title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om «Asbest»

eurovoc_concepts:
asbestos
health risk
occupational health
occupational safety
public health
substitute product

text: C 138/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 1999 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Asbest« (1999/C 138/09) Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 19. -20. marts 1997 under henvisning til forretningsor- denens artikel 23, stk. 3, at afgive en udtalelse om »Asbest«. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som udpegede Thomas Etty til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 4. marts 1999. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 362. plenarforsamling af 24. -25. marts 1999, mødet den 24. marts 1999, med 55 stemmer for, 9 stemmer imod og 13 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledende bemærkninger 1. 1. EU har allerede i mange år anerkendt de videnskabelige beviser for, at asbest kan fremkalde kræft hos mennesker. Siden 1983 har der været EU-lovgivning på området. ØSU har i 1. 2. flere tidligere udtalelser om asbest og asbestrelateret EU-lovgivning tilsluttet sig Kommissionens syn, at alle asbestformer er kræftfremkaldende. ØSU har også påpeget, at »det ikke [er] muligt at fastsætte “sikre” eksposi- tionsgrænser, som kan garantere mod asbestens farlige egen- skaber(. ). Selv en meget ringe dosis kan give kræft. Den eneste virkelig “sikre” løsning er derfor at forbyde asbest. De fastlagte grænseværdier for asbest (. ) må ikke betragtes som “sikre”, videnskabeligt funderede grænser, men snarere som resultater af en afvejning, hvorunder også ikke-medicinske hensyn har spillet en rolle« (1). Nye videnskabelige resultater er systematisk blevet fulgt op med strengere grænseværdier. 1. 3. De fleste alvorlige, fortrinsvis dødelige, sygdomme, som er forårsaget af asbest (bl. a. forskellige kræftformer og asbestose), viser sig først mange år (5-10 eller flere) efter den første eksponering. Trods de sidste årtiers beskyttelseslovgiv- ning er de videnskabelige prognoser for forekomsten af asbestrelaterede sygdomme stadig alarmerende. Det hedder eksempelvis i en nylig undersøgelse foretaget for det hollandske social- og arbejdsministerium, at der i løbet af de næste 35 år vil blive diagnosticeret 40 000 tilfælde af asbestrelaterede sygdomme i Holland. Det anslås, at ca. 10 000 personer i perioden 1945-1995 er blevet eksponeret for asbest i holland- ske fabrikker under arbejde med rå asbest. Endvidere er omkring 330 000 personer blevet eksponeret for asbest i forbindelse med håndtering af og arbejde med asbestholdige materialer og produkter. Der forventes 19 000 tilfælde af pleuramesotheliom (lungehindekræft) og 19 000 tilfælde af asbestrelateret lungekræft (2). Dr. J. Peto, en førende ekspert, forudså for kort tid siden i en publikation, at asbestrelateret mesotheliom vil koste en kvart million mennesker livet i Vesteuropa i de næste 35 år. Petos undersøgelser fokuserede på seks lande: Tyskland, Storbritannien, Frankrig, Italien, Holland og Schweiz(3). 1. 4. I EU har kun to af de tre kommercielt anvendte asbestfibre (blå og brun asbest) og produkter, der indeholder disse, være totalt forbudte siden januar 1986. Hvid asbest (chrysotil) er forbudt i 14 produktkategorier, men anvendes fortsat i asbestcementprodukter (f. eks. nedløbsrør, tag- og vægbeklædningsmaterialer — ca. 85 % af brugsvolumen), friktionsmaterialer (9 %), tekstiler, tætnings- og pakningsmate- rialer (6 %) og nogle få meget specialiserede produkter såsom medicinske filtre. 1. 5. Ni medlemsstater (Belgien, Danmark, Finland, Frankrig, Holland, Italien, Sverige, Tyskland, Østrig) har nu nedlagt forbud (med visse undtagelser) mod første brug (produktion, omdannelse, salg, import og markedsføring) af asbest. Irland og Luxembourg går principielt ind for et forbud, den britiske regering gennemfører for øjeblikket høringer om indførelse af et forbud. Regeringerne i Grækenland, Portugal og Spanien, lande der har en betydelig asbestcementproduktion, støtter fortsat status quo. De siger, at de ikke kan godkende de videnskabelige argumenter, som ligger til grund for de andre medlemsstaters holdninger, og henviser til de negative økono- miske konsekvenser af et forbud. 1. 6. Ud over de risici, som arbejdstagere og forbrugere er udsat for i forbindelse med første brug af asbest, eksponeres EU’s arbejdstagere og øvrige borgere for den eksisterende asbest, navnlig i bygninger, ved nedrivning, vedligeholdelse, reparation samt elektriker- og blikkenslagerarbejde. Disse situationer og aktiviteter er omfattet af gældende EU- lovgivning. (1) ØSU’s »Udtalelse om forslag til Rådets andet direktiv om beskyttel- se af arbejdstagere mod farerne ved under arbejdet at være udsat for asbest« i EFT C 310 af 30. 11. 1981, punkt 1. 9, s. 44, gentaget i ØSU’s »Udtalelse om forslag til Rådets direktiv om ændringer af direktiv 83/477/EØF om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved under arbejdet at være udsat for asbest« i EFT C 332 af 31. 12. 1990, s. 162. (2) A. Burdorf m. fl. , Schatting van asbest-gerelateerde ziekten in de periode 1996-2030 door beroepsmatige blootstelling in het verleden, Den Haag, marts 1997. (3) British Journal of Cancer, vol. 79 (3/4). Antallet af asbestrelaterede lungekræftdødsfald svarer mindst til antallet af mesotheliomdøds- fald. Det samlede antal asbestrelaterede dødsfald i Vesteuropa i løbet af de næste 35 år vil derfor sandsynligvis overstige 500 000. 18. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 138/25 1. 7. Endelig udgør asbestholdigt affald (fra asbestindustrien og nedrivning), som er blevet anvendt til vedligeholdelse af (lande)veje, sammen med korrosion fra asbestcementrør et alvorligt forureningsproblem for luft- og vandmiljøet. Der er også relevant EU-lovgivning på dette område. 2. Begrundelse for denne initiativudtalelse Der kommer hele tiden nye videnskabelige beviser for 2. 1. de skadelige og ofte livsfarlige virkninger af eksponering for asbest (inklusive hvid asbest). 2. 2. Man kan frygte, at eksisterende EU-lovgivning og håndhævelse ikke i tilstrækkelig grad beskytter arbejdstagerne og den brede offentlighed. For det første er der det førnævnte argument, at det er umuligt at fastlægge sikre eksponeringsni- veauer for asbestens skadelige egenskaber. For det andet mener eksperter, at det i mange tilfælde er vanskeligt at kontrollere eksponeringen af arbejdstagere og andre, der håndterer eller bruger asbest og asbestholdige produkter. Det er muligt, at grænseværdier, der er fastlagt ved EU-lovgivning, ofte overskrides. 2. 3. ØSU mener også, at de nuværende dispensationer er alt for omfattende og tillader unødvendig indførsel og brug af hvid asbest, enten hvor der ikke er noget som helst behov for brug af asbest, eller hvor mere sikre erstatningsprodukter er tilgængelige. ØSU er vidende om, at det i mange tilfælde kun er få medlemsstater, der fortsat anvender disse dispensationer, hvilket viser, at hvis der på et tidspunkt har været et behov for dem — og visse medlemsstater brugte dem i begyndelsen — så er dette ikke længere tilfældet. ØSU mener imidlertid, at sådanne dispensationer 2. 3. 1. kun bør eksistere, hvor der ikke er nogen sammenlignelige alternativer til stede. Eftersom der i næsten alle tilfælde findes sådanne alternativer, står vi i den mærkværdige situation, at der egentlig ikke er behov for dispensationerne, men at de i praksis bruges i et vist omfang (i ét tilfælde har en medlemsstat en særlig dispensation, men har kun brugt den otte gange. ) ØSU mener, at når der findes passende alternativer, er dispensa- tioner overflødige og bør afskaffes. 2. 3. 2. ØSU er også bekymret over, at de videnskabelige undersøgelser, der skulle bruges til at afgøre, hvorvidt en dispensation skulle tillades, har været mangelfulde, eftersom de kun har fokuseret på fremstillingen og den indledningsvise brug af asbestholdige produkter og ikke på deres brug efter et stykke tid, når der arbejdes med dem eller de forfalder. Overalt i EU er asbestholdige materialer, der ganske vist er sikre under ideelle betingelser, i færd med at smuldre og afgive fibre i arbejdsmiljøet og det omgivende miljø, hvadenten der bevidst røres ved dem eller ej. 2. 4. Den aktuelle situation i EU, hvor ni medlemsstater nu går ind for et forbud mod første brug af asbest, betyder, at der er et klart kvalificeret flertal for en EU-politik, der har et forbud mod hvid asbest som mål. 2. 5. Industrien har gjort store fremskridt med at udvikle godkendte alternativer til asbest, der regnes for at være mere sikre (1). Undersøgelser foretaget for Kommissionen har vist, at der nu på stort set alle den hvide asbests anvendelsesområder findes erstatningsprodukter, der betragtes som mindre farlige end denne, f. eks. polyvinylalkoholiske fibre, cellulose og p-aramid (2). 2. 6. I betragtning heraf er ØSU tilfreds med Kommissionens meddelelse om, at den inden for den nærmeste fremtid agter at forbyde første brug af hvid asbest. Efter sigende vil der kun blive tale om et meget begrænset antal dispensationer fra dette forbud. Instrumentet får form af en ændring af Bilag I til Rådets direktiv 76/769/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestem- melser om begrænsning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater »(asbest)«. Ændringen vil indeholde overgangsbestemmelser. Det er klart, at et forbud mod første brug af hvid 2. 6. 1. asbest vil få omfattende konsekvenser for asbestcementindu- strien i Grækenland, Portugal og Spanien. ØSU ønsker at give sin mening til kende om dette spørgsmål. 2. 7. Socialministrene anmodede på deres rådsmøde den 7. april 1998 om styrkelse af den nuværende kontrol med arbejdstageres asbesteksponering. Et direktiv, der totalt forby- der eller lægger stramme begrænsninger på markedsføring og brug af asbest, vil være et vigtigt skridt i den rigtige retning. Det vil dog ikke kunne løse de enorme problemer, som den eksisterende asbest i EU har skabt, problemer som det vil tage årtier at få bugt med. Disse problemer bør tages op igen. 2. 8. En anden grund til, at ØSU fremsætter denne initiati- vudtalelse, er den klage, som Canada, verdens største eksportør af hvid asbest, har indgivet over for Frankrig i Verdenshandels- organisationen (WTO) efter Frankrigs beslutning om at forbyde chrysotil. Klagen er rettet mod foranstaltninger fra fransk side, navnlig dekretet af 24. december 1996 om forbud mod asbest og asbestholdige produkter, der bl. a. omfatter forbud mod indførsel af sådanne produkter. Canada hævder i sin klage (WT/DS 135) af 28. maj 1998, at disse foranstaltninger strider mod artikel 2, 3 og 5 i Aftale om Anvendelse af Sundheds- og Plantesundhedsforanstaltninger, artikel 2 i Aftale om Tekniske Handelshindringer og artikel II, XI og XIII i GATT 1994. Canada hævder også, at rettigheder, som landet har i henhold til ovenstående aftaler, er blevet ophævet eller forringet. Hvis Canada får medhold i sin klage, kan dette få særdeles uønskede konsekvenser for EU-lovgivningen på området. (1) Alle alternative fibre godkendes i henhold til Rådets direktiv 80/1107/EØF af 27. 11. 1980 om beskyttelse af arbejdstagere mod farerne ved at være udsat for kemiske, fysiske og biologiske agenser under arbejdet (EFT L 327 af 3. 12. 1980) og direktiv 94/24/EF af 7. 4. 1998 om kemiske agenser (EFT L 131 af 5. 5. 1998). (2) Undersøgelse ved Environmental Resources Management (ERM) i Oxford, der ligger til grund for udtalelsen af 15. september 1998 fra Den Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø. C 138/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 1999 2. 9. Endelig er denne initiativudtalelse motiveret af ØSU’s bekymring over situationen i flere, og måske alle, ansøgerlande. I de central- og østeuropæiske lande har der i mange år ikke været sat fokus på, hvordan asbesteksponering indvirker på arbejdstagernes helbred. Det må antages, at asbestholdige produkter er blevet anvendt i stort omfang i forbindelse med byggeri og anlægsarbejde. Mange af ovennævnte problemer findes i disse lande — og i stort omfang. Ifølge Kommissionen er visse af ansøgerlandene for nylig begyndt at træffe lovgiv- ningsmæssige foranstaltninger for at beskytte arbejdstagerne mod virkningerne ved asbesteksponering. 3. Den aktuelle lovgivning i EU’s medlemsstater (navnlig med henblik på dispensationer) 3. 1. De vigtigste dispensationer i europæisk lovgivning drejer sig om asbestcementprodukter, tætnings- og paknings- samt friktionsmaterialer. Der er mange detaljerede dispensatio- ner for specifikke produkter i de enkelte medlemsstater, men generelt er situationen følgende: Når et land ikke nævnes, er der en generel dispensation for produkter, hvor der ikke findes nogen passende, mere sikre alternativer — de nedenfor omtalte lande har enten helt forbudt brugen af asbestcementprodukter eller tillader kun meget få dispensationer. 3. 2. Dispensationerne for asbestcement udløb i 1994/1995 i Italien, Tyskland og Østrig (dog med en undtagelse for vandrør). Langt tidligere blev det forbudt i Danmark, Finland, Holland og Sverige. I Frankrig blev brugen af det forbudt i 1997. Syv medlemsstater har stadig generelle dispensationer for asbestcement. 3. 3. Der er dispensationsmuligheder for paknings- og tæt- ningsmaterialer i en række medlemsstater — Danmark (for kombinerede højtryk-/højtemperaturforhold), Finland, Hol- land (samme vilkår som Danmark) og Sverige (ditto) — men disse er udløbet i Østrig (1993), Tyskland (med undtagelse af diafragmer i eksisterende anlæg for elektrolyse af alkalichlori- der) og Italien. Selv i de lande, hvor der findes dispensationer, skal der i hver enkelt tilfælde anvendes erstatningsprodukter, såfremt sådanne eksisterer. Kun i otte medlemsstater findes der en generel undtagelse. 3. 4. Der fandtes dispensationer for friktionsmaterialer (for- budt fra og med den 1. januar 1999) i Danmark (men kun hvor der ikke var erstatningsprodukter, og da kun i køretøjer registreret før 1988), Finland (hvis der ikke fandtes nogen sammenlignelige erstatningsprodukter), Frankrig, Holland (visse tunge erhvervskøretøjer), Sverige (hvis der ikke fandtes nogen sammenlignelige erstatningsprodukter), Tyskland (hvor de kun omfattede jernbanekoblingsbelægning) og Italien. Syv medlemsstater havde indtil for nylig en generel dispensa- tion. 4. Alternativer til asbest Hvis der findes mere sikre erstatningsprodukter, er der 4. 1. ikke behov for at bevare dispensationer (især fordi mange dispensationer allerede tager højde for gradvis indførelse af sådanne alternativer). 4. 2. »Alternativet« til asbest er ofte simpelt hen ikke at bruge produktet eller at fremstille produktet uden asbest. Asbest er alt for ofte blevet anvendt som den sikre løsning til eliminering af risici ildebrand), der i praksis ikke eksisterede. Ved identificeringen af behovet for at anvende asbestprodukter bør farerne ved at undlade at anvende dem overvejes og evalueres grundigt. (f. eks. Således konstrueres mange tage med asbestholdige 4. 3. materialer, selv om dette ikke er nødvendigt, og der heller ikke er noget behov for at anvende alternativer til asbest. Man kan også ad ingeniørmæssig vej komme om ved behovet for asbestholdige materialer (eller alternativerne til disse) ved konstruktionen af bygninger eller ved processer, hvor hvid asbest eller et passende alternativ for øjeblikket anses for nødvendige. ØSU er overbevist om, at der findes alternative produk- 4. 4. ter på markedet for næsten alle den hvide asbests aktuelle anvendelsesområder i EU. For visse produkters vedkommende er der marginale forskelle i ydeevne, og i flere produkters tilfælde er der tale om store prisforskelle (men prisforskellene afhænger delvis af, om der er et forbud). Der findes i hvert fald erstatningsprodukter for paknings- og tætningsmaterialer af asbest, højtryk- der /højtemperaturforhold. kombineret anvendes under 4. 5. Ofte eksisterer der flere alternativer til et asbestholdigt produkt, og i visse tilfælde er alternativerne naturprodukter (ofte plantebaserede) snarere end de syntetiske mineralske fibre, som der ofte fokuseres på i diskussionerne om asbestal- ternativer. 4. 6. ØSU erkender, at visse asbestalternativer, navnlig syn- tetiske mineralske fibre, kan være farlige, til tider endog meget farlige, og tager til efterretning, hvad udtalelsen fra GD XXIV’s Videnskabelige Komité for Toksicitet, Økotoksicitet og Miljø har at sige herom. Det er vigtigt at forske mere i disse erstatningsprodukter. ØSU bifalder den vigtige konklusion, at de tre alternative produkter til chrysotil, der er nævnt ovenfor i punkt 2. 5, sandsynligvis indebærer en mindre risiko hvad angår carcinogenese og lungefibrose. ØSU er fuldstændig enig i rekommandationen fra Den Videnskabelige Komité om at øge den toksikologiske og epidemiologiske forskning inden for alternative fibre såvel som inden for teknologien med henblik på at udvikle nye tykkere/mindre indåndelige fibre. ØSU går også ind for Den Videnskabelige Komités krav om, at kontrollen med erstatningsfibre på arbejdspladserne ikke skal lempes. 3. 5. Ud over hvad der er anført som begrundelse for denne udtalelse i punkt 2. 3 ovenfor, ser ØSU også med bekymring på den praktiske gennemførelse af eksisterende EU-lovgivning. ØSU frygter, at de konkrete foranstaltninger i EU er mangelful- de, og at medlemsstaternes kapacitet til at overvåge og kontrollere gennemførelsen i mange tilfælde er utilstrækkelig. 4. 7. ØSU afviser forslaget fra visse berørte parter om, at arbejdstagerne fortsat skal eksponeres for de velkendte risici i forbindelse med hvid asbest, indtil der er blevet gennemført yderligere undersøgelser. Den 30. september 1997 afholdtes et fælles møde mellem canadiske og britiske forskere for at give canadierne mulighed for at fremlægge videnskabelige 18. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 138/27 beviser for kontrollen med chrysotils sundhedsrisici. Detkon- kluderedes på mødet, at hvid asbest kan forårsage lungekræft, mesotheliom og asbestose (1). På den baggrund bør man tage fat på de velkendte risici, inden man ser på de eventuelle risici ved andre produkter, men ØSU er enig i, at disse mindre velkendte produkter bør anvendes med meget stor forsigtighed. EU-lovgivningen langt mere detaljeret og streng end de standarder, der er inkorporeret i Konvention nr. 162. (Det bør noteres, at ILO’s konventioner og henstillinger er udformet med henblik på at fastlægge universelle mindstestandarder, som kan anvendes som basis af lande på ethvert økonomisk udviklingstrin, og ikke bindende forpligtelser i form af maksi- mumsstandarder, der ikke kan forbedres i den nationale lovgivning i lande, som har ratificeret instrumenterne. ) 5. Relevante internationale instrumenter 5. 1. ILO har Konvention nr. 162 om sikkerhed ved brugen af asbest (1986) og Henstilling nr. 172 om samme emne. Konventionen drejer sig om kontrolleret brug af asbest, herunder typer som allerede er omfattet af et totalt forbud i EU, og giver mulighed for dispensation. Den forbyder brug af blå asbest og sprøjtning med alle former for asbest. De beskyttende og forebyggende foranstaltninger vedrører de samme forhold som EU-lovgivningen på området, men de er generelt mere procedureagtige og mindre strenge og detaljere- de. Det samme gælder reglerne for overvågning af arbejdsmiljø og arbejdstagernes sundhed, såvel som for oplysning og uddannelse af arbejdstagere og arbejdsgivere omkring sund- hedsfarerne i forbindelse med asbesteksponering, og for meto- der til forebyggelse og kontrol. 5. 2. Indtil nu har 22 af ILO’s medlemsstater ratificeret konventionen. Heraf er kun fem EU-medlemsstater, nemlig Belgien, Finland, Spanien, Sverige og Tyskland. Portugal har ratificeret konventionen ved præsidentielt dekret nr. 56/98 af 2. december 1998; men ratifikationsdokumentet er endnu ikke deponeret. Det hollandske parlament gav sin godkendelse i begyndelsen af 1999, så en ratificering kan forventes inden for kort tid. 5. 3. Dette er den eneste specifikke internationale konven- tion på området, og det er derfor vigtigt, at så mange lande som muligt tilslutter sig den. Det er beklageligt, at de fleste EU-medlemsstater endnu ikke har ratificeret den. Årsagen til dette er ikke, at konventionen strider mod eksisterende EU-lovgivning, men snarere at Kommissionen i nogen tid har hævdet at have enekompetence hvad angår visse centrale aspekter af ILO’s standarder og foranstaltninger på sikkerheds- og sundhedsområdet. alle Hvis ratificerede ILO- EU-medlemsstater 5. 4. konventionen, ville dette ikke kun være med til at fremme dens anseelse som et vigtigt instrument for verdensomspændende beskyttelse af arbejdstageres sikkerhed og sundhed. Det ville samtidig, hvilket er endnu vigtigere, gendrive det (falske) ifølge argument, som anvendes af mange udviklingslande, hvilket det faktum, at kun nogle få EU-lande åbenbart er i stand til at ratificere konventionen, tydeligt viser, at de standarder, som instrumenterne fastlægger, er alt for høje, og at udviklingslandene derfor ikke kan forventes at ratificere dem. Det er på ingen måde tilfældet. Som nævnt tidligere er (1) Møde mellem canadiske og britiske repræsentanter den 30. sep- tember 1997, arrangeret af den britiske sundhedsstyrelse (Health and Safety Executive, HSE); rapport offentliggjort af HSE den 12. december 1997. 6. Forslag til EU-foranstaltninger ØSU mener af principielle grunde, at EU bør indføre et 6. 1. totalt forbud mod første brug af alle asbesttyper. ØSU bifalder derfor Kommissionens hensigt direk- tiv 76/769/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om begræns- ning af markedsføring og anvendelse af visse farlige stoffer og præparater (asbest), så markedsføring og anvendelse af asbest helt forbydes. om at ændre 6. 2. ØSU erkender, at et forbud uden undtagelser for øjeblikket ikke er en realistisk politisk løsning. ØSU anbefaler derfor på det kraftigste, at disse undtagelser, såfremt EU tillader dem, begrænses mest muligt, både i omfang og tidsmæssigt, og ikke bliver mere vidtgående end de strengeste bestemmelser, der for øjeblikket er i brug inden for EU. For at forhindre hamstring af farlige produkter mener 6. 3. ØSU, at brugen af chrysotilholdige produkter, der ikke er blevet anvendt, inden et forbud træder i kraft, bør forbydes med meget kort varsel. 6. 4. For så vidt angår et chrysotilasbestforbuds økonomiske konsekvenser for Grækenland, Portugal og Spanien, og især for disse landes asbestcementindustri, tager ØSU til efterretning, hvad rapporten om forvaltning af miljøressourcer, som Kom- missionen har bestilt, siger herom: En femårig overgangsperiode kan give asbestcementindustrien tilstrækkelig tid til at tilpasse sig hvad angår investeringer i asbestfrie produktionsteknologier (og dermed bevarelse af arbejdspladser) og absorbering af over- skydende arbejdskraft i de lokale økonomier (2). ØSU bemærker også, at de tre lande vil modtage økonomisk støtte fra EU’s (2) I de tre lande driver 13 virksomheder 15 asbestcementanlæg med i alt 2 480 arbejdspladser. Indirekte og afledt beskæftigelse er af ERM beregnet til 5 695 (statistik for 1997). Produkterne er tagbeklædningsmaterialer og trykrør. Grækenland har den eneste fungerende asbestmine i EU, efter at Italien standsede sin minedrift i 1991. Hvis Grækenland, Portugal og Spanien får en overgangspe- riode på 5 år, vurderer ERM, at lidt over en tredjedel af de 2 480 direkte arbejdspladser vil blive bevaret. Jobtab i asbestcementindu- strien vil i vidt omfang blive opvejet af de nye arbejdspladser, der i virksomheder, der fremstiller formodentlig vil blive skabt PVC-rør og stålplader. Det er muligt, at der kan skabes op til 1 000 nye arbejdspladser i disse virksomheder. C 138/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 1999 strukturfonde til at overvinde de beskæftigelsesmæssige og øko- nomiske omstruktureringsvanskeligheder, som forbudet affø- der, mens andre medlemsstater, som allerede har forbudt hvid asbest, selv har været nødt til at løse disse problemer. 6. 5. Et totalt forbud (eller et forbud med meget begrænsede undtagelser) kræver en ekstra indsats fra medlemsstaternes side hvad angår overvågning af lovgivningen og kontrol med, om den overholdes. ØSU foreslår, at Kommissionen inden for den nærmeste fremtid undersøger, om den eksisterende lovgivning overholdes, og derefter fremlægger forslag til foranstaltninger med henblik på at fremme effektive kontrol- og håndhævelses- foranstaltninger. 6. 6. Hvad angår nedrivning og vedligeholdelse er ØSU bekymret over, at de erhvervsgrupper, der for øjeblikket er i størst fare, er de, som er nødt til at arbejde med asbest i forbindelse med reparation, vedligeholdelse, fornyelse, nedriv- ning og fjernelse. Deres eksponering er ofte ikke planlagt, men skyldes tilfældigheder, og i modsætning til dem, som fremstiller og installerer sådanne produkter - og allerede er plaget af stor dødelighed og sygelighed - bliver de arbejdstagere, som beskæftiger sig med vedligeholdelse og fjernelse, eksponeret for de pågældende materialer i en langt fra perfekt tilstand. Mange af dem er selvstændige. På grund af arbejdets mobile karakter møder de stort set aldrig arbejdstilsynet. For at sikre disse arbejdstageres sundhed og sikkerhed er det nødvendigt med en effektiv regulering af deres arbejdsgiveres forhold (inklusive effektiv licensudstedelse og kvalitetsbedømmelse), en passende regulering af deres konkrete arbejdsvilkår samt en effektiv håndhævelse af reglerne, herunder tilstrækkelig inspektion fra de offentlige myndigheders side. ØSU er ikke tilfreds med den hidtidige gennemførelse af EU’s sikkerhedslov- givning på dette område og anmoder Kommissionen om at arbejde tæt sammen med de nationale myndigheder om at forbedre situationen og, såfremt et sådant samarbejde ikke medfører nogen væsentlige fremskridt på kort sigt, fremlægge forslag, som kan løse disse problemer. 6. 7. Visse medlemsstater har allerede registre over bygnin- ger indeholdende asbest (Frankrig, Holland og Tyskland), eller har indsamlet relevante oplysninger. Som et første tiltag kunne Kommissionen undersøge de bagvedliggende motiver og erfa- ringerne med disse bestræbelser på nationalt niveau samt foretage en evaluering af registrets konkrete nytteværdi. ØSU opfordrer på dette grundlag Kommissionen til at undersøge de praktiske aspekter af et forslag om, at der i hver medlemsstat oprettes et register over asbestholdige bygninger og installa- tioner. inklusive arbejdspladser og boliger. De steder, hvor asbesten holdes under effektiv kontrol, bør det prioriteres højere at tage fat på andre asbestholdige materialer under mere usikre forhold, hvor der er stor fare for, at arbejdstagere eller offentligheden kan være udsat for fibre. Den første prioritering bør derfor være at fjerne eller reparere ødelagt asbest og vente med at fjerne asbest, der fortsat er forseglet, indtil man har fjernet de farligste kilder. Dette indebærer, at man de steder, hvor asbesten er intakt, indtil videre ikke bør fjerne den, eftersom de risici, der er forbundet med dette arbejde, er lige så store som risiciene ved ikke at fjerne asbesten. Når asbesten fjernes, er det imidlertid vigtigt, at den fjernes på en sikker måde og deponeres under tilstrækkelig hensyntagen til arbejdstagernes og miljøets beskyttelse. Fjernelse af asbest bør altid indebære evakuering af medarbejdere, der ikke deltager i fjernelsen, brug af et system med udstedelse af arbejdstilladelser før, under og efter fjernelsen, godkendelse og overvågning af de virksomheder, der står for fjernelsen, samt mere effektive praktiske beskyttelsesforanstaltninger for de arbejdstagere, der fjerner asbest, end de ovenfor skitserede foranstaltninger for arbejdstagere, som vedligeholder den. 6. 10. foranstaltninger til at asbestholdige materialer. Det er særdeles vigtigt, at der udvikles effektive forhindre videresalg og genbrug af 6. 11. Ud over forslaget i punkt 6. 5 ovenfor ser ØSU gerne, at Kommissionen træffer nye foranstaltninger til at reducere arbejdstagernes risici. Forslagene bør omfatte: — stramning af grænseværdierne for eksponering, — uddannelsestilbud og information til arbejdsgivere, arbejds- tagere og den brede offentlighed (herunder til unge), — obligatoriske undersøgelser skal foretages af bygningsejer- ne ved nedrivning eller vedligeholdelse for at konstatere, om der er asbest til stede, — oplysningskampagner om mere sikre erstatningsprodukter, aktiv fremme af brugen af disse ad forskellige kanaler, — oplysningskampagner om de risici, der er forbundet med brugen af erstatningsprodukter. ØSU håber og forventer, at Kommissionens tjenesteenheder på området har tilstrækkelige ressourcer til at klare disse opgaver. 6. 8. Der er også brug for national lovgivning, som pålægger bygningsejere i samarbejde med beboere at konstatere, om der er asbest i deres bygninger, hvilket via undersøgelser o. l. kan sikre, at ingen arbejdstager påbegynder et arbejde uden at vide, om der er asbest til stede. 6. 12. ØSU henleder opmærksomheden på de meget speciel- le problemer i forbindelse med militærpersonel. ØSU frygter, at gældende EU-lovgivning ikke beskytter dem tilstrækkeligt, og opfordrer Kommissionen til at udvikle forslag til, hvordan situationen kan forbedres. 6. 9. Hvad angår fjernelse og deponering anerkender ØSU, at der er store mængder asbest til stede i EU’s bebyggede miljø Kommissionen bør aktivt støtte forskning i de sund- 6. 13. heds- og sikkerhedsfarer, som brug af alternativer til asbest udsætter arbejdstagere og den brede offentlighed for. 18. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 138/29 6. 14. I visse medlemsstater er der sket en interessant udvikling hvad angår anerkendelse af asbestrelaterede sygdom- me som erhvervssygdomme og kompensationsordninger til gavn for ofrene eller de efterladte. Mesotheliom anerkendes af EU, Verdenssundhedsorganisationen og flertallet af medlems- stater som en erhvervssygdom. Andre asbestrelaterede syg- domme anerkendes generelt som erhvervssygdomme. Visse lande har registre over mesotheliom-ramte, men kun få har registre over andre kræftsygdomme, der er forårsaget af asbest. ØSU anmoder på denne baggrund Kommissionen om at tage sin henstilling til medlemsstaterne af 22. maj 1990 om vedtagelse af en europæisk liste over erhvervssygdomme op til fornyet overvejelse for at undersøge, om det er nødvendigt at stramme kravene. (1) 6. 15. Nylige tiltag i medlemsstaterne med henblik på at forbedre lovgivningen vedrørende arbejdstageres sikkerhed og sundhed har ikke blot resulteret i strengere retlige instrumenter, men også i udvikling af »blød lovgivning« og adfærdskodekser. Som eksempler kan nævnes praktiske »trin for trin« vejlednin- ger om fjernelse af asbestholdige materialer fra bygninger, der både behandler teknisk sikkerhed, arbejdssikkerhed og sundhedsaspekter, og som er udviklet af arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer inden for de enkelte erhvervssekto- rer. ØSU anbefaler Kommissionen at stimulere en tilsvarende udvikling på europæisk niveau, parallelt med EU-lovgivningen. 6. 16. ØSU er særdeles bekymret over de mulige konsekven- ser af den klage, som Canada har indgivet i Verdenshandels- organisationen over Frankrigs chrysotilforbud. ØSU er meget overrasket over, at der hidtil slet ikke har været nogen offentlig debat om dette spørgsmål i EU. ØSU opfordrer Kommissionen til at åbne denne debat med en kritisk evaluering af den canadiske klage. ØSU opfordrer Rådet til at vedtage en erklæring, der i kraftige vendinger støtter Frankrig. 6. 17. Med henvisning til ØSU’s udtalelse fra 1995 om forholdet mellem EU og ILO foreslås det, at Kommissionen snarest muligt tager initiativ til et samarbejde med medlemssta- terne for at få de 10 medlemsstater, der endnu ikke har ratificeret ILO-konvention nr. 162 om sikkerhed i forbindelse med brugen af asbest, til at gøre det inden for den nærmeste fremtid. Visse dele af ILO’s henstilling nr. 172 kan muligvis bruges i fremtidig EU-lovgivning og/eller blød lovgivning. (1) Jf. ØSU’s initiativudtalelse om »Arbejdsmedicin«, EFT C 307 af 19. 11. 1984, s. 28. Bruxelles, den 24. marts 1999. ØSU anser det 6. 18. for logisk, at Kommissionen på nuværende tidspunkt og i betragtning af den nye udvikling inden for EU-lovgivningen (det foreslåede forbud) ser med friske øjne på de miljøpolitiske instrumenter på området. 6. 18. 1. Et vigtigt spørgsmål er fremme af alternative tekno- logier til behandling af asbestholdigt affald. Almindeligvis bortskaffes sådant affald ved kontrolleret deponering. I visse lande anvendes eller udvikles der for øjeblikket teknologier til behandling af asbesten ved høje temperaturer eller kemiske processer med henblik på at ødelægge asbestfibrenes struktur. Disse teknologier er i dag meget dyrere end deponering. Visse medlemsstater støtter forskning og udvikling inden for miljøteknologi af denne art. ØSU anser det for vigtigt, at Kommissionen også engagerer sig i dette spørgsmål. ØSU henleder også Kommissionens opmærksom- 6. 18. 2. hed på problemerne i forbindelse med fremstillingen af granuleret stenfyld, som der anvendes store mængder af til vejunderlag. Dette materiale indeholder ofte asbest, selv om der gælder strenge regler for nedrivning. ØSU håber, at Kommissionen vil støtte forskning i de sundhedsrisici, der er forbundet hermed, og i udvikling af normaliserede og godkend- te målemetoder for asbest i nedrivningsaffald og granuleret stenfyld. Hvis resultaterne viser, at der er et behov for EU-tiltag, forventer ØSU, at Kommissionen fremlægger forslag, herunder bestemmelser om importeret materiale. 6. 18. 3. I flere EU-lande er asbestaffald i mange år blevet (og bliver muligvis fortsat) anvendt til vedligeholdelse af landeveje i nærheden af (tidligere) asbestcementfabrikker. Kommissionen bør tilskynde medlemsstaterne til at undersøge disse forhold og træffe passende foranstaltninger. For så vidt angår optagelsen af nye medlemsstater i EU 6. 19. gør ØSU Kommissionen opmærksom på de asbestrelaterede problemer, som disse står over for, herunder navnlig situatio- nen i Central- og Østeuropa. Kommissionen bør indlede en diskussion med disse landes regeringer om de ovenfor diskuterede problemer og strategier med henblik på at udarbej- de en fortegnelse over deres asbestrelaterede problemer og nuværende politikker på området. På basis af en sådan fortegnelse kan der udvikles forskellige former for samarbejde mellem EU og ansøgerlandene, f. eks. med henblik på udarbej- delse af ny lovgivning og navnlig den praktiske gennemførelse af denne nye lovgivning. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om «Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af beslutning af 19. december 1996 om vedtagelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i EF («Told 2000»)»

eurovoc_concepts:
action programme
advisory committee (EU)
customs
customs union
enlargement of the Union
financing

formats: html pdf print

text: 18. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 138/1 II (Forberedende retsakter) DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa- Parlamentets og Rådets beslutning om ændring af beslutning af 19. december 1996 om vedtagelse af et handlingsprogram for toldvæsenet i EF (“Told 2000”)« (1) (1999/C 138/01) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 11. december 1998 under henvisning til EF-traktatens artikel 100A at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Det Indre Marked, Produktion og Forbrug, som udpegede Helmut Giesecke til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 12. marts 1999. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 362. plenarforsamling af 24. -25. marts 1999, mødet den 24. marts 1999, følgende udtalelse med 72 stemmer for, 2 imod og 2 hverken for eller imod. 1. Indledning 1. 1. På baggrund af gennemførelsen af det indre marked, ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Union og Fællesskabets udvidelse med nye stater vedtog Europa- Parlamentet og Rådet den 19. december 1996 et handlingspro- gram for toldvæsenet i EF (»Told 2000«). Dette program lægger bl. a. op til: — en hurtigere toldafvikling under hensyntagen til den hastige vækst i de grænseoverskridende varebevægelser — bedre beskyttelse af Fællesskabets økonomiske interesser samt — ensartede fremgangsmåder hos toldadministrationerne i alle EU’s medlemsstater (2). Handlingsprogrammets vifte af foranstaltninger omfat- 1. 2. tede — sikring af effektiv, gennemsigtig og ensartet anvendelse af EF-retten ved hvert enkelt af Fællesskabets toldsteder — udvikling af bedre arbejdsmetoder samt forbedring af de fælles uddannelsestiltag inden for rammerne af Matthæus- programmet — forbedret information af og kommunikation med erhvervs- livets aktører i EU — arbejdsgruppers kritiske evaluering af praksis med hensyn til toldprocedurer og toldkontrol samt — tilvejebringelse af internationale rammevilkår, som kan lette samarbejdet med kommende medlemsstater og asso- cierede lande og desuden tilsikrer en bedre overvågning af de ydre grænser (3). Som fastsat i beslutningen tilstillede Kommissionen 1. 3. den 24. juli 1998 — altså mindre end 18 måneder efter programmets faktiske ikrafttræden — Europa-Parlamentet og Rådet en foreløbig beretning om gennemførelsen af program- met »Told 2000« (4). Denne beretning er hovedsagelig baseret på kommen- 1. 4. tarer fra fælles arbejdsgrupper — de såkaldte iagttager-teams — og indeholder dels anbefalinger vedrørende arbejdsmetoderne, dels forslag til justeringer af de pågældende retsforskrifter. (1) EFT C 396 af 19. 12. 1998, s. 13. (2) EFT L 33 af 4. 2. 1997, s. 24. (3) EFT C 301 af 13. 11. 1995, s. 5. (4) KOM(1998) 471 endelig udg. af 24. 7. 1998. C 138/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 1999 2. Kommissionens ændringsforslag På denne baggrund foreslår Kommissionen en ændring 2. 1. eller tilpasning af beslutningen af 19. december 1996 til de nye krav. Ændringen går primært ud på følgende: 2. 2. Samtlige aktioner, der vedrører arbejdsmetoder, infor- matisering og uddannelse af embedsmænd i toldadministratio- nerne, integreres i ét fælles retligt instrument og finansieres over én fælles budgetpost. Programmets løbetid forlænges fra udgangen af år 2. 3. 2000 til 31. december 2002. 2. 4. Kommissionen og medlemsstaterne udvikler nye kom- munikations- og informationsudvekslingssystemer samt hånd- bøger og vejledninger; de sørger endvidere for, at disse bliver permanent operationelle. 2. 5. Kommissionen og medlemsstaterne arrangerer udveks- ling af embedsmænd og afholder seminarer, hvori embeds- mænd fra medlemsstaterne og Kommissionen kan deltage. 2. 6. Programmet som helhed åbnes for de central- og østeuropæiske ansøgerlande samt Cypern og Malta; også Tyrkiet vil kunne deltage i bestemte EU-programmer. 2. 7. Der nedsættes et rådgivende udvalg, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissio- nens repræsentant som formand. 2. 8. Kommissionen skal aflægge beretning over for Europa- Parlamentet og Rådet om programmets gennemførelse, om det hensigtsmæssige i at videreføre det samt om dets fortsatte gennemførelse; beretningerne tilstilles ligeledes Det Økonomi- ske og Sociale Udvalg til orientering. Til gennemførelse af programmet fastsættes for perio- 2. 9. den fra 1. januar 1996 til 31. december 2002 en finansierings- ramme på 142,3 mio. ECU. Knap halvdelen af dette beløb er øremærket til automatiseringen af forsendelsesproceduren. 3. Bemærkninger I sin udtalelse af 13. september 1995 (1) bakkede Det 3. 1. Økonomiske og Sociale Udvalg op om målsætningerne i programmet »Told 2000« og så frem til deres gennemførelse. Det er derfor kun naturligt, at ØSU også bifalder Kommissio- nens ændringsforslag, som hovedsagelig består i en logisk fremskrivning og en nødvendig videreudvikling af det oprinde- lige program. 3. 2. ØSU ser det logiske i den integrering af alle program- mets aktioner i ét enkelt retsinstrument og finansieringen heraf over én fælles budgetpost, som Kommissionen lægger vægt på i sin begrundelse. Indholdsmæssigt er der umiddelbart en tæt indbyrdes sammenhæng mellem de foreslåede tiltag, hvilket ikke kun gør det rimeligt, men ligefrem nødvendigt også at koble dem sammen på det retlige og finanieringsmæssige område. Dette skulle desuden kunne tilsikre en optimal anvendelse af budgetmidlerne. 3. 3. I denne forbindelse går ØSU ud fra, at afkoblingen fra IDA-budgettet ikke betyder, at IDA-systemets principper opgives (2). Principperne i dette program — størst mulig omkostningseffektivitet, rationalisering ved opbygningen af net samt evne til at tilpasse sig den teknologiske udvikling — må og skal fortsat respekteres. 3. 4. ØSU bifalder, at programmet forlænges med to år, dvs. indtil den 31. december 2002. Det resterende tidsrum på knap tre år må betragtes som passende, idet det på den ene side tager højde for programmets kompleksitet og på den anden side alligevel er overskueligt. 3. 5. ØSU tilslutter sig principielt ideen om at udvikle nye kommunikations- og informationsudvekslingssystemer. Det må imidlertid sikres, at anvendelsen af informationsteknologi rent faktisk forbedrer EU-toldvæsenets effektivitet og ikke medfører ulemper for erhvervslivets aktører på grund af øget kontrolintensitet. Da toldsatserne generelt er for nedadgående, bør 3. 6. kontrollen især fokusere på de varer og erhvervsaktører, hvis risikoprofil synes at berettige en øget kontrolindsats. Der bør udvikles passende risikoanalyseteknikker med henblik på udarbejdelsen af risikoprofiler. Disse teknikker skal anvendes så ensartet som muligt og løbende tilpasses den aktuelle udvikling. For at sikre størst mulig ensartethed i anvendelsen af 3. 7. toldlovgivningen bifalder ØSU den udveksling af toldembeds- mænd, som Kommissionen foreslår, og det samme gælder afholdelsen af videreuddannelsesseminarer på højt plan. Endvi- dere bifalder og understreger ØSU betydningen af den seneste tids praksis med også at indbyde fremtrædende erhvervsfolk. Dette bør så vidt muligt ske i alle medlemsstater. I denne forbindelse henviser ØSU til kommentarerne under pkt. 3. 5 »Forbedret information af og kommunikation med erhvervsli- vet« i sin udtalelse CES 964/95 af 13. 9. 1995 (3). 3. 8. Formidlingen af faglig viden bør imidlertid stedse gå hånd i hånd med erkendelsen af, at alle toldmyndighedernes tiltag skal respektere proportionalitetsprincippet. (1) EFT C 301 af 13. 9. 1995, s. 5. (2) EFT C 214 af 10. 7. 1998, s. 33. (3) EFT C 301 af 13. 9. 1995, s. 5. 18. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 138/3 3. 9. At programmet åbnes for de central- og østeuropæiske ansøgerlande samt Cypern og Malta, er en logisk konsekvens af disse landes planlagte EF-medlemskab. Da Tyrkiet jo er knyttet til EU med en toldunion, bør dette lands deltagelse i programmet være præget af imødekommenhed, så man på forhånd ikke giver indtryk af forskelsbehandling. 3. 10. I forbindelse med disse programmer skal man være opmærksom på konsekvenserne af Amsterdam-traktatens ikrafttræden, herunder især den deri forankrede frie bevægelig- hed. Man bør tage højde for de bekymringer, som både Europa-Parlamentets undersøgelsesudvalg og Revisonsretten har givet udtryk for. Der bør også lægges vægt på det indbyrdes samarbejde mellem toldmyndighederne i disse lande. Bruxelles, den 24. marts 1999. 3. 11. ØSU gør opmærksom på, at man ligeledes bør udvise særlig imødekommenhed over for toldmyndighedernes informationsbehov i det øvrige europæiske økonomiske områ- de, så der ikke opstår gnidninger i afviklingen af erhvervstran- saktionerne. 3. 12. ØSU tilslutter sig Kommissionens forslag om at nedsætte et rådgivende udvalg bestående af repræsentanter for medlemsstaterne. På den måde sikres det, at medlemsstaternes og deres toldadministrationers praktiske erfaringer medtages i programmet og tilgodeses i passende omfang under dets gennemførelse. 3. 13. Afslutningsvis anmodes Kommissionen om årligt at tilstille ØSU en rapport om, hvordan og med hvilken effekt budgetmidlerne er blevet anvendt. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem «Vorschlag für eine Verordnung (EG) des Rates über die gemeinsame Marktorganisation für Zucker (kodifizierte Fassung)»

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
sugar

text: C 138/18 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 18. 5. 1999 3. Besondere Bemerkungen 3. 2. Nach Auffassung des Ausschusses sollte Artikel 9b, Absatz 1, erster Gedankenstrich des Kommissionsvorschlags wie folgt ergänzt werden: 3. 1. Der Ausschuß unterstreicht, daß der 15. und 17. Erwä- gungsgrund der Richtlinie 95/53/EG zu den Analysemethoden und den Labors, die zur Durchführung der Kontrollen zugelas- sen sind, nach wie vor aktuell sind. „— Aussetzung der Einfuhren aus Teilen des betreffenden Drittlandes, aus dem gesamten Drittland oder aus einer oder mehreren spezifischen Produktionsstätten und ggf. aus dem Transitdrittland und/oder“. Brüssel, den 24. März 1999. Die Präsidentin des Wirtschafts- und Sozialausschusses Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem „Vorschlag für eine Verordnung (EG) des Rates über die gemeinsame Marktorganisation für Zucker (kodifizierte Fassung)“ (1999/C 138/06) Der Rat beschloß am 22. März 1999, den Wirtschafts- und Sozialausschuß gemäß Artikel 43 und 198 des EG-Vertrags um Stellungnahme zu dem vorgenannten Vorschlag zu ersuchen. Die mit der Vorbereitung der Arbeiten beauftragte Fachgruppe Landwirtschaft, ländliche Entwicklung, Umweltschutz nahm ihre Stellungnahme am 2. März 1999 an. Berichterstatter war Herr Strasser. Der Ausschuß verabschiedete auf seiner 362. Plenartagung (Sitzung vom 24. März 1999) mit 96 Ja-Stimmen bei 6 Stimmenthaltungen folgende Stellungnahme. Der von der Kommission vorgelegte Vorschlag zur 1. Kodifizierung der gemeinsamen Marktordnung für Zucker wurde auf der Grundlage einer konsolidierten Fassung der Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 und der zu ändernden Rechtsakte ausgearbeitet. Die neue Verordnung ersetzt damit die verschiedenen Verordnungen, die Gegenstand der Kodifi- zierung sind. 2. Der Wirtschafts- und Sozialausschuß begrüßt den Vor- schlag der Kommission, da mit der Kodifizierung dem Erforder- nis der U¨ bersichtlichkeit und Klarheit des Gemeinschaftsrechts entsprochen wird. Die Prüfung des Textes hat ergeben, daß der Vorschlag der Kommission keine inhaltlichen, sondern nur die formalen A¨ nderungen enthält, die durch den Kodifizierungs- vorgang selbst erforderlich waren. 3. Im Text des Vorschlages der Kommission sind Druck- und U¨ bersetzungsfehler bzw. auch Fehler festzustellen, die sinnstörend sind. Der Wirtschafts- und Sozialausschuß ersucht die Kommission, den Text auf derartige Fehler zu überprüfen und entsprechende Korrekturen vorzunehmen. Brüssel, den 24. März 1999. Die Präsidentin des Wirtschafts- und Sozialausschusses Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 631/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 24ης Μαρτίου 1999 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1666/98 και για έναρξη διαρκούς διαγωνισμού για εξαγωγή 203 081 τόνων κριθής που έχει στη διάθεσή του ο αυστριακός οργανισμός παρεμβάσεως

eurovoc_concepts:
Austria
award of contract
barley
export
intervention agency

formats: pdf print

text: 25. 3. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 80/9 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 631/1999 TGS EPITQOPGS tgr 24gr Laqt(cid:148)ou 1999 cia tqopopo(cid:148)gsg tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1666/98 jai cia (cid:146)maqng diaqjo(cid:151)r diacymislo(cid:151) cia enacyc(cid:147) 203 081 t(cid:149)mym jqih(cid:147)r pou (cid:146)wei stg di(cid:145)hes(cid:147) tou o austqiaj(cid:149)r oqcamisl(cid:149)r paqelb(cid:145)seyr G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 tgr Epitqop(cid:147)r (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 5, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EOJ) aqih. 2131/93 tgr Epitqop(cid:147)r (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 39/1999 (4), jahoq(cid:148)fei tir diadijas(cid:148)er jai tour (cid:149)qour pyk(cid:147)seyr tym sitgq(cid:150)m pou bq(cid:148)sjomtai stgm jatow(cid:147) tym oqcamisl(cid:150)m paqelb(cid:145)seyr· (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 1666/98 tgr Epitqop(cid:147)r (5), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 40/1999 (6), (cid:145)moine diaqj(cid:147) diacymisl(cid:149) cia tgm enacyc(cid:147) 151 725 t(cid:149)mym jqih(cid:147)r pou (cid:146)wei stg di(cid:145)hes(cid:147) tou o austqiaj(cid:149)r oqcamisl(cid:149)r paq(cid:146)lbasgr· (cid:149)ti g Austq(cid:148)a emg- l(cid:146)qyse tgm Epitqop(cid:147) cia tgm pq(cid:149)hesg tou oqcamislo(cid:151) paq(cid:146)lbas(cid:147)r tgr ma aun(cid:147)sei jat(cid:145) 51 356 t(cid:149)mour tgm pos(cid:149)tgta pou t(cid:146)hgje se diaqj(cid:147) diacymisl(cid:149) cia enacyc(cid:147)· (cid:149)ti pq(cid:146)pei ma am(cid:146)khei se 203 081 t(cid:149)mour g sumokij(cid:147) pos(cid:149)tgta jqih(cid:147)r pou t(cid:146)hgje se diaqj(cid:147) diacymisl(cid:149) cia enacyc(cid:147) jai (cid:146)wei stg di(cid:145)hes(cid:147) tou o austqiaj(cid:149)r oqcami- sl(cid:149)r paq(cid:146)lbasgr· posot(cid:147)tym pou (cid:146)woum apohelatopoighe(cid:148)· (cid:149)ti pq(cid:146)pei, sumep(cid:150)r, ma tqopopoighe(cid:148) juq(cid:148)yr to paq(cid:145)qtgla I tou jamo- mislo(cid:151) (EJ) aqih. 1666/98· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 O jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 1666/98 tqopopoie(cid:148)tai yr en(cid:147)r: 1. To (cid:145)qhqo 2 amtijah(cid:148)statai ap(cid:149) to aj(cid:149)kouho je(cid:148)lemo: «(cid:129)qhqo 2 1. O diacymisl(cid:149)r avoq(cid:145) l(cid:146)cistg pos(cid:149)tgta 203 081 t(cid:149)mym jqih(cid:147)r cia enacyc(cid:147) pqor (cid:149)ker tir tq(cid:148)ter w(cid:150)qer, ejt(cid:149)r ap(cid:149) tir Gmyl(cid:146)mer Pokite(cid:148)er tgr Aleqij(cid:147)r, tom Jamad(cid:145) jai to Lenij(cid:149). Sto paq(cid:145)qtgla I amav(cid:146)qomtai oi peqiow(cid:146)r stir 2. opo(cid:148)er e(cid:148)mai apohgjeul(cid:146)moi 203 081 t(cid:149)moi jqih(cid:147)r. » 2. To paq(cid:145)qtgla I amtijah(cid:148)statai ap(cid:149) to paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151). (cid:129)qhqo 2 (cid:149)ti, kalb(cid:145)momtar up(cid:149)xg tgm a(cid:151)ngsg tym posot(cid:147)tym pou (cid:146)woum tehe(cid:148) se diacymisl(cid:149), heyqe(cid:148)tai amacja(cid:148)o ma c(cid:148)moum tym tqopopoi(cid:147)seir stom p(cid:148)maja tym peqiow(cid:150)m jai O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm gl(cid:146)qa tgr dglo- s(cid:148)eus(cid:147)r tou stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 24 Laqt(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 191 tgr 31. 7. 1993, s. 76. (4) EE L 5 tgr 9. 1. 1999, s. 64. (5) EE L 211 tgr 29. 7. 1998, s. 12. (6) EE L 5 tgr 9. 1. 1999, s. 65. L 80/10 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 25. 3. 1999 PAQAQTGLA «PAQAQTGLA I T(cid:149)por apoh(cid:147)jeusgr Pos(cid:149)tgta (se t(cid:149)mour) Nieder(cid:148)sterreich/Wien/Burgenland Steiermark Ober(cid:148)sterreich 142 522 8 540 52 019»


title: Regulamento (CE) n° 632/1999 da Comissão de 24 de Março de 1999 que altera o Regulamento (CE) n° 220/1999 que determina em que medida podem ser aceites os pedidos de certificados de importação de determinados produtos do sector dos ovos e da carne de aves de capoeira apresentados em Janeiro de 1999 ao abrigo dos Regulamentos (CE) n° 1474/95 e (CE) n° 1251/96

eurovoc_concepts:
egg
import licence
poultrymeat
quantitative restriction

text: 25. 3. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 80/11 REGULAMENTO (CE) Nº 632/1999 DA COMISS(cid:212)O de 24 de Mar(cid:135)o de 1999 que altera o Regulamento (CE) nº 220/1999 que determina em que medida podem ser aceites os pedidos de certificados de importa(cid:135)(cid:209)o de determinados produtos do sector dos ovos e da carne de aves de capoeira apresentados em Janeiro de 1999 ao abrigo dos Regulamentos (CE) nº 1474/95 e (CE) nº 1251/96 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 2771/75 do Conselho, de 29 de Outubro de 1975, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector dos ovos (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1516/96 da Comiss(cid:209)o (2), Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 2777/75 do Conselho, de 29 de Outubro de 1975, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector da carne de aves de capoeira (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2916/95 da Comiss(cid:209)o (4), Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 2783/75 do Conselho, de 29 de Outubro de 1975, relativo ao regime comum de trocas comerciais para a ovalbumina e para a lactalbumina (5), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2916/95, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 1095/96 do Conselho, de 18 de Junho de 1996, relativo (cid:133) aplica(cid:135)(cid:209)o das concess(cid:210)es constantes da lista CXL estabelecida na sequ(cid:136)ncia da conclus(cid:209)o das negocia(cid:135)(cid:210)es no (cid:131)mbito do nº 6 do artigo XXIV do GATT (6), Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1474/95 da Comiss(cid:209)o, de 28 de Junho de 1995, relativo (cid:133) abertura e modo de gest(cid:209)o dos contingentes pautais, no sector dos ovos e para as ovalbuminas (7), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1371/98 (8), e, nomeadamente, o nº 5 do seu artigo 5º, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1251/96 da Comiss(cid:209)o, de 28 de Junho de 1996, relativo (cid:133) abertura e modo de gest(cid:209)o de contingentes pautais no sector da carne de aves de capoeira (9), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1370/98 (10), e, nomeadamente, o nº 5 do seu artigo 5º, Considerando que o Regulamento (CE) nº 220/1999 da Comiss(cid:209)o (11), determinou as percentagens de aceita(cid:135)(cid:209)o dos pedidos apresentados nos 10 primeiros dias de Janeiro, bem como as quantidades dispon(cid:146)veis para os pedidos apresentados nos 10 primeiros dias do m(cid:136)s de Abril de 1999; Considerando que, nos termos do nº 5 do artigo 5º do Regulamento (CE) nº 1251/96, certos operadores reti- raram os seus pedidos; que (cid:130), pois, conveniente aumentar em consequ(cid:136)ncia as quantidades dispon(cid:146)veis para os pedidos que ser(cid:209)o apresentados nos 10 primeiros dias do m(cid:136)s de Abril de 1999, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º No anexo II do Regulamento (CE) nº 220/1999, a quan- tidade dispon(cid:146)vel para o grupo nº P3 passa a ser a seguinte «118,10». Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 25 de Mar(cid:135)o de 1999. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 24 de Mar(cid:135)o de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 282 de 1. 11. 1975, p. 49. (2) JO L 189 de 30. 7. 1996, p. 99. (3) JO L 282 de 1. 11. 1975, p. 77. (4) JO L 305 de 19. 12. 1995, p. 49. (5) JO L 282 de 1. 11. 1975, p. 104. (6) JO L 146 de 20. 6. 1996, p. 1. (7) JO L 145 de 29. 6. 1995, p. 19. (8) JO L 185 de 30. 6. 1998, p. 17. (9) JO L 161 de 29. 6. 1996, p. 136. (10) JO L 185 de 30. 6. 1998, p. 15. (11) JO L 23 de 30. 1. 1999, p. 19


title: Regolamento (CE) n. 632/1999 della Commissione del 24 marzo 1999 che modifica il regolamento (CE) n. 220/1999 che stabilisce entro quali limiti possono essere accettate le domande di titoli di importazione presentate nel mese di gennaio 1999 per taluni prodotti del settore delle uova e del pollame nel quadro dei regolamenti (CE) n. 1474/95 e (CE) n. 1251/96

text: 25. 3. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 80/11 REGOLAMENTO (CE) N. 632/1999 DELLA COMMISSIONE del 24 marzo 1999 che modifica il regolamento (CE) n. 220/1999 che stabilisce entro quali limiti possono essere accettate le domande di titoli di importazione presentate nel mese di gennaio 1999 per taluni prodotti del settore delle uova e del pollame nel quadro dei regolamenti (CE) n. 1474/95 e (CE) n. 1251/96 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 2771/75 del Consiglio, del 29 ottobre 1975, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore delle uova (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1516/96 della Commissione (2), visto il regolamento (CEE) n. 2777/75 del Consiglio, del 29 ottobre 1975, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore del pollame (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2916/95 della Commissione (4), visto il regolamento (CEE) n. 2783/75 del Consiglio, del 29 ottobre 1975, che instaura un regime comune di scambi per l’ovoalbumina e la lattoalbumina (5), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2916/95, visto il regolamento (CE) n. 1095/96 del Consiglio, del 18 giugno 1996, relativo all’attuazione delle concessioni figu- ranti nel calendario CXL stabilito nel quadro della conclusione dei negoziati a norma dell’articolo XXIV, paragrafo 6, del GATT (6), visto il regolamento (CE) n. 1474/95 della Commissione, del 28 giugno 1995, recante apertura e modalit(cid:133) di gestione nel settore delle uova e per le ovoalbumine dei contingenti tariffari (7), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 1371/98 (8), in particolare l’articolo 5, para- grafo 5, visto il regolamento (CE) n. 1251/96 della Commissione, del 28 giugno 1996, recante apertura e modalit(cid:133) di gestione di contingenti tariffari nel settore del pollame (9), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1370/98 (10), in particolare l’articolo 5, paragrafo 5, considerando che il regolamento (CE) n. 220/1999 della Commissione (11) ha stabilito le percentuali di accetta- zione delle domande presentate nei primi dieci giorni del le mese di gennaio e i quantitativi disponibili per domande che saranno presentate nei primi dieci giorni del mese di aprile 1999; considerando che, in applicazione dell’articolo 5, para- grafo 5, del regolamento (CE) n. 1251/96, alcuni operatori hanno ritirato le loro domande; che (cid:138) opportuno quindi aumentare le quantit(cid:133) disponibili per le domande che saranno presentate nei primi dieci giorni del mese di aprile 1999, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Nell’allegato II del regolamento (CE) n. 220/1999, la quantit(cid:133) disponibile per il gruppo P3 (cid:138) sostituita da «118,10» tonnellate. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 25 marzo 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 24 marzo 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 282 dell’1. 11. 1975, pag. 49. (2) GU L 189 del 30. 7. 1996, pag. 99. (3) GU L 282 dell’1. 11. 1975, pag. 77. (4) GU L 305 del 19. 12. 1995, pag. 49. (5) GU L 282 dell’1. 11. 1975, pag. 104. (6) GU L 146 del 20. 6. 1996, pag. 1. (7) GU L 145 del 29. 6. 1995, pag. 19. (8) GU L 185 del 30. 6. 1998, pag. 17. (9) GU L 161 del 29. 6. 1996, pag. 136. (10) GU L 185 del 30. 6. 1998, pag. 15. (11) GU L 23 del 30. 1. 1999, pag. 19


title: Parecer do Comité Económico e Social sobre a «Proposta de regulamento (CE) do Conselho que altera pela segunda vez o Regulamento (CE) n.o 850/98 do Conselho, relativo à conservação dos recursos de pesca através de determinadas medidas técnicas de protecção dos juvenis de organismos marinhos»

eurovoc_concepts:
breeding animal
conservation of fish stocks
fishery resources
fishing regulations

text: 18. 5. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 138/23 Parecer do Comité Econo´ mico e Social sobre a «Proposta de regulamento (CE) do Conselho que altera pela segunda vez o Regulamento (CE) n. o 850/98 do Conselho, relativo à conservaça˜o dos recursos de pesca através de determinadas medidas técnicas de protecça˜o dos juvenis de organismos marinhos» (1) (1999/C 138/08) Em 23 de Março de 1999, o Conselho decidiu, nos termos dos artigos 43. o e 198. o do Tratado que institui a Comunidade Europeia, consultar o Comité Econo´ mico e Social sobre a proposta supramencionada. O Comité Econo´ mico e Social nomeou E. Chagas relator-geral e incumbiu-o de elaborar o presente parecer. Na 362. a reunia˜o plena´ria (sessa˜o de 24 de Março de 1999), o Comité Econo´ mico e Social adoptou por 60 votos a favor, 4 votos contra e 10 abstenço˜ es o parecer seguinte. 1. Introduça˜o Através do Regulamento (CE) n. o 850/98, o Conselho 1. 1. adoptou medidas técnicas de protecça˜o dos juvenis de organis- mos marinhos. 1. 2. Essas disposiço˜ es previam a adopça˜o de medidas complementares relativas às regras relativas à utilizaça˜o de combinaço˜ es de malhagens, o mais tardar até 4 de Maio de 1999. A presente proposta de regulamento altera naqueles 1. 3. aspectos o Regulamento (CE) n. o 850/98, introduz novas disposiço˜ es para facilitar o controlo, ao tornar obrigato´ rio a utilizaça˜o do dia´rio de bordo para aquelas medidas e no caso de pescarias transzonais. 2. Observaço˜ es na generalidade 2. 1. O CES aprova a presente proposta de regulamento. 2. 2. Ele sublinha que a polı´tica de conservaça˜o dos recursos é condiça˜o para garantir o normal desenvolvimento das actividades da pesca num sector que se quer renta´vel e competitivo. (1) JO C 11 de 15. 1. 1999, p. 9. Bruxelas, 24 de Março de 1999. 2. 3. As medidas técnicas de conservaça˜o dos recursos haliêuticos para serem eficazes, devem ser simples, exequı´veis, poder ser controladas e, se possı´vel, devidamente testadas com a participaça˜o dos profissionais do sector. 2. 4. O Comité tem recomendado ainda que as medidas técnicas de conservaça˜o devem ser apoiadas pela evoluça˜o cientı´fica e tecnolo´ gica, raza˜o pela qual tem defendido a melhoria da investigaça˜o sobre as técnicas de captura na˜o so´ com vista ao maior conhecimento do comportamento dos meios actuais mas também e sobretudo para possibilitar artes mais selectivas que evitem as devoluço˜ es e a captura de juvenis. 2. 5. Ressalta-se também que a polı´tica de conservaça˜o e gesta˜o dos recursos e o conjunto de instrumentos que lhe da˜o corpo, so´ têm sentido se as disposiço˜ es regulamentares forem respeitadas, raza˜o pela qual é fundamental o dia´logo nesse sentido com as administraço˜ es dos Estados-Membros e com os profissionais do sector. O controlo assume neste contexto um papel fundamental, devendo ser eficaz e aplicar-se unifor- memente na UE. 2. 6. Nesta conformidade o Comité exprime algumas reser- vas quanto à praticabilidade para os profissionais, no momento em que se exerce a actividade de pesca, na aplicaça˜o das disposiço˜ es previstas para o n. o 4 alı´nea b) do artigo 4. o, cuja nova redacça˜o é agora proposta. O mesmo se pode dizer também quanto à praticabilidade do controlo em relaça˜o a essas mesmas disposiço˜ es agora propostas. A Presidente do Comité Econo´mico e Social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Proposition modifiée de décision du Parlement européen et du Conseil modifiant la décision n° 1254/96/CE établissant un ensemble d'orientations relatif aux réseaux transeuropéens dans le secteur de l'énergie

eurovoc_concepts:
electrical energy
energy grid
management of resources
security of supply
trans-European network

text: 30. 4. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 119/15 II (Actes prØparatoires) COMMISSION Proposition modifiØe de dØcision du Parlement europØen et du Conseil modifiant la dØcision no 1254/96/CE Øtablissant un ensemble d’orientations relatif aux rØseaux transeuropØens dans le secteur de l’Ønergie (1) (1999/C 119/09) COM(1999) 144 final (cid:151) 98/0284(COD) (PrØsentØe par la Commission le 25 mars 1999, conformØment (cid:224) l’article 189 A, paragraphe 2, du traitØ CE) (1) JO C 320 du 17. 10. 1998, p. 13. PROPOSITION INITIALE PROPOSITION MODIFI(cid:201)E Article premier Article premier La liste indicative des projets d’intØrŒt commun Øtablie (cid:224) l’annexe de la dØcision no 1254/96/CE est modifiØe comme suit. La liste indicative des projets d’intØrŒt commun Øtablie (cid:224) l’annexe de la dØcision no 1254/96/CE est modifiØe comme suit. 1) Les points c 8, f 1, g 7, h 11 sont modifiØs conformØment (cid:224) 1) Les points c 6, c 8, f 1, g 7 et h 11 sont modifiØs confor- l’annexe I de la prØsente dØcision. mØment (cid:224) l’annexe I de la prØsente dØcision. 2) Les points figurant (cid:224) l’annexe II de la prØsente dØcision sont 2) Les points figurant (cid:224) l’annexe II de la prØsente dØcision sont insØrØs. insØrØs. ANNEXE I ANNEXE I R(cid:201)SEAUX TRANSEUROP(cid:201)ENS DANS LE SECTEUR DE L’(cid:201)NERGIE R(cid:201)SEAUX TRANSEUROP(cid:201)ENS DANS LE SECTEUR DE L’(cid:201)NERGIE c) DØveloppement des connexions intØrieures nØcessaires pour la mise en valeur des interconnexions entre les (cid:201)tats membres c) DØveloppement des connexions intØrieures nØcessaires pour la mise en valeur des connexions entre les (cid:201)tats membres 1. Le point c 6 est remplacØ par le texte suivant: «c 6: Espagne: Renforcement intØrieures. » et dØveloppement des connexions 1. Le point c 8 est remplacØ par le texte suivant: 1. a) Le point c 8 remplacØ par le texte suivant: «c 8: GrŁce: Renforcement et dØveloppement des liaisons intØrieures. » «c 8: GrŁce: Renforcement intØrieures. » et dØveloppement des connexions (Points 2 (cid:224) 4 inchangØs) C 119/16 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 30. 4. 1999 PROPOSITION INITIALE PROPOSITION MODIFI(cid:201)E ANNEXE II ANNEXE II R(cid:201)SEAUX TRANSEUROP(cid:201)ENS DANS LE SECTEUR DE L’(cid:201)NERGIE R(cid:201)SEAUX TRANSEUROP(cid:201)ENS DANS LE SECTEUR DE L’(cid:201)NERGIE Les points 1 (cid:224) 15 suivants sont intØgrØs de maniŁre appropriØe dans l’ordre alphabØtique et numØrique de la liste: Les points 1 (cid:224) 15 suivants sont intØgrØs de maniŁre appropriØe dans l’ordre alphabØtique et numØrique de la liste: R(cid:201)SEAUX (cid:201)LECTRIQUES R(cid:201)SEAUX (cid:201)LECTRIQUES a) Raccordement des rØseaux Ølectriques isolØs aux rØseaux inter- a) Raccordement des rØseaux Ølectriques isolØs aux rØseaux inter- connectØs europØens: connectØs europØens: 1. «a 2: Irlande (cid:151) Royaume-Uni (Pays de Galles): 1. «a 2: Irlande (cid:151) Royaume-Uni (Pays de Galles): Raccordement par ca(cid:136)ble sous-marin du rØseau de la RØpu- blique d’Irlande au rØseau du Royaume-Uni (Pays de Galles). » Raccordement par ca(cid:136)ble sous-marin du rØseau de la RØpu- blique d’Irlande au rØseau du Royaume-Uni (Pays de Galles). » 2. «a 8: Royaume-Uni ((cid:201)cosse): 2. «a 8: Royaume-Uni ((cid:201)cosse): Raccordement des (cid:238)les Shetland par ca(cid:136)ble sous-marin. » Raccordement des (cid:238)les Shetland par ca(cid:136)ble sous-marin. » 2 a) «a 9: GrŁce: Connexions entre les (cid:238)les, et entre les (cid:238)les et le continent. » (Points 3 (cid:224) 15 inchangØs)


title: Regulamento (CE) n° 629/1999 da Comissão de 24 de Março de 1999 que fixa o montante máximo da restituição à exportação do açúcar branco para o trigésimo segundo concurso público parcial efectuado no âmbito do concurso público permanente referido no Regulamento (CE) n° 1574/98

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

text: 25. 3. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 80/7 REGULAMENTO (CE) Nº 629/1999 DA COMISS(cid:212)O de 24 de Mar(cid:135)o de 1999 que fixa o montante m(cid:145)ximo da restitui(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o do a(cid:135)(cid:156)car branco para o trig(cid:130)simo segundo concurso p(cid:156)blico parcial efectuado no (cid:131)mbito do concurso p(cid:156)blico permanente referido no Regulamento (CE) nº 1574/98 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em contra o Regulamento (CEE) nº 1785/81 do Conselho, de 30 de Junho de 1981, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector do a(cid:135)(cid:156)car (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1148/98 da Comiss(cid:209)o (2), e, nomeadamente, o nº 5, al(cid:146)nea b), do seu artigo 17º, Considerando que, por for(cid:135)a do Regulamento (CE) nº 1574/98 da Comiss(cid:209)o, de 22 de Julho de 1998, respeitante a um concurso p(cid:156)blico permanente para a determina(cid:135)(cid:209)o de direitos niveladores e/ou de restitui(cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de a(cid:135)(cid:156)car branco (3), procedeu-se a concursos p(cid:156)blicos parciais para a exporta(cid:135)(cid:209)o desse a(cid:135)(cid:156)car; Considerando que, nos termos do nº 1 do artigo 9º do Regulamento (CE) nº 1574/98, (cid:130) fixado um montante m(cid:145)ximo da restitui(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o, eventualmente, para o concurso p(cid:156)blico parcial em causa, tendo em conta, nomeadamente, a situa(cid:135)(cid:209)o e a evolu(cid:135)(cid:209)o previs(cid:146)vel do mercado do a(cid:135)(cid:156)car na Comunidade e no mercado mundial; Considerando que, ap(cid:155)s exame das ofertas, (cid:130) conveniente adoptar, para o trig(cid:130)simo segundo concurso p(cid:156)blico parcial, as disposi(cid:135)(cid:210)es referidas no artigo 1º; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o do A(cid:135)(cid:156)car, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º Para o trig(cid:130)simo segundo concurso p(cid:156)blico parcial de a(cid:135)(cid:156)car branco, efectuado no (cid:131)mbito do Regulamento (CE) nº 1574/98, o montante m(cid:145)ximo da restitui(cid:135)(cid:209)o (cid:133) expor- ta(cid:135)(cid:209)o (cid:130) fixado em 52,356 EUR por 100 quilogramas. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 25 de Mar(cid:135)o de 1999. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 24 de Mar(cid:135)o de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 177 de 1. 7. 1981, p. 4. (2) JO L 159 de 3. 6. 1998, p. 38. (3) JO L 206 de 23. 7. 1998, p. 7