fortsatte stigning i den subsidierede import. Importen fra de p(cid:134)gældende lande var faktisk den eneste import, der øgedes i dette (cid:134)r. rent (241) Fra og med 1997 var væksten p(cid:134) markedet hoved- sagelig til fordel for den subsidierede import. EF- erhvervsgrenens salgsmængde fulgte ikke den posi- tive markedsudvikling, og salgspriserne n(cid:134)ede ikke deres tidligere niveau. Tværtimod led EF-erhvervs- grenen under pristryk og et kraftigt prisfald, s(cid:134)ledes fremg(cid:134)r af det konstaterede underbud. som det Denne situation afspejles i en situation med forværret rentabilitet og faldende beskæftigelse. h) Rentabilitet 2. Virkninger af andre faktorer (236) Fællesskabserhvervsgrenens rentabilitet forværredes mellem 1994 og undersøgelsesperioden (fra 6,4 % i 1994 til 1,1 % i undersøgelsesperioden). Det kan antages, at udviklingen ville have været endnu værre, hvis erhvervsgrenen i Fællesskabet var vedblevet med at fremstille og sælge de modeller, der er genstand for den mest aggressive prispolitik fra de eksporterende producenter i de p(cid:134)gældende lande. (242) I overensstemmelse med artikel 8, stk. 7, i grund- forordningen har Kommissionen undersøgt, om andre faktorer end den subsidierede import fra de p(cid:134)gældende lande kan have indvirkning p(cid:134) fælles- skabserhvervsgrenens navnlig med hensyn til den rolle, der er spillet af andre EF- ikke udviste samarbejdsvilje i producenter, der forbindelse med undersøgelsen, samt fra andre lande. situation, import 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/55 a) Andre EF-producenter c) Andet (243) Det er blevet p(cid:134)st(cid:134)et af visse interesserede parter, at andre producenter i Fællesskabet i betragtning af deres betydelige markedsandel kan have bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. I denne forbindelse skal det nævnes, at disse øvrige EF- forholdsvis producenters salgsmængde har været stabil mellem 1994 og undersøgelsesperioden, og at deres markedsandel faldt brat fra 1996 (fra 27,2 % til 23,1 % i undersøgelsesperioden). Samlet set er disse øvrige fællesskabsproducenters situation ikke forskellig fra EF-erhvervsgrenens situation. For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r de øvrige EF-producenters salgspriser blev der ikke i forbindelse med undersøgelsen fundet tegn p(cid:134), at priserne var lavere end EF- erhvervsgrenens salgspriser. Argumentet bør derfor afvises. (247) Kommissionen undersøgte ogs(cid:134), om andre faktorer end de ovennævnte kan have bidraget til den skade, forvoldt erhvervsgrenen i Fællesskabet, der er navnlig faldende efterspørgsel eller ændringerne i forbrugsmønstret, den teknologiske udvikling samt EF-erhvervsgrenens eksportresultater og produkti- vitet. forbrugsmønstret er det (248) Med hensyn til udviklingen i efterspørgslen og ændringerne i tidligere blevet fastsl(cid:134)et, at markedet for tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l er vokset mellem 1994 og undersøgelsesperioden. Samtidig er det konstateret, at EF-erhvervsgrenen ikke opn(cid:134)ede fordel af denne vækst p(cid:134) markedet, mens de eksporterende producenter øgede deres salgsmængde og markedsandel betydeligt. b) Import fra tredjelande (244) De samme interesserede parter har fremhævet den rolle, der p(cid:134)st(cid:134)s spillet af importen fra andre tredje- lande, især Schweiz, i forbindelse med den skade, der er forvoldt erhvervsgrenen i Fællesskabet. (245) situationen for Importen fra Schweiz steg med 25 % mellem 1994 og undersøgelsesperioden, men dens markedsandel var relativt stabil i hele den af undersøgelsen omfat- tede periode (6,6 % i 1994, 6,9 % i undersøgelses- perioden), hvilket derfor tyder p(cid:134), at importen fra Schweiz til Fællesskabet blot fulgte udviklingen p(cid:134) markedet. Hvis importen fra Schweiz sammenlignes med situationen for den subsidierede import mellem 1994 og undersøgel- sesperioden, ligger den samlet betydeligt under det niveau, der blev n(cid:134)et af den subsidierede import b(cid:134)de med hensyn til mængde og markedsandel. For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r priser blev der ikke i forbindelse med undersøgelsen fundet tegn p(cid:134), at priserne var lavere end EF-erhvervsgrenens salgspriser. Argu- mentet bør derfor afvises. (246) For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r importen fra andre tredjelande er den af ubetydeligt omfang, og skønt dens markeds- andel svingede en smule mellem 1994 og undersø- gelsesperioden (fra 1,4 % til 2,2 %), var den fortsat af begrænset omfang. For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r priser blev der ikke i forbindelse med undersøgelsen fundet tegn p(cid:134), at priserne var lavere end EF-erhvervsgre- nens salgspriser. Argumentet bør derfor afvises. (249) sit produktions- I forbindelse med den teknologiske udvikling og fællesskabserhvervsgrenens produktivitet er det konstateret, at EF-erhvervsgrenen forsøgte at opret- investeringsniveau holde mellem 1994 og undersøgelsesperioden for ikke at miste sin konkurrenceevne. Desuden har EF- erhvervsgrenens eksport været stabil i løbet af den undersøgte periode, og dens salg har vist sig at være mere rentabelt p(cid:134) eksportmarkederne end p(cid:134) fællesskabsmarkedet. og (250) Det kan derfor konkluderes, at andre faktorer end den subsidierede import ikke har brudt (cid:134)rsagssam- menhængen mellem den subsidierede import og den væsentlige skade, der er forvoldt fællesskabser- hvervsgrenen som følge heraf. 3. Konklusion om skade (251) Det konkluderes derfor foreløbigt, at den subsidie- forvoldt rede import erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade. fra Indien og Korea har F. FÆLLESSKABETS INTERESSER 1. Generel bemærkning (252) For at klarlægge Fællesskabets interesser under- søgte Kommissionen to scenarier, nemlig de mest sandsynlige virkninger af at indføre antisubsidiefor- anstaltninger samt de mest sandsynlige virkninger af ikke at indføre s(cid:134)danne foranstaltninger. I denne forbindelse blev der lagt særlig vægt p(cid:134) den virk- ning, som en eventuel antisubsidietold ville have p(cid:134) erhvervsgrenen i Fællesskabet, p(cid:134) leverandørerne af r(cid:134)varen samt p(cid:134) de endelige brugere af den p(cid:134)gæl- dende vare. L 79/56 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 2. Erhvervsgrenen i Fællesskabet og andre EF- producenter steringer direkte forbundet med den p(cid:134)gældende vare. a) Generelt (253) Erhvervsgrenen i Fællesskabet har vist sig at være strukturelt levedygtig og i stand til at tilpasse sit varesortiment til de skiftende konkurrencevilk(cid:134)r p(cid:134) markedet samt koncentrere sig om markedsnicher, hvor der var mindre konkurrence fra den subsidie- rede import fra de p(cid:134)gældende lande. (254) Trods denne strukturelle levedygtighed kan det imidlertid ikke udelukkes, at erhvervsgrenen vil mindske sine fremstillingsaktiviteter i Fællesskabet i forbindelse med den p(cid:134)gældende vare, hvis der ikke træffes foranstaltninger mod den subsidierede import. Denne konklusion er berettiget i betragt- ning af varigheden af den situation med forværret rentabilitet, der er for(cid:134)rsaget af den subsidierede import. Uden foranstaltninger vil det pristryk, der fortsat er for(cid:134)rsaget af den subsidierede import, gøre alle EF-erhvervsgrenens bestræbelser for at genvinde en tilfredsstillende fortjenstmargen virk- ningsløse. b) Beskæftigelse (255) Fællesskabserhvervsgrenens situation er gradvist forværret siden 1995. Hvis denne udvikling fort- sætter, vil EF-erhvervsgrenen m(cid:134)ske blive tvunget til at indstille produktionen i Fællesskabet, og omkring 700 arbejdspladser i EF, som er direkte knyttet til den p(cid:134)gældende vare, kan blive bragt i fare. P(cid:134) den anden side vil en indførelse af foran- staltninger gøre det muligt for erhvervsgrenen at opretholde og yderligere udvikle sine aktiviteter i Fællesskabet. c) Forskning og udvikling (256) Den p(cid:134)gældende vare kræver løbende investeringer i forskning og udvikling, hovedsagelig i forbindelse med produktionsprocessen, dvs. til udvikling af miljøvenlige og energibesparende produktionstek- ikke nologier. udelukkes, at EF-erhvervsgrenen vil være nødt til at reducere sine investeringer betydeligt, hvis der ikke indføres foranstaltninger. forbindelse kan det I denne 3. Ikke forbundne importører (257) Der blev ydet begrænset samarbejde fra ikke forret- ningsmæssigt forbundne importører af den p(cid:134)gæl- dende vare i Fællesskabet. For de samarbejdsvillige selskaber var hverken beskæftigelse eller store inve- (258) Dette berettiger den foreløbige konklusion, at en eventuel udligningstold sandsynligvis ikke vil have afgørende indvirkning p(cid:134) de ikke forretningsmæs- sigt forbundne importører. 4. Leverandører (259) Følgende 6 leverandører samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og de oplysninger, som de afgav, blev kontrolleret af Kommissionen: — Acciaierie Valbruna s. r. l, Vicenza, Italien — Acciaierie Bolzano s. r. l, Bolzano, Italien — Cogne Acciai Speciali, Aosta, Italien — Fagersta Stainless AB, Fagersta, Sverige — Roldan SA, Madrid, Spanien — Ugine Savoie Imphy, Ugine, Frankrig. Der blev modtaget besvarelser fra to andre leveran- dører til EF-erhvervsgrenen, nemlig Avesta Shef- field Ltd (Sheffield, Det Forenede Kongerige) og Krupp Edelstahlprofile (Siegen, Tyskland). (260) Disse leverandører fremførte, at de led under s(cid:134)vel direkte konkurrence fra importen af valsetr(cid:134)d fra tredjelande, som var steget betydeligt i de seneste (cid:134)r, og virkningerne af den subsidierede import af den p(cid:134)gældende vare i leverandørsektoren. Da konkurrencen vedrørende tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l var finde skarp, havde EF-erhvervsgrenen forsøgt at billigere r(cid:134)vareleverandører og derfor købt varer i lande uden for Fællesskabet, nemlig Korea, Indien og Taiwan, og den havde udøvet pristryk p(cid:134) sine leverandører for at sikre lave r(cid:134)varepriser. (261) En udligningstold p(cid:134) den p(cid:134)gældende vare vil bist(cid:134) EF-leverandørerne af valsetr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l med at forbedre deres forværrede økonomiske situation og genoprette rentabiliteten, hvilket vil sætte dem i stand til at foretage de nødvendige investeringer. 5. Brugere (262) Brugerne er forarbejdere af tr(cid:134)d, hvis halvfabrikata derefter benyttes i bygge- og anlægsarbejder, i auto- til mobilindustrien, medicinske form(cid:134)l osv. Kun fire af de 60 udsendte spørgeskemaer blev besvaret, nemlig af: til husholdningsapparater, — Bever GmbH, Kirchhunden, Tyskland — Tucai SA, Barcelona, Spanien — Tubiflex, Orbassano, Italien — Max Rhodius GmbH, Weissenburg, Tyskland. 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/57 (263) Den begrænsede samarbejdsvilje gør det berettiget at drage den foreløbige konklusion, at en eventuel udligningstold højst sandsynligt ikke vil have en afgørende indvirkning p(cid:134) brugerindustrien, enten fordi denne r(cid:134)vare ikke er en væsentlig omkost- ningsfaktor for virksomhederne i brugerindustrien, eller fordi deres produktion af mere forarbejdede varer med forbindelse til tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l kun tegner sig for en mindre del af deres samlede forholdsvis produktion. beskedne toldsatser, der er foresl(cid:134)et for de p(cid:134)gæl- dende eksportører, det store antal konkurrerende producenter i Fællesskabet samt tilstedeværelsen af import fra andre tredjelande forventes det desuden, at foranstaltningerne sandsynligvis ikke vil føre til samlede større prisstigninger p(cid:134) tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l i Fællesskabet. betragtning de af I 6. Konkurrence og handelsforvridende virk- ninger (264) For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r handelsmæssige virkninger af en eventuel udligningstold eksporteres den p(cid:134)gæl- dende vare ikke til de p(cid:134)gældende lande, bl. a. p(cid:134) grund af den høje told p(cid:134) tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l i disse lande, omend den p(cid:134)gældende vare eksporteres af EF-erhvervsgrenen til andre tredjelande. P(cid:134) grund af den nuværende internationale situation er fælles- skabsmarkedet desuden et af de f(cid:134) (cid:134)bne markeder, hvor der stadig er stor efterspørgsel efter st(cid:134)l. (265) For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r virkningerne af eventuelle foran- staltninger p(cid:134) konkurrencen i Fællesskabet har nogle interesserede parter fremført, at told vil føre til, at de p(cid:134)gældende eksporterende producenter vil forsvinde fra EF-markedet og derved mindske konkurrencen betydeligt, samt til prisstigninger p(cid:134) tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l. (266) i omhandlede markedsposition, I betragtning af de eksporterende producenters ovenfor den forholdsvis beskedne foresl(cid:134)ede told, det store antal producenter samt markedets Fællesskabet gennemsigtighed kan det konkluderes, at EF- producenterne fortsat vil have et betydeligt antal fællesskabsmarkedet. stærke p(cid:134) Brugerne fremtiden have i mulighed for at vælge mellem flere leverandører af den p(cid:134)gældende vare. s(cid:134)ledes ogs(cid:134) konkurrenter vil (267) Endelig fremførte visse interesserede parter, at det ikke kunne være i Fællesskabets interesse at træffe foranstaltninger p(cid:134) grund af ovennævnte p(cid:134)st(cid:134)ede praksis ved beregningen af legeringstillæg. Der henvises i den forbindelse til bemærkningerne i betragtning 209 ff. 7. Konklusion om Fællesskabets interesser (268) Af ovennævnte (cid:134)rsager konkluderes det foreløbigt, at der ikke foreligger tvingende grunde til ikke at indføre udligningstold. G. MIDLERTIDIG TOLD (269) P(cid:134) grundlag af konklusionerne vedrørende subsi- dier, skade, (cid:134)rsagssammenhæng og Fællesskabets interesser finder Kommissionen, at det er nødven- indføre midlertidige udligningsforanstalt- digt at ninger. (270) Med henblik p(cid:134) fastsættelse af niveauet for disse foranstaltninger tog Kommissionen hensyn til de konstaterede subsidiemargener og størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe den skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen. (271) Kommissionen fastslog, at det var nødvendigt at hæve priserne p(cid:134) den subsidierede import til et niveau, som ikke forvoldte skade. Den nødvendige prisstigning blev fastsat p(cid:134) grundlag af en sammen- ligning af den vejede gennemsnitlige importpris, der anvendtes til at fastsl(cid:134) prisunderbuddet som beskrevet i betragtning 226 ff. , og den ikke-skade- lige pris p(cid:134) forskellige af EF-erhvervsgrenens refe- rencer eller modeller. Den ikke-skadevoldende pris er blevet beregnet ved at trække fællesskabser- hvervsgrenens gennemsnitlige faktiske fortjenst- margen fra dens en salgspris fortjenstmargen p(cid:134) 5 %. Denne fortjenstmargen tidligere sager vedrørende svarer erhvervsgrene af denne type er fundet at være et nødvendigt minimum. Alle forskelle, der fulgte af denne sammenligning, udtryktes derefter i procent af den samlede cif-importværdi. til det, der tillægge samt i (272) Tolden bør i overensstemmelse med artikel 12, stk. 1, i grundforordningen fastsættes svarende til subsi- diebeløbet, medmindre skadesmargenen er lavere. Der blev derfor fastsat følgende told for samar- bejdsvillige producenter: a) Indien — Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd, Mumbai — Devidayal Industries Ltd, Mumbai 24,4 % 18,4 % — Indore Wire Company Ltd, Indore 19,3 % — Isibars Limited, Mumbai — Isinox Steels Ltd, Mumbai 13,2 % 13,2 % — Kei Industries Limited, New Delhi 0 % L 79/58 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 3. 1999 — Macro Bars and Wires Pvt. Ltd, Mumbai — Mukand Ltd. , Mumbai — Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad — Triveni Shinton International Ltd, Indore — Venus Wire Ltd. , Mumbai b) Korea — Korea Welding Electrode Co. Ltd, Seoul — Shine Metal Co. Ltd, Pusan — Dae Sung Rope Mfg. Co. Ltd, Pusan 25,4 % 13,2 % 28,6 % 0 % 35,4 % 0 % 2,6 % 0 % — Korea Sangsa Co. Ltd, Seoul/Pusan 0 % — Mjung Jin Co. Ltd, Pusan — Kowel Special Steel Wire Co. — SeAH Metal Products Co. Ltd, Chang Won 0 % 0 % 2,4 % (273) For ikke at belønne manglende samarbejdsvilje fandtes det passende at fastsætte tolden for de ikke- samarbejdsvillige selskaber summen af den højeste sats, der konstateredes for hvert enkelt subsidieprogram for de samarbejdsvillige selskaber, dvs. 48,9 % for indiske producenter og 6 % for koreanske producenter, da begge disse satser er til lavere end den højeste skadesmargin, der konstate- redes for en samarbejdsvillig eksportør i det respek- tive land. H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE (274) Af hensyn til god administration bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den tidsfrist, der er anført i indledningsmeddelelsen, kan tilken- degive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Endvidere bør det fastsl(cid:134)s, at alle træffes med henblik p(cid:134) denne afgørelser, der forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik p(cid:134) en endelig told — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 1. Der indføres en midlertidig udligningstold p(cid:134) importen af tr(cid:134)d af rustfrit st(cid:134)l, med indhold af nikkel p(cid:134) 2,5 vægtprocent og derover, undtagen med indhold af nikkel p(cid:134) 28 vægtprocent og derover, men ikke over 31 vægtprocent, og af chrom p(cid:134) 20 vægtprocent og derover, men ikke over 22 vægtprocent, af diameter 1 mm og derover, henhørende under KN-kode 7223 00 19 (Taric- kode 7223 00 19. 90) og med oprindelse i Indien og Korea. 2. Tolden fastsættes til Fællesskabets grænse, ufortoldet: følgende af nettoprisen, frit Indiske producenter Toldsats (%) Taric-tillægskode Bhansali Bright Bars Pvt Ltd, Mumbai Devidayal Industries Ltd, Mumbai Isinox Steels Ltd, Mumbai Isibars Ltd, Mumbai Mukand Ltd, Mumbai Indore Wire Company Ltd, Indore Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad Venus Wire Industries Ltd, Mumbai Macro Bars and Wires Pvt. Ltd, Mumbai Kei Industries Ltd, New Delhi Triveni Shinton International Ltd, Indore Alle andre indiske selskaber 24,4 18,4 13,2 13,2 13,2 19,3 28,6 35,4 25,4 0 0 48,9 A009 A010 A002 A011 A003 A004 A005 A006 A008 A020 A012 A999 24. 3. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 79/59 Koreanske producenter Toldsats (%) Taric- tillægskode Korea Welding Electrode Co. Ltd, Seoul Shine Metal Co. Ltd, Pusan Dae Sung Rope Mfg. Co. Ltd, Pusan Korea Sangsa Co. Ltd, Seoul Myung Jin Co. Ltd, Kyoungbuk Kowel Special Steel Wire Co. Ltd, Kyungnam SeAH Metal Products Co. Ltd, Kyungnam Alle andre koreanske selskaber 0 2,6 0 0 0 0 2,4 6 A013 A014 A015 A016 A017 A018 A019 A999 Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er 3. fastsat. 4. De i stk. 1 omhandlede varers overgang til fri omsætning i Fællesskabet er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told. Artikel 2 Interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er anført i indlednings- meddelelsen, kan tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist p(cid:134) 15 dage fra datoen for nærværende forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 30 i forordning (EF) nr. 2026/97. De berørte parter kan inden for en frist p(cid:134) en m(cid:134)ned fra datoen for nærværende forord- nings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse, jf. artikel 31, stk. 4, i forordning (EF) nr. 2026/97. Artikel 3 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesska- bers Tidende. Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode p(cid:134) fire m(cid:134)neder. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 23. marts 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Leon BRITTAN Næstformand