title: Ir-Regolament tal-Kummissijoni (KE) Nru 630/1999 ta’ l-24 ta’ Marzu 1999 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 919/94 li jippreskrivi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 404/93 dwar l-organizzazzjonijiet tal-produtturi tal-banana

eurovoc_concepts:
producer organisation
tropical fruit

text: 74 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 25 31999R0630 L 80/8 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 25. 3. 1999 IR-REGOLAMENT TAL-KUMMISSIJONI (KE) Nru 630/1999 ta’ l-24 ta’ Marzu 1999 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 919/94 li jippreskrivi regoli dettaljati għall-applikazzjoni tar- Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 404/93 dwar l-organizzazzjonijiet tal-produtturi tal-banana IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, Wara li kunsidrat it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunita Ewropea, Wara li kunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 404/93 tat-13 ta’ Frar 1993 dwar l-organizzazzjoni komuni tas-suq tal- banana (1), kif (KE) Nru 1637/98 (2), u partikolarment l-Artikolu 9 tieghu, l-aħħar emendat bir-Regolament li r-Regolament tal-produtturi regoli dettaljati tal-Kummissjoni jirregolaw l-għarfien ta’ (KE) Nru 919/94 (3) Billi jippreskrivi l- tal-banana u l-mod kif organizzazzjonijiet jaħdmu; billi, biex jiżguraw li organizzazzjonijiet bħal dawn huma stabbli u li l- Artikolu 5 tar-Regolament imsemmi fuq jistabbilixxi perjodu minimu li matulu membri jridu jintrabtu li jappartjenu għall- organizzazzjoni u perjodu minimu ta’ avviż meta jkollhom il- ħsieb li jirriżenjaw; jilħqu l-għanijiet ekonomiċi tagħhom, Billi l-esperjenza uriet li dawk il-disposizzjonijiet kienu wisq restrittivi; billi, biex tkun aktar faċli għall-produtturi individwali biex isiru membri u biex l-organizzazzjonijiet ta’ produtturi bħal dawn jiffunzjonaw aħjar, il-perjodu minimu ta’ sħubija u l- perjodu ta’ avviż qabel ir-riżenja jrid ikun aqsar u disposiz- zjonijiet li japplikaw għas-settur tal-frott u ħaxix frisk iridu jiģu jridu wkoll adottati dwar jingħataw il-possibilta li ta’ sħubija; billi l-Artikolu 5 tar-Regolament imsemmi fuq irid jiġi emendat skond dan; joħolqu perjodu minimu itwal is-suġġett; billi l-Istati Membri l-miżuri previsti Billi opinjoni tal-Kumitat ta’ Ġestjoni għall-Banana, f’dan ir-Regolament huma skond l- ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT: Artikolu 1 L-Artikolu 5(c) sostitwit b’dan li ġej: tar-Regolament (KE) Nru 919/94 huwa “(ċ) kull membru jrid jintrabat li jissieħeb fl-organizz- azzjoni ta’ produtturi għal mhux anqas minn sena u jrid jagħti avviż bil-miktub ta’ xi intenzjoni biex jirriżenja sa mhux aktar tard mill- 31 ta’ Mejju, biex ikollu effett mill-1 ta’ Jannar tas’ sena ta’ wara. L-Istati Membri jistgħu jippreskrivu perjodu minimu itwal ta’ f’dak il-każ għandhom jinnotifikaw lill- shubija; Kummissjoni. Ir-regoli ta’ assoċjazzjoni ta’ organizz- jistgħu jistipulaw perjodu azzjonijiet ta’ produtturi itwal ta’ avviż qabel ir-riżenja ssir effettiva. ” Artikolu 2 Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum minn wara l-pubblikazzjoni tiegħu fil-Gurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fi Brussel, fl-24 ta’ Marzu 1999. Għall-Kummissjoni Franz FISCHLER Membru tal-Kummissjoni (1) ĠU L 47, tal-25. 2. 1993, p. 1. (2) ĠU L 210, tat-28. 7. 1998, p. 28. (3) ĠU L 106, tas-27. 4. 1994, p. 6


title: Propuesta modificada de Decisión del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se modifica la Decisión n° 1254/96/CE por la que se establece un conjunto de orientaciones sobre las redes transeuropeas en el sector de la energía

eurovoc_concepts:
electrical energy
energy grid
management of resources
security of supply
trans-European network

formats: html pdf print

text: 30. 4. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 119/15 II (Actos jur(cid:237)dicos preparatorios) COMISI(cid:211)N Propuesta modificada de Decisi(cid:243)n del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se modifica la Decisi(cid:243)n no 1254/96/CE por la que se establece un conjunto de orientaciones sobre las redes transeuropeas en el sector de la energ(cid:237)a (1) (1999/C 119/09) COM(1999) 144 final (cid:151) 98/0284(COD) (Presentada por la Comisi(cid:243)n con arreglo al apartado 2 del art(cid:237)culo 189 A del Tratado CE el 25 de marzo de 1999) (1) DO C 320 de 17. 10. 1998, p. 13. PROPUESTA INICIAL PROPUESTA MODIFICADA Art(cid:237)culo 1 Art(cid:237)culo 1 La lista indicativa de proyectos de interØs comœn establecida en el anexo de la Decisi(cid:243)n no 1254/96/CE quedarÆ modificada como sigue: La lista indicativa de proyectos de interØs comœn establecida en el anexo de la Decisi(cid:243)n no 1254/96/CE quedarÆ modificada como sigue: 1) Los puntos c 8, f 1, g 7 y h 11 se modifican de conformidad 1) Los puntos c 6, c 8, f 1, g 7 y h 11 se modifican de con- con el anexo I de la presente Decisi(cid:243)n. formidad con el anexo I de la presente Decisi(cid:243)n. 2) Se introducen los puntos que figuran en el anexo II de la 2) Se introducen los puntos que figuran en el anexo II de la presente Decisi(cid:243)n. presente Decisi(cid:243)n. ANEXO I ANEXO I REDES TRANSEUROPEAS DE ENERG˝A REDES TRANSEUROPEAS DE ENERG˝A c) Desarrollo de las conexiones interiores necesarias para la ex- plotaci(cid:243)n de las interconexiones entre los Estados miembros c) Desarrollo de las conexiones interiores necesarias para la ex- plotaci(cid:243)n de las interconexiones entre los Estados miembros 1. El punto c 6 se sustituye por el texto siguiente: «c 6: Espaæa: Refuerzo y desarrollo de las conexiones interiores» 1. El punto c 8 se sustituye por el texto siguiente: 1a. El punto c 8 se sustituye por el texto siguiente: «c 8: Grecia: «c 8: Grecia: Refuerzo y desarrollo de las conexiones interiores» Refuerzo y desarrollo de las conexiones interiores» (Los puntos 2 a 4 permanecen inalterados) C 119/16 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 30. 4. 1999 PROPUESTA INICIAL PROPUESTA MODIFICADA ANEXO II ANEXO II REDES TRANSEUROPEAS DE ENERG˝A REDES TRANSEUROPEAS DE ENERG˝A Los puntos 1 a 15 siguientes se aæaden a la lista en el orden alfabØtico y numØrico correspondiente: Los puntos 1 a 15 siguientes se aæaden a la lista en el orden alfabØtico y numØrico correspondiente: REDES EL(cid:201)CTRICAS REDES EL(cid:201)CTRICAS a) Conexi(cid:243)n de las redes de electricidad aisladas con las redes a) Conexi(cid:243)n de las redes de electricidad aisladas con las redes interconectadas europeas: interconectadas europeas: 1. «a 2: Irlanda (cid:151) Reino Unido (Gales): 1. «a 2: Irlanda (cid:151) Reino Unido (Gales): Conexi(cid:243)n por cable submarino de a red de la Repœblica de Irlanda con la red del Reino Unido (Gales)» Conexi(cid:243)n por cable submarino de a red de la Repœblica de Irlanda con la red del Reino Unido (Gales)» 2. «a 8: Reino Unido (Escocia): 2. «a 8: Reino Unido (Escocia): Conexi(cid:243)n por cable submarino de las islas Shetland» Conexi(cid:243)n por cable submarino de las islas Shetland» 2a. «a 9: Grecia: Conexiones entre las islas, y entre las islas y el continente». (Los puntos 3 a 15 permanecen inalterados)


title: Règlement (CE) nº 630/1999 de la Commission du 24 mars 1999 modifiant le règlement (CE) nº 919/94 portant modalités d'application du règlement (CEE) nº 404/93 du Conseil en ce qui concerne les organisations de producteurs de bananes

text: L 80/8 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 25. 3. 1999 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 630/1999 DE LA COMMISSION du 24 mars 1999 modifiant le r(cid:138)glement (CE) no 919/94 portant modalit(cid:130)s d’application du r(cid:138)gle- ment (CEE) no 404/93 du Conseil en ce qui concerne les organisations de produc- teurs de bananes LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 404/93 du Conseil du 13 f(cid:130)vrier 1993, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur de la banane (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1637/98 (2), et notamment son article 9, (CE) no 919/94 de la consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement Commission (3) a d(cid:130)termin(cid:130) les modalit(cid:130)s d’application relatives (cid:133) la reconnaissance et au fonctionnement des organisations de producteurs de bananes; que, afin de garantir la stabilit(cid:130) de ces organisations et l’accomplisse- ment de leurs objectifs (cid:130)conomiques, l’article 5 du r(cid:138)gle- ment pr(cid:130)cit(cid:130) a fix(cid:130) une p(cid:130)riode minimale d’adh(cid:130)sion des adh(cid:130)rents (cid:133) l’organisation ainsi qu’une dur(cid:130)e minimale de pr(cid:130)avis dans le cas d’un retrait d’un adh(cid:130)rent; consid(cid:130)rant que, au vu de l’exp(cid:130)rience, ces dispositions s’av(cid:138)rent trop contraignantes; que, afin de faciliter l’adh(cid:130)- sion de producteurs individuels et de permettre un meil- leur fonctionnement de ces organisations de producteurs, il s’av(cid:138)re indiqu(cid:130) de diminuer la dur(cid:130)e minimale d’adh(cid:130)- sion ainsi que le d(cid:130)lai de pr(cid:130)avis en cas de retrait, et d’adopter en la mati(cid:138)re les dispositions applicables dans le secteur des fruits et l(cid:130)gumes frais; qu’il convient en m(cid:136)me temps de conf(cid:130)rer la possibilit(cid:130) aux (cid:144)tats membres de d(cid:130)terminer une p(cid:130)riode minimale d’adh(cid:130)sion plus longue; qu’il convient de modifier en ce sens l’article 5 du r(cid:138)gle- ment pr(cid:130)cit(cid:130); consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion de la banane, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Le texte de l’article 5, point c), du r(cid:138)glement no 919/94 est remplac(cid:130) par le texte suivant: (CE) «c) chaque adh(cid:130)rent s’engage (cid:133) adh(cid:130)rer (cid:133) l’organisa- tion de producteurs pendant une p(cid:130)riode mini- male d’un an, et (cid:133) notifier par (cid:130)crit son retrait au janvier de plus tard le 31 mai, avec effet au 1er l’ann(cid:130)e suivante. Les (cid:144)tats membres peuvent fixer une p(cid:130)riode minimale d’adh(cid:130)sion plus longue; ils communiquent en pareil cas cette mesure (cid:133) la Commission. Les statuts des organisations de producteurs peuvent d(cid:130)terminer un pr(cid:130)avis de retrait plus long. » Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le troisi(cid:138)me jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 24 mars 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 47 du 25. 2. 1993, p. 1. (2) JO L 210 du 28. 7. 1998, p. 28. (3) JO L 106 du 27. 4. 1994, p. 6


title: Commission Regulation (EC) No 629/1999 of 24 March 1999 fixing the maximum export refund for white sugar for the 32nd partial invitation to tender issued within the framework of the standing invitation to tender provided for in Regulation (EC) No 1574/98

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

formats: pdf print

text: 25. 3. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 80/7 COMMISSION REGULATION (EC) No 629/1999 of 24 March 1999 fixing the maximum export refund for white sugar for the 32nd partial invitation to tender issued within the framework of the standing invitation to tender provided for in Regulation (EC) No 1574/98 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1785/81 of 30 June 1981 on the common organization of the last amended by markets Commission Regulation (EC) No 1148/98 (2), and in particular the second subparagraph of Article 17 (5) (b) thereof, in the sugar sector (1), as following an examination of the tenders Whereas, submitted in response to the 32nd partial invitation to tender, the provisions set out in Article 1 should be adopted; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Sugar, Whereas Commission Regulation (EC) No 1574/98 of 22 July 1998 on a standing invitation to tender to determine refunds on exports of white sugar (3), levies and/or requires partial invitations to tender to be issued for the export of this sugar; Whereas, pursuant to Article 9 (1) of Regulation (EC) No 1574/98 a maximum export refund shall be fixed, as the case may be, account being taken in particular of the state the Community and and foreseeable development of world markets in sugar, for the partial invitation to tender in question; HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 For the 32nd partial invitation to tender for white sugar issued pursuant to Regulation (EC) No 1574/98 the maximum amount of the export refund is fixed at EUR 52,356 per 100 kilograms. Article 2 This Regulation shall enter into force on 25 March 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 24 March 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 177, 1. 7. 1981, p. 4. (2) OJ L 159, 3. 6. 1998, p. 38. (3) OJ L 206, 23. 7. 1998, p. 7


title: Komission asetus (EY) N:o 632/1999, annettu 24 päivänä maaliskuuta 1999, määrättyyn järjestelmään liittyvien tammikuussa 1999 jätettyjen tiettyjä muna-alan ja siipikarjanliha-alan tuotteita koskevien tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä asetuksen (EY) N:o 1474/95 ja asetuksen (EY) N:o 1251/96 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 220/1999 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
egg
import licence
poultrymeat
quantitative restriction

text: 25. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 80/11 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 632/1999, annettu 24 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1999, m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyyn j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n liittyvien tammikuussa 1999 j(cid:132)tettyjen tiettyj(cid:132) muna- alan ja siipikarjanliha-alan tuotteita koskevien tuontitodistushakemusten hyv(cid:132)k- sytt(cid:132)vyydest(cid:132) asetuksen (EY) N:o 1474/95 ja asetuksen (EY) N:o 1251/96 mukaisesti annetun asetuksen (EY) N:o 220/1999 muuttamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon muna-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjeste- lyst(cid:132) 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2771/75 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1516/96 (2), 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) ottaa huomioon siipikarjanliha-alan yhteisest(cid:132) markkina- j(cid:132)rjestelyst(cid:132) annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2777/75 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 2916/ 95 (4), lokakuuta 1975 ottaa huomioon muna-albumiinin ja maitoalbumiinin yhteisest(cid:132) kauppaj(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132) 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1975 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2783/75 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2916/95, ottaa huomioon luettelossa CXL olevien my(cid:148)nnytysten t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanosta GATT-sopimuksen XXIV artiklan 6 kohdan mukaisesti k(cid:132)ytyjen neuvottelujen p(cid:132)(cid:132)ttymisen seurauksena annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1095/96 (6), kes(cid:132)kuuta p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) 1996 18 ottaa huomioon m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyjen tariffikiinti(cid:148)iden avaamisesta ja hallinnoinnista muna-alan ja ovalbumiinien osalta 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1474/95 (7), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1371/98 (8), ja erityisesti sen 5 artiklan 5 kohdan, ottaa huomioon siipikarjanliha-alaa koskevien tariffikiin- ti(cid:148)iden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun komission asetuksen (EY) N:o 1251/96 (9), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1370/98 (10), ja erityisesti sen 5 artiklan 5 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) komission asetuksessa (EY) N:o 220/1999 (11) vahvistetaan tammikuun 1999 kymmenen ensimm(cid:132)isen ty(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)n aikana j(cid:132)tettyjen tuontitodistushakemusten hyv(cid:132)ksymis- prosentit sek(cid:132) huhtikuun 1999 kymmenen ensimm(cid:132)isen ty(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)n aikana j(cid:132)tett(cid:132)ville tuontitodistushakemuksille k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevat m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t, asetuksen (EY) N:o 1251/96 5 artiklan 5 kohdan mukaan tietyt sen toimijat ovat peruuttaneet hakemuksensa; 1999 vuoksi m(cid:132)(cid:132)ri(cid:132) kymmenen ensimm(cid:132)isen ty(cid:148)p(cid:132)iv(cid:132)n aikana j(cid:132)tett(cid:132)vi(cid:132) hake- muksia varten, korotettava huhtikuun olisi ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Korvataan komission asetuksen (EY) N:o 220/1999 liit- teess(cid:132) II ryhm(cid:132)lle N:o P3 tarkoitettu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) arvolla ”118,10”. T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1999. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 24 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 282, 1. 11. 1975, s. 49 (2) EYVL L 189, 30. 7. 1996, s. 99 (3) EYVL L 282, 1. 11. 1975, s. 77 (4) EYVL L 305, 19. 12. 1995, s. 49 (5) EYVL L 282, 1. 11. 1975, s. 104 (6) EYVL L 146, 20. 6. 1996, s. 1 (7) EYVL L 145, 29. 6. 1995, s. 19 (8) EYVL L 185, 30. 6. 1998, s. 17 (9) EYVL L 161, 29. 6. 1996, s. 136 (10) EYVL L 185, 30. 6. 1998, s. 15 (11) EYVL L 23, 30. 1. 1999, s. 19


title: Gewijzigd voorstel voor een Beschikking van het Europees Parlement en de Raad tot wijziging van Beschikking nr. 1254/96/EG tot opstelling van richtsnoeren voor Trans- Europese netwerken in de energiesector

text: 30. 4. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 119/15 II (Voorbereidende besluiten) COMMISSIE Wijziging van het voorstel voor een beschikking van het Europees Parlement en de Raad tot wijziging van Beschikking nr. 1254/96/EG tot opstelling van richtsnoeren voor trans-Europese netwerken in de energiesector (1) (1999/C 119/09) COM(1999) 144 def. (cid:151) 98/0284(COD) (Door de Commissie overeenkomstig artikel 189 A, lid 2, van het EG-Verdrag ingediend op 25 maart 1999) (1) PB C 320 van 17. 10. 1998, blz. 13. OORSPRONKELIJKE TEKST GEWIJZIGDE TEKST Artikel 1 Artikel 1 De indicatieve lijst van projecten van gemeenschappelijk belang die in de bijlage bij Beschikking nr. 1254/96/EG is opgenomen, wordt als volgt gewijzigd: De indicatieve lijst van projecten van gemeenschappelijk belang die in de bijlage bij Beschikking nr. 1254/96/EG is opgenomen, wordt als volgt gewijzigd: 1. De punten c 8, f 1, g 7 en h 11 worden gewijzigd overeen- 1. De punten c 6, c 8, f 1, g 7 en h 11 worden gewijzigd over- komstig bijlage I bij deze beschikking. eenkomstig bijlage I bij deze beschikking. 2. De in bijlage II bij deze beschikking vermelde punten wor- 2. De in bijlage II bij deze beschikking vermelde punten wor- den toegevoegd. den toegevoegd. BIJLAGE I BIJLAGE I TRANS-EUROPESE ENERGIENETWERKEN TRANS-EUROPESE ENERGIENETWERKEN c) Ontwikkeling van de binnenlandse koppelverbindingen die voor de benutting van de koppelverbindingen tussen de lid- staten nodig zijn: c) Ontwikkeling van de binnenlandse koppelverbindingen die voor de benutting van de koppelverbindingen tussen de lid- staten nodig zijn: 1. Punt c 6 wordt vervangen door de volgende tekst: (cid:132)c 6 Spanje: versterking en ontwikkeling van de interne verbindingen. (cid:148) 1. Punt c 8 wordt vervangen door de volgende tekst: 1a. Punt c 8 wordt vervangen door de volgende tekst: (cid:132)c 8 Griekenland: (cid:132)c 8 Griekenland: versterking en ontwikkeling van de interne verbindingen. (cid:148) versterking en ontwikkeling van de interne verbindingen. (cid:148) (Punten f 1, g 7 en h 11 ongewijzigd) C 119/16 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 4. 1999 OORSPRONKELIJKE TEKST GEWIJZIGDE TEKST BIJLAGE II BIJLAGE II TRANS-EUROPESE ENERGIENETWERKEN TRANS-EUROPESE ENERGIENETWERKEN De onderstaande punten 1 tot en met 15 worden in alfabetische of numerieke volgorde in de lijst opgenomen: De onderstaande punten 1 tot en met 15 worden in alfabetische of numerieke volgorde in de lijst opgenomen. ELEKTRICITEITSNETWERKEN ELEKTRICITEITSNETWERKEN a) Aansluiting van ge(cid:239)soleerde elektriciteitsnetwerken op de on- a) Aansluiting van ge(cid:239)soleerde elektriciteitsnetwerken op de on- derling gekoppelde Europese netwerken derling gekoppelde Europese netwerken 1. (cid:132)a 2 Ierland (cid:151) Verenigd Koninkrijk (Wales): 1. (cid:132)a 2 Ierland (cid:151) Verenigd Koninkrijk (Wales): aansluiting door middel van onderzeese kabel van het netwerk van de Ierse Republiek op het netwerk van het Verenigd Koninkrijk (Wales). (cid:148) aansluiting door middel van onderzeese kabel van het netwerk van de Ierse Republiek op het netwerk van het Verenigd Koninkrijk (Wales). (cid:148) 2. (cid:132)a 8 Verenigd Koninkrijk (Schotland): 2. (cid:132)a 8 Verenigd Koninkrijk (Schotland): aansluiting door middel van onderzeese kabel van de Shet- land-eilanden. (cid:148) aansluiting door middel van onderzeese kabel van de Shet- land-eilanden. (cid:148) 2a. (cid:132)a 9 Griekenland: verbindingen tussen de eilanden alsmede tussen de eilanden en het vasteland. (cid:148) (Punten 3 tot en met 15 ongewijzigd)


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 630/1999 της Επιτροπής της 24ης Μαρτίου 1999 για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 919/94 για λεπτομέρειες εφαρμογής του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 404/93 του Συμβουλίου σχετικά με τις οργανώσεις παραγωγών μπανάνας

text: L 80/8 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 25. 3. 1999 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 630/1999 TGS EPITQOPGS tgr 24gr Laqt(cid:148)ou 1999 cia tgm tqopopo(cid:148)gsg tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 919/94 cia keptol(cid:146)qeier evaqloc(cid:147)r tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 404/93 tou Sulbouk(cid:148)ou swetij(cid:145) le tir oqcam(cid:150)seir paqacyc(cid:150)m lpam(cid:145)mar G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 404/93 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 13gr Vebqouaq(cid:148)ou 1993, cia tgm joim(cid:147) oqc(cid:145)mysg tgr aco- q(cid:145)r stom tol(cid:146)a tgr lpam(cid:145)mar (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1637/98 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 9, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 919/94 tgr Epitqop(cid:147)r (3) jah(cid:149)- qise tir keptol(cid:146)qeier evaqloc(cid:147)r swetij(cid:145) le tgm amacm(cid:150)- qisg jai tg keitouqc(cid:148)a tym oqcam(cid:150)seym paqacyc(cid:150)m lpa- m(cid:145)mar· (cid:149)ti, pqojeil(cid:146)mou ma diasvakiste(cid:148) g staheq(cid:149)tgta tym em k(cid:149)cy oqcam(cid:150)seym jai g ep(cid:148)teung tym amtijeile- mij(cid:150)m tour st(cid:149)wym, to (cid:145)qhqo 5 tou amyt(cid:146)qy jamomislo(cid:151) jah(cid:149)qise ek(cid:145)wistg peq(cid:148)odo pqosw(cid:150)qgsgr tym lek(cid:150)m stgm oqc(cid:145)mysg jah(cid:150)r jai ek(cid:145)wistg pqohesl(cid:148)a pqoeidopo(cid:148)gsgr se peq(cid:148)ptysg apow(cid:150)qgsgr em(cid:149)r l(cid:146)kour· (cid:149)ti le b(cid:145)sg tgm pe(cid:148)qa oi diat(cid:145)neir aut(cid:146)r apodeijm(cid:151)omtai pok(cid:151) peqioqistij(cid:146)r· (cid:149)ti, pqojeil(cid:146)mou ma dieujokumhe(cid:148) g pqosw(cid:150)qgsg lelomyl(cid:146)mym paqacyc(cid:150)m jai ma epitqape(cid:148) lia lecak(cid:151)teqg keitouqc(cid:148)a tym em k(cid:149)cy oqcam(cid:150)seym paqacyc(cid:150)m, jq(cid:148)metai emdedeicl(cid:146)mo ma leiyhe(cid:148) g ek(cid:145)wistg di(cid:145)qjeia pqosw(cid:150)qgsgr jah(cid:150)r jai g pqohesl(cid:148)a pqoeido- po(cid:148)gsgr se peq(cid:148)ptysg apow(cid:150)qgsgr jai ma ecjqiho(cid:151)m cia to h(cid:146)la aut(cid:149) oi diat(cid:145)neir pou evaql(cid:149)fomtai stom tol(cid:146)a tym myp(cid:150)m opyqojgpeutij(cid:150)m· (cid:149)ti pq(cid:146)pei ma dohe(cid:148) sucwq(cid:149)myr g dumat(cid:149)tgta sta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg ma jahoq(cid:148)soum lia lajq(cid:151)teqg ek(cid:145)wistg peq(cid:148)odo pqosw(cid:150)qgsgr· (cid:149)ti pq(cid:146)pei cia tom sjop(cid:149) aut(cid:149) ma tqopopoighe(cid:148) to (cid:145)qhqo 5 tou amyt(cid:146)qy jamomislo(cid:151)· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr cia tir lpam(cid:145)mer, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 To je(cid:148)lemo tou stoiwe(cid:148)ou c) tou (cid:145)qhqou 5 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 919/94 amtijah(cid:148)statai ap(cid:149) to aj(cid:149)kouho je(cid:148)- lemo: «c) j(cid:145)he l(cid:146)kor desle(cid:151)etai ma pqoswyq(cid:147)sei stgm oqc(cid:145)mysg paqacyc(cid:150)m cia lia ek(cid:145)wistg peq(cid:148)odo em(cid:149)r (cid:146)tour jai ma joimopoi(cid:147)sei cqapt(cid:150)r tgm apow(cid:150)qgs(cid:147) tou to aqc(cid:149)teqo l(cid:146)wqi tir 31 La(cid:155)ou, le isw(cid:151) ap(cid:149) 1gr Iamouaq(cid:148)ou tou ep(cid:149)lemou (cid:146)tour. Ta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg d(cid:151)mamtai ma jahoq(cid:148)soum lajq(cid:151)teqg ek(cid:145)wistg peq(cid:148)odo pqosw(cid:150)qgsgr jai emgleq(cid:150)moum swetij(cid:145) tgm Epitqop(cid:147). Ta jatastatij(cid:145) tym oqcam(cid:150)seym paqacyc(cid:150)m d(cid:151)mamtai ma jahoq(cid:148)soum lajq(cid:151)teqg peq(cid:148)odo pqoeidopo(cid:148)gsgr se peq(cid:148)ptysg apow(cid:150)qgsgr. » (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm tq(cid:148)tg gl(cid:146)qa ap(cid:149) tg dglos(cid:148)eus(cid:147) tou stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqy- pa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 24 Laqt(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 47 tgr 25. 2. 1993, s. 1. (2) EE L 210 tgr 28. 7. 1998, s. 28. (3) EE L 106 tgr 27. 4. 1994, s. 6


title: Kommissionens förordning (EG) nr 628/1999 av den 24 mars 1999 om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

text: 25. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 80/5 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 628/1999 av den 24 mars 1999 om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1785/81 av den 1 juni 1981 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), senast ändrad genom kommis- sionens förordning (EG) nr 1148/98 (2), särskilt artikel 19. 4 första stycket a, och med beaktande av följande: I artikel 19 i förordning (EEG) nr 1785/81 föreskrivs att skillnaden mellan prisnoteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som räknas upp i artikel 1. 1 a i samma förordning och priserna för dessa produkter inom gemenskapen får täckas av ett export- bidrag. I förordning (EEG) nr 1785/81 föreskrivs att när export- bidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i odena- turerat och obearbetat skick fastställs måste hänsyn tas till sockersituationen i gemenskapen och på världsmark- naden, och särskilt till de pris- och kostnadsfaktorer som anges i artikel 17a i den förordningen. I samma artikel föreskrivs att hänsyn även skall tas till den ekonomiska aspekten av den föreslagna exporten. Exportbidraget för råsocker måste fastställas i förhållande till standardkvaliteten. Denna definieras i artikel 1 i rådets förordning (EEG) nr 431/68 av den 9 april 1968 om fastställande av en standardkvalitet för råsocker samt av gemenskapens gränsövergångsställe för beräkning av cif- pris för socker (3), ändrad genom förordning (EG) nr 3290/ i 94 (4). Dessutom bör detta exportbidrag fastställas enlighet med artikel 17a. 4 i förordning (EEG) nr 1785/81. Kandisocker definieras i kommissionens förordning (EG) nr 2135/95 av den 7 september 1995 om tillämpningsfö- reskrifter för beviljande av exportbidrag vid sockerex- port (5). Det exportbidrag som beräknas på detta sätt för socker som innehåller arom- eller färgtillsatser måste till- lämpas på sackarosinnehållet och följaktligen fastställas per 1 % av innehållet. Situationen på världsmarknaden eller vissa marknaders särskilda krav kan göra det nödvändigt att variera export- bidraget för socker efter destinationen. I särskilda fall får exportbidraget fastställas genom andra rättsakter. Exportbidraget måste fastställas varannan vecka. Det får ändras under mellantiden. Tillämpningen av de bestämmelser som föreskrivs ovan på den nuvarande situationen på sockermarknaden, särskilt på prisnoteringar eller priser på socker inom gemenskapen och på att exportbidraget bör vara det som anges i bilagan till denna förordning. världsmarknaden innebär De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga från Förvaltningskommittén för socker. med yttrandet HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Exportbidragen för de produkter som räknas upp i artikel 1. 1 a i förordning (EEG) nr 1785/81 och som exporteras i odenaturerat och obearbetat skick skall vara de belopp som anges i bilagan till den här förordningen. Artikel 2 (1) EGT L 177, 1. 7. 1981, s. 4. (2) EGT L 159, 3. 6. 1998, s. 38. (3) EGT L 89, 10. 4. 1968, s. 3. (4) EGT L 349, 31. 12. 1994, s. 105. Denna förordning träder i kraft den 25 mars 1999. (5) EGT L 214, 8. 9. 1995, s. 16. L 80/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 3. 1999 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 24 mars 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen till kommissionens förordning av den 24 mars 1999 om fastställande av exportbidragen för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick BILAGA Produktnummer 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Bidragsbelopp — EUR/100 kg — 45,40 45,36 45,40 45,36 (1) (1) (2) (1) (1) (2) — EUR/1 % sackaros × 100 kg — 1701 91 00 9000 0,4935 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 49,35 49,35 49,35 — EUR/1 % sackaros × 100 kg — 1701 99 90 9100 0,4935 (1) Tillämpligt på råsocker med utbyte på 92 %. Om utbytet är ett annat än 92 % skall det tillämpliga exportbidraget beräknas i enlighet med bestämmelserna i artikel 17a. 4 i förordning (EEG) nr 1785/81. (2) Fastställande upphävt genom kommissionens förordning (EEG) nr 2689/85 (EGT L 255, 26. 9. 1985, s. 12), ändrad genom förordning (EEG) nr 3251/85 (EGT L 309, 21. 11. 1985, s. 14)


title: Regolamento (CE) n. 629/1999 della Commissione del 24 marzo 1999 che fissa l'importo massimo della restituzione all'esportazione di zucchero bianco per la trentaduesima gara parziale effettuata nell'ambito della gara permanente di cui al regolamento (CE) n. 1574/98

text: 25. 3. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 80/7 REGOLAMENTO (CE) N. 629/1999 DELLA COMMISSIONE del 24 marzo 1999 che fissa l’importo massimo della restituzione all’esportazione di zucchero bianco per la trentaduesima gara parziale effettuata nell’ambito della gara permanente di cui al regolamento (CE) n. 1574/98 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1785/81 del Consiglio, del 30 giugno 1981, relativo all’organizzazione comune dei settore dello zucchero (1), modificato da mercati nel ultimo dal regolamento (CE) n. 1148/98 della Commis- sione (2), in particolare l’articolo 17, paragrafo 5, secondo capoverso, lettera b), considerando che in conformit(cid:133) al regolamento (CE) n. 1574/98 della Commissione, del 22 luglio 1998, rela- tivo ad una gara permanente per la determinazione di prelievi e/o di restituzioni all’esportazione di zucchero bianco (3), si procede a gare parziali per l’esportazione di tale zucchero; considerando che, in base alle disposizioni dell’articolo 9, paragrafo 1 del regolamento (CE) n. 1574/98 un importo massimo della restituzione all’esportazione (cid:138) fissato, se del caso, per la gara parziale in causa, tenuto conto in partico- lare della situazione e della prevedibile evoluzione del mercato dello zucchero nella Comunit(cid:133) e sul mercato mondiale; considerando che dopo l’esame delle offerte (cid:138) opportuno adottare, per la trentaduesima gara parziale, le disposizioni di cui all’articolo 1; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per lo zucchero, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per la trentaduesima gara parziale di zucchero bianco, effettuata a norma del regolamento (CE) n. 1574/98, l’im- porto massimo della restituzione all’esportazione (cid:138) pari a 52,356 EUR/100 kg. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 25 marzo 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 24 marzo 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 177 dell’1. 7. 1981, pag. 4. (2) GU L 159 del 3. 6. 1998, pag. 38. (3) GU L 206 del 23. 7. 1998, pag. 7


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om «Finansiering af Den Europæiske Union»

eurovoc_concepts:
EU financing
Member States' contribution
financing method
gross national product
own resources

text: 18. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 138/19 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Finansiering af Den Europæiske Union« (1999/C 138/07) Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 26. januar 1999 under henvisning til forretningsorde- nens artikel 23, stk. 3, af afgive udtalelse om »Finansiering af Den Europæiske Union«. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Den Økonomiske og Monetære Union og Økonomisk og Social Samhørighed, som udpegede Vasco Cal til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 3. marts 1999. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 362. plenarforsamling af 24. -25. marts 1999, mødet den 24. marts 1999, med 105 stemmer for, 6 imod og 9 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Den europæiske integrationsproces omfatter ikke kun de budgetmæssige aspekter, som ikke en gang er de vigtigste aspekter. Alle landene mener, at fordelene ved medlemskab er større end ulemperne, som varierer fra tilfælde til tilfælde og over tid. De vigtigste begrundelser for EU-udvidelsen er da også politiske og ikke økonomiske, omend undersøgelser viser, at nogle lande kan drage større fordele end andre. 1. 2. EU er gået ind i en afgørende fase af sin historie. Med realiseringen af det indre marked, indførelsen af den fælles mønt, styrkelsen af den økonomiske og sociale samhørighed og optagelsen af de central- og østeuropæiske lande indleder EU en ny fase i sin udvikling, som kræver langtidsløsninger. 1. 3. ØSU er overbevist om, at problemerne vedrørende finansieringen af EU kun kan løses ved en pragmatisk approach og ved at sætte det fælles bedste over de nationale interesser. ØSU beder alle medlemsstater om at være konstruktive og udvise samarbejdsvilje i sagen og undgå enhver partipolitisk markering og erkende, at det, der bedst og længst tjener medlemsstaternes interesser, er en retfærdig og varig løsning. ØSU ønsker at bidrage til denne debat og fremsætter derfor i kapitel 4 nedenfor et forslag til den fremtidige finansiering af EU. I udtalelsen om Agenda 2000 (1), vedtaget på plenarfor- 1. 4. samlingen i oktober 1997, slog ØSU til lyd for en bred debat om medlemsstaternes omkostninger og fordele ved ordningen for finansiering af EU’s budget, således at der kan skabes bred konsensus om en revision af de finansielle overslag. 1. 5. Kommissionens rapport om, hvordan ordningen for egne indtægter fungerer, blev offentliggjort den 7. oktober 1998, selv om den først skulle have været udsendt sidst i 1999. Det er således i kraft af rapporten muligt at analysere Agenda 2000 og de finansielle overslag under ét under hensyntagen til, at flere medlemsstater påpeger, at der er uligevægt i deres budgetbidrag. (2) 1. 6. Agenda 2000 er hovedemnet for debatten på det europæiske topmøde i Berlin den 24. -25. marts, og ØSU ser det som sin opgave at bidrage til, at topmødet »kan lægge et politisk ambitionsniveau for dagen, der kan stå mål med (. ) opbygningen af en mere solid, mere integreret og mere solidarisk europæisk Union, som af mange af dens borgere opfattes som et fælles projekt for fremtiden og ikke som et kortsigtet forsvar for nationale interesser« (pkt. 4. 5 i ovennævn- te udtalelse). 2. Kommissionens rapport i Som led i rækken af indbyrdes afhængige politikforslag 2. 1. forbindelse med Agenda 2000 har Europa- fremlagt Kommissionen offentliggjort en omfattende oversigt over, hvordan den nuværende ordning med finansielle indtægter til finansiering af Den Europæiske Unions budget fungerer (KOM(1998) 560 endelig udg. ). Oversigten giver et grundrids af udviklingen i de forskellige komponenter over den sidste halve snes år. 2. 2. Formålet med oversigten er at give stof til debatten om, hvor egnet den nuværende ordning er til at stille indtægter til rådighed, men også om fordele og ulemper ved de forskellige muligheder, der er for at modificere eller foretage mere gennemgribende ændringer i finansieringen af disse indtægter. Da større beslutninger er under overvejelse inden for budgettets hovedudgiftsområder (specielt den fælles landbrugspolitik og strukturfondene), er det vigtigt, at indtægtskilderne er egnede til at dække behovene. (1) EFT C 19 af 21. 1. 1998. (2) Forstået som forskel mellem bidrag til og indtægt fra EU-budgettet. C 138/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 1999 2. 3. Kommissionens rapport om finansiering af EU: — gennemgår fordele og ulemper ved den nuværende ordning for egne indtægter, der består af en kombination af indtægter fra de traditionelle egne indtægter, en øremærket andel af momsindtægterne og et bidrag baseret på den relative andel af det samlede BNI, — ser på muligheden af at indføre nye egne indtægter, — gennemgår især muligheden af direkte betaling til Den Europæiske Union af en momsrelateret indtægt, — gennemgår påstandene om, at den nuværende struktur i bidragene fra nogle medlemsstater lægger en uforholds- mæssig stor byrde over på dem, medens andre tilgodeses med en relativt rundhåndet behandling (dette indbefatter fornyet evaluering af mekanismen, der giver UK et delvist nedslag. 2. 4. Angående EU-budgetmidlerne når Kommissionen til den samme konklusion som ØSU i udtalelsen om Agenda 2000, nemlig at »bidragene til EU-budgettet er blevet bragt i bedre overensstemmelse med den nationale velstand«, hvilket har ført til større retfærdighed (pkt. 4. 4. 3 i udtalelsen). Dette skyldes ifølge Kommissionen de ændringer, der blev indført i 1988 og 1994 i første og anden Delors-pakke; de førte til en stigning i BNI-indtægtens andel af de samlede budgetbidrag og et relativt fald i de traditionelle egne indtægters og momsindtægternes andel (se tabel I i rapporten). 2. 5. Kommissionen modificerer imidlertid denne vurdering på baggrund af en kommentar, ØSU kom med i en tidligere udtalelse og som er vigtig, når det drejer sig om at evaluere den effekt, Den Europæiske Union har på den enkelte medlems- stat. I nævnte udtalelse påpegede ØSU: »Hvad fordelene angår, er situationen imidlertid mere kompleks. Udgifterne til den økonomiske og sociale samhørighed kommer de mest træn- gende lande og regioner til gavn, men udgiftene til interne politikker er forskelligt fordelt og hæmmer samhørighedspro- cessen. I særdeleshed tenderer udgifterne til den fælles land- brugspolitik mod at favorisere de lande, hvor denne politik har været anvendt længst, og som tegner sig for den største støtte pr. capita, omend 1992-reformen har mindsket denne ubalance. « 2. 7. Kommissionen henleder ganske vist opmærksomheden på, at EU ikke har egentlig finansiel selvbestemmelse, men rapporten undlader at tage en diskussion af, om Kommissionen og medlemsstaternes regeringer gerne så, at Unionens finansie- ringssystem i højere grad byggede på en ret for Unionen til at opkræve indtægter på diverse måder, således at Unionen var mindre afhængig af overførsler fra medlemslandenes statskasser. Debatten om, hvor stor en grad af selvbestemmelse 2. 8. Unionen skal have, rejser kritiske problemer af både principiel og praktisk art. Den diskussion, Kommissionen igangsætter om en mulig aftale, hvorefter Kommissionen via Fællesskabets institutionelle procedure skulle have mulighed for at indføre lav sats), hvis provenu skulle gå direkte til en moms (til Fællesskabets budget, hviler på den antagelse, at en øget grad af finansiel selvbestemmelse og af gennemsigtighed i arrangementet er et gode. På trods af de tekniske, begrebsmæssige og bogholderi- 2. 9. mæssige vanskeligheder i forbindelse med beregningen af budgetskævheden, jf. den detaljerede redegørelse i rapporten, har Kommissionen forsøgt at beregne nettobalancerne efter forskellige metoder, nemlig efter budgetbalancemetoden og efter den metode, der anvendes til UK-korrektionen, som Kommissionen andetsteds i rapporten hævder har forringet gennemsigtigheden i de finansielle relationer mellem medlems- staterne og EU-budgettet. 2. 10. Med hensyn til løsningen af disse problemer anfører Kommissionen i rapporten, at der, hvis der kan skabes politisk konsensus herom, findes tre løsningsmodeller, som ikke gensidigt udelukker hinanden: 1) et mere gennemsigtigt og retfærdigt finansieringssystem, hvor man afskaffer korrektions- mekanismen for Storbritannien og gør generel anvendelse af BNI-indtægten, 2) et udgiftssystem, hvor byrderne ved landbrugspolitikken reduceres gennem delvis refusion af den direkte støtte over de nationale budgetter og 3) en generel anvendelse af en korrektionsmekanisme. 2. 11. Rapporten konkluderer, at hverken behovet for øgede finansielle ressourcer eller manglerne ved den nuværende ordning nødvendiggør en snarlig ændring af den gældende beslutning vedrørende egne indtægter. Dette er en bekræftelse af det synspunkt, der kommer til udtryk i Agenda 2000. Kommissionen erkender, at den nuværende ordning 2. 6. med egne indtægter ganske vist frembyder et instrument til finansiering af EU-udgifter, men at EU ikke har nogen egentlig »egne indtægter«, idet EU stort set er afhængigt af overførsler fra medlemsstaternes statskasser. Forholdet mellem bidrag og fordele set fra EU-borgerens synspunkt er derfor endnu mindre gennemskueligt end forholdet mellem skatteydere og borgere inden for én og samme medlemsstat. Kommissionen erkender, at der er alternative mulig- 2. 12. heder for at ændre komponenterne eller vægtningen i den nuværende ordning for egne indtægter, og at det kunne overvejes at omsætte dem til praksis i fremtiden, men ingen af disse frembyder en idealløsning. Hvis spørgsmålet om budgetmæssige ubalancer vinder tilstrækkelig støtte, vil det være nødvendigt at træffe beslutninger om de bedste og mest egnede løsninger. 18. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 138/21 2. 13. Kommissionen foregriber til en vis grad virkningerne af EU-udvidelsen, når den giver udtryk for, at det overordnede pres på Fællesskabets budget vil betyde en så gennemgribende ændring af omstændighederne, at det berettiger til en større reform. over konsekvenserne heraf for medlemsstaternes bidrag. Kom- missionen erkender i analysen, at den nuværende ordning for egne indtægter har regressive elementer, men den synes ikke, at der i forslaget tages tilstrækkeligt højde for budgettets omfordelingsmæssige elementer på udgiftssiden, navnlig ud- giftsområder økonomisk og social samhørighed. 3. Generelle bemærkninger 3. 1. Som ØSU allerede har anført i pkt. 4. 4. 4 i udtalelsen om Agenda 2000 »er de skævheder, som optræder i beregnin- gerne af nettobalancen for bidrag til og fra EU-budgettet følgelig ikke så meget et spørgsmål om ressourcer (medlemssta- ternes bidrag), men om de forskellige udgiftsområders relative vægt. Landbruget tegner sig stadig for broderparten (ca. 50% af hele budgettet) og strukturpolitikken for ca. en tredjedel. « i traktaten, 3. 2. Både EU’s indtægter og udgifter fastlægges i sidste ende i beslutninger truffet af Rådet med henblik på at realisere målsætninger, der er fastlagt f. eks. reform af landbrugspolitikken, økonomisk og social samhørighed samt teknologisk og videnskabelig forskning. De budgetmæssige konsekvenser af disse beslutninger mærkes ikke altid umiddel- bart, da de afhænger af, hvordan beslutningerne gennemføres i de forskellige medlemsstater samt medlemsstaternes økono- miske strukturer. 3. 3. UK-korrektionsmekanismen blev vedtaget i 1984 på grund af uligevægt i Storbritanniens budgetbidrag. Baggrunden er, at Storbritannien har en mindre og strukturelt anderledes landbrugssektor, som fører til lavere udgifter for den fælles landbrugspolitik, og at det betaler et proportionalt højere bidrag, da dets momsandel er relativt større end dets BNI-andel. Rabatmekanismen har betydet, at Storbritanniens budgetulige- vægt i de seneste år er faldet fra - 0,5% til - 0,2% af BNI. Hvis samme beregningsmetode anvendes på Tyskland, Nederlande- ne, Østrig og Sverige, vil også de få en budgetuligevægt på omkring - 0,5% af BNI. Det har fået disse landes regeringer til at kræve, at de skal tilgodeses med en tilsvarende rabatmekanis- me. Sandheden er, at hvis rabatmekanismen for UK kunne afvikles gradvist, ville de vigtigste nettobidragyderes budgetuli- gevægte blive meget mindre. Simulationerne i bilag 6 vedrørende følgerne af en 3. 4. generel anvendelse af en korrektionsmekanisme svarende til den aktuelle UK-model, men hvor staterne bidrager til at finansiere de andres rabat, men ikke deres egen, viser, at Storbritannien ville blive den største taber i forhold til nu, hvor det er det eneste land, der nyder godt af kompensationsmeka- nismen. 3. 5. Hvad angår Spaniens forslag om progression i budget- bidragene, har Kommissionen ligeledes foretaget simulationer 3. 6. Kommissionen har i lang tid drøftet muligheden for at skabe nye egne indtægter, således at EU får større budgetauto- nomi i forhold til de nationale budgetter. Kommissionen har fremlagt forskellige løsningsmodeller (f. eks. CO2-energiskat, en differentieret moms, særafgifter på tobak, alkohol og mineralske olier, selskabsskat, kommunikationsskat, skat af personlige indkomster, kildeskat af renteindtægter, skat på Centralbankens indtægter), og den har analyseret fordele og ulemper ved hvert af disse forslag. I mange tilfælde vil den manglende mulighed for at forudse provenuet være en hæmsko for en generel anvendelse af den pågældende skatteform. 3. 7. En anden mulighed, som behandles af Kommissionen, er at anvende foranstaltningerne i Agenda 2000, herunder navnlig at overføre en del af udgifterne til den direkte landbrugsstøtte til de nationale budgetter. En sådan foranstalt- ning ville reducere betalingerne over EU’s budget med omkring 8% og ville derfor kunne mindske medlemsstaternes bidrag, hvilket igen ville mindske de nuværende budgetuligevægte. En anden mulighed kunne bestå i, at der i landbrugsudgifterne, der repræsenterer den største udgiftspost, i højere grad end i øjeblikket tages hensyn til den enkelte medlemsstats økonomi- ske vægt. til 3. 7. 1. Muligheden af verdensmarkedsniveauet har også været overvejet. Her overser man imidlertid, at verdensmarkedspriserne også er forvredet af omfattende støtteforanstaltninger i de store producentlande. landbrugspriserne sænke at 3. 8. Alle disse løsningsmodeller har hver deres begrænsnin- ger, og anvendelsen af dem rejser tekniske problemer. Den mest alvorlige konsekvens for EU’s fremtid er imidlertid, at ingen af dem i sig selv er i stand til at løse de aktuelle problemer, dvs. at sikre stabile og forudsigelige budgetmidler baseret på en mere solidarisk, retfærdig og alment accepteret ordning, som er bæredygtig på langt sigt, og som er gearet til udgiftsbehovene i forbindelse med de forestående udvidelser. 3. 9. ØSU advarer mod at sammenblande de tre aspekter af den aktuelle debat: budgettets og de egne indtægters størrelse, ligevægten mellem de forskellige EU-politikområder (land- brugspolitikken, strukturpolitikken, EU-udvidelsen m. v. ) og ligebehandlingen af medlemsstaterne. 3. 10. Derudover var det vigtigt for Kommissionen at foreta- ge fremskrivninger for budgetbalancerne for perioden 2000- 2006, eftersom mange af de foreslåede foranstaltninger i løbet af perioden kan ændre balancerne beregnet for 1997 og 1999 betydeligt. Hvis f. eks. Storbritanniens rabatordning blev afskaffet, hvis BNI-indtægten blev anvendt i større omfang C 138/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 1999 istedet for momsindtægten, hvis en del af landbrugspolitikkens udgifter til direkte støtte blev overført til de nationale budgetter, eller hvis midlerne til strukturfondene blev reduceret — ville tendensen i budgetbalancerne i 2000-2006 blive meget anderledes, end den har været i perioden 1993-1999, og de største forskelle kunne vise sig uden for de lande, som ønsker at blive omfattet af en korrektionsmekanisme. 3. 11. ØSU vil gerne understrege, at det, budgetdiskussioner- ne i forbindelse med Agenda 2000 i virkeligheden drejer sig om, svarer til den belastning, udvidelsen vil medføre. Når man ser på den betydelige afstand, der er mellem levefoden i EU-landene og levefoden i de østeuropæiske lande, er det indlysende, at omkostningerne for EU-budgettet ved udvidel- sen i alvorlig grad undervurderes. På den baggrund må det understreges, at der er en fundamental modsigelse mellem målsætningen med udvidelsen og de vedholdende krav fra nettobidragyderne om nedsættelse af bidragene til EU- budgettet. ØSU foreslår, at Rådet inden udvidelsen får mulig- hed for at ændre beslutningen om egne indtægter for at skabe en bedre fordeling af den budgetmæssige belastning, udvidelsen vil medføre. 4. Forslag til EU’s fremtidige finansieringsordning 4. 1. Før der i år træffes afgørelser om emnerne i Agen- da 2000, de finansielle overslag og ordningen for egne indtægter, bør der meldes klart ud om EU’s finansiering på langt sigt, idet de udvidelser, der vil finde sted i 2005/2006, vil være en historisk anledning til at indføre en ny finansierings- ordning, som er mere retfærdig og rummer færre skævheder end den nuværende. Principperne i den fremtidige ordning bør indgå i en 4. 2. generel politisk aftale, således at de foranstaltninger, der skal træffes på kort sigt, og som skal gælde indtil den nye ordnings ikrafttræden, ikke er i konflikt med ordningen og ikke yderligere vanskeliggør den fremtidige debat om EU’s finansie- ring. 4. 3. På baggrund af de mange argumenter vedrørende budgetskævhederne slår Det Økonomiske og Sociale Udvalg til lyd for en overordnet reguleringsmekanisme, der fastsætter en ramme for den nye ordning for egne indtægter, hvorefter der skal være et direkte forhold mellem national velstand — målt som BNI pr. capita — og nettobudgetbalance i den enkelte medlemsstat. Man skal følgelig sikre et samlet niveau Bruxelles, den 24. marts 1999. for egne indtægter, der tillader EU at udfylde og udbygge sin rolle. Den kurve, som repræsenterer den grafiske afbildning 4. 3. 1. af denne mekanisme, må ikke overskride de grænser, der fastsættes, for at budgetbalancerne overholdes. 4. 4. Det direkte forhold mellem de to variabler bør ikke udtrykkes som en linje, men som et skraveret område omkring denne linje, således at korrektionsmekanismen udløses, når nettosituationen i en medlemsstat ligger uden for det skravere- de område og afviger betydeligt fra nettosituationen i andre medlemsstater med samme velstandsniveau. Forholdet mellem budgetuligevægt målt i forhold til BNI per capita og operatio- nelle budgetmæssige ligevægte kræver en model, som tager højde for variationerne i budgetbidragene fra år til år. Idémæs- sigt bør den aftalte mekanisme omfatte en udsvingsmargin, som ville være acceptabel, når den ses som et gennemsnit over mere end et år. Udsvingsmarginen bør være så bred, at den sikrer en bedre balance mellem hensynet til stabiliteten og forudsigeligheden i indtægtsniveauet og hensynet til de korrek- tioner, der skal foretages på budgetbalancerne, når de falder uden for den accepterede udsvingningsmargen. På den måde vil man undgå generelle korrektioner hvert år. 4. 5. Et teknisk spørgsmål, der kan rejse problemer i fremti- den, er spørgsmålet om fastsættelsen af udgifterne i hver enkelt medlemsstat. På mange af udgiftsområderne er det p. t. ikke lykkedes at give disse oplysninger. Da ordningen imidlertid ikke træder i kraft øjeblikkeligt, vil det være muligt at forberede det administrative system herpå, og man vil altid kunne mene, at visse udgifter, f. eks. udgifter hidrørende fra eksterne ikke bør henregnes aktiviteter eller administrative udgifter, fuldt ud til det pågældende udgiftsområde. En principaftale om den fremtidige finansieringsord- 4. 6. ning vil også lette godkendelsen af forskellige punktuelle forslag på specifikke områder, f. eks. dem, der behandles i Kommissionens rapport, for så vidt som alle medlemsstater vil få garanti for, at ubalancerne og ulighederne ikke vil tage til. 4. 7. Det vil også være muligt her og nu at gøre den nuværende finansieringsordning enklere, f. eks. ved at anvende BNI-indtægten mere i stedet for at bevare de komplicerede beregninger vedrørende momsbidraget, eller ved at øge med- lemsstaternes fradrag i relation til de traditionelle egne indtæg- ter, eller endelig ved at reducere grundlaget for beregningen af kompensationen til Storbritannien. Sådanne øjeblikkelige foranstaltninger ville reducere skævhederne i de nuværende bidrag for perioden 2000-2006 og ville lette overgangen til den nye ordning. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: Reglamento (CE) n° 629/1999 de la Comisión de 24 de marzo de 1999 por el que se fija el importe máximo de la restitución a la exportación del azúcar blanco para la trigésima segunda licitación parcial efectuada en el marco de la licitación permanente contemplada en el Reglamento (CE) n° 1574/98

text: 25. 3. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 80/7 REGLAMENTO (CE) No 629/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 24 de marzo de 1999 por el que se fija el importe m(cid:145)ximo de la restituci(cid:155)n a la exportaci(cid:155)n del az(cid:156)car blanco para la trig(cid:130)sima segunda licitaci(cid:155)n parcial efectuada en el marco de la licitaci(cid:155)n permanente contemplada en el Reglamento (CE) no 1574/98 LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1785/81 del Consejo, de 30 de junio de 1981, por el que se establece una organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector del az(cid:156)car (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1148/98 de la Comisi(cid:155)n (2), y, en particular, la letra b) del p(cid:145)rrafo segundo del apartado 5 de su art(cid:146)culo 17, Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el Regla- mento (CE) no 1574/98 de la Comisi(cid:155)n, de 22 de julio de 1998, relativo a una licitaci(cid:155)n permanente para la deter- minaci(cid:155)n de las exacciones reguladoras y/o de las restitu- se ciones procede a licitaciones parciales para la exportaci(cid:155)n de dicho az(cid:156)car; sobre la exportaci(cid:155)n de az(cid:156)car blanco (3); Considerando que, de acuerdo con lo dispuesto en el apartado 1 del art(cid:146)culo 9 del Reglamento (CE) no 1574/98, debe fijarse en su caso un importe m(cid:145)ximo de la restitu- ci(cid:155)n a la exportaci(cid:155)n para la licitaci(cid:155)n parcial de que se trate, teniendo en cuenta en particular la situaci(cid:155)n de la evoluci(cid:155)n previsible del mercado del az(cid:156)car en la Comu- nidad y en el mercado mundial; Considerando que, previo examen de las ofertas, es conve- niente adoptar para la trig(cid:130)sima segunda licitaci(cid:155)n parcial las disposiciones contempladas en el art(cid:146)culo 1; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n del az(cid:156)car, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Para la trig(cid:130)sima segunda licitaci(cid:155)n parcial de az(cid:156)car blanco efectuada en el marco del Reglamento (CE) no 1574/98, se fija un importe m(cid:145)ximo de la restituci(cid:155)n a la exportaci(cid:155)n de 52,356 EUR/100 kg. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 25 de marzo de 1999. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 24 de marzo de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 177 de 1. 7. 1981, p. 4. (2) DO L 159 de 3. 6. 1998, p. 38. (3) DO L 206 de 23. 7. 1998, p. 7


title: Verordnung (EG) Nr. 629/1999 der Kommission vom 24. März 1999 zur Festsetzung des Höchstbetrags der Ausfuhrerstattung für Weißzucker für die im Rahmen der Dauerausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1574/98 durchgeführte 32. Teilausschreibung

text: 25. 3. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 80/7 VERORDNUNG (EG) Nr. 629/1999 DER KOMMISSION vom 24. M(cid:132)rz 1999 zur Festsetzung des H(cid:148)chstbetrags der Ausfuhrerstattung f(cid:129)r Weißzucker f(cid:129)r die im Rahmen der Dauerausschreibung gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 1574/98 durchgef(cid:129)hrte 32. Teilausschreibung DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 des Rates vom 30. Juni 1981 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Zucker (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 1148/98 der Kommission (2), insbesondere auf Artikel 17 Absatz 5 zweiter Unterabsatz Buchstabe b), in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 1574/98 der Kommis- sion vom 22. Juli 1998 betreffend eine Dauerausschrei- bung f(cid:129)r die Festsetzung von Absch(cid:148)pfungen und/oder Erstattungen bei der Ausfuhr von Weißzucker (3) werden Teilausschreibungen f(cid:129)r die Ausfuhr dieses Zuckers durchgef(cid:129)hrt. Gem(cid:132)ß Artikel 9 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 1574/ 98 ist gegebenenfalls ein H(cid:148)chstbetrag der Ausfuhrerstat- tung f(cid:129)r die betreffende Teilausschreibung insbesondere unter Ber(cid:129)cksichtigung der Lage und der voraussichtli- chen Entwicklung des Zuckermarktes in der Gemein- schaft sowie des Weltmarktes festzusetzen. Nach Pr(cid:129)fung der Angebote sind f(cid:129)r die 32. Teilaus- schreibung die in Artikel 1 genannten Bestimmungen festzulegen. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Zucker (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 F(cid:129)r die gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 1574/98 durch- gef(cid:129)hrte 32. Teilausschreibung f(cid:129)r Weißzucker wird eine Ausfuhrerstattung von h(cid:148)chstens 52,356 EUR je 100 kg festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 25. M(cid:132)rz 1999 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 24. M(cid:132)rz 1999 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 177 vom 1. 7. 1981, S. 4. (2) ABl. L 159 vom 3. 6. 1998, S. 38. (3) ABl. L 206 vom 23. 7. 1998, S. 7


title: Verordening (EG) nr. 627/1999 van de Commissie van 24 maart 1999 tot vaststelling, voor de sector suiker, van de representatieve prijzen en de bedragen van de aanvullende invoerrechten voor melasse

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

text: 25. 3. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 80/3 VERORDENING (EG) Nr. 627/1999 VAN DE COMMISSIE van 24 maart 1999 tot vaststelling, voor de sector suiker, van de representatieve pr¶zen en de bedragen van de aanvullende invoerrechten voor melasse DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1785/81 van de Raad van 30 juni 1981 houdende een gemeenschappel¶ke ordening der markten in de sector suiker (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1148/98 (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1422/95 van de Commissie van 23 juni 1995 tot vaststelling, voor de sector suiker, van de uitvoeringsbepalingen voor de invoer van melasse en tot w¶ziging van Verordening (EEG) nr. 785/68 (3), en met name op artikel 1, lid 2, en artikel 3, lid 1, Overwegende dat in Verordening (EG) nr. 1422/95 is bepaald dat de cif-invoerpr¶s voor melasse, hierna „repre- sentatieve pr¶s” genoemd, wordt vastgesteld overeenkom- stig Verordening (EEG) nr. 785/68 van de Commissie (4); dat deze pr¶s geldt voor de standaardkwaliteit als gedefi- nieerd in artikel 1 van Verordening (EEG) nr. 785/68; Overwegende dat de representatieve pr¶s voor melasse wordt berekend voor een plaats van grensoverschr¶ding van de Gemeenschap, namel¶k Amsterdam; dat b¶ de berekening van deze pr¶s moet worden uitgegaan van de gunstigste aankoopmogel¶kheden op de wereldmarkt, die worden vastgesteld op grond van de noteringen of pr¶zen op deze markt, aangepast op basis van de eventuele kwali- teitsverschillen ten opzichte van de standaardkwaliteit; dat de standaardkwaliteit van melasse is vastgesteld b¶ Veror- dening (EEG) nr. 785/68; internationale handelsverkeer Overwegende dat voor de constatering van de gunstigste aankoopmogel¶kheden op de wereldmarkt rekening moet worden gehouden met alle gegevens betreffende de op de wereldmarkt gedane aanbiedingen, de op belangr¶ke markten in derde landen geconstateerde pr¶zen en de in stand gekomen het verkooptransacties, waarvan de Commissie door de lidstaten of op eigen initiatief kennis heeft genomen; dat krachtens artikel 7 van Verordening (EEG) nr. 785/68 b¶ die constatering kan worden uitgegaan van een gemid- delde van verschillende pr¶zen wanneer dat gemiddelde beschouwd kan worden als representatief voor de werk- el¶ke marktontwikkeling; tot evenmin rekening moet worden gehouden met die aanbiedingspr¶zen waarvan mag worden aangenomen dat ze niet representatief z¶n voor de werkel¶ke marktont- wikkeling; Overwegende dat, om gegevens te verkr¶gen die vergel¶k- baar z¶n met die voor melasse van de standaardkwaliteit, de pr¶zen, naargelang van de kwaliteit van de aangeboden melasse, moeten worden verhoogd of verlaagd op basis van de resultaten die b¶ toepassing van artikel 6 van Verordening (EEG) nr. 785/68 worden verkregen; Overwegende dat een representatieve pr¶s b¶ uitzonde- ring voor een beperkte t¶d ongew¶zigd gehandhaafd kan worden wanneer de Commissie geen kennis meer heeft kunnen nemen van de aanbiedingspr¶s waarvan is uitge- gaan voor de vorige vaststelling van de representatieve pr¶s, en wanneer de beschikbare aanbiedingspr¶zen die niet voldoende representatief l¶ken te z¶n voor de werk- el¶ke markttendens, plotselinge en aanzienl¶ke w¶zi- gingen van de representatieve pr¶s teweeg zouden brengen; indien er een verschil Overwegende dat, is tussen de reactiepr¶s voor het betrokken product en de representa- tieve pr¶s, aanvullende invoerrechten moeten worden vastgesteld overeenkomstig artikel 3 van Verordening (EG) nr. 1422/95; dat als de invoerrechten worden geschorst overeenkomstig artikel 5 van Verordening (EG) nr. 1422/95, specifieke bedragen ter vervanging van die rechten moeten worden vastgesteld; Overwegende dat toepassing van deze bepalingen leidt tot de representatieve pr¶zen en de aanvullende invoer- rechten voor de betrokken producten zoals die worden vastgesteld in de b¶lage b¶ deze verordening; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comité van beheer voor suiker, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Overwegende dat geen rekening met die gegevens wordt van gezonde gehouden wanneer de goederen niet handelskwaliteit z¶n of wanneer de in de aanbieding vermelde pr¶s slechts betrekking heeft op een geringe en representatieve hoeveelheid; dat niet voor de markt De representatieve pr¶zen en de aanvullende invoer- rechten voor de in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1422/95 bedoelde producten worden vastgesteld zoals aangegeven in de b¶lage. (1) PB L 177 van 1. 7. 1981, blz. 4. (2) PB L 159 van 3. 6. 1998, blz. 38. (3) PB L 141 van 24. 6. 1995, blz. 12. (4) PB L 145 van 27. 6. 1968, blz. 12. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 25 maart 1999. L 80/4 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 25. 3. 1999 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 24 maart 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie B(cid:246)LAGE b¶ de verordening tot vaststelling, voor de sector suiker, van de representatieve pr¶zen en de aanvullende invoerrechten voor melasse GN-code Representatieve pr¶s in EUR/100 kg netto van het betrokken product Aanvullend recht in EUR/100 kg netto van het betrokken product Toe te passen recht b¶ invoer als gevolg van schorsing van de invoerrechten, als bedoeld in artikel 5 van Verordening (EG) nr. 1422/95, in EUR/100 kg netto van het betrokken product (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,24 7,62 0,26 0,00 — — (1) Vaststelling voor de standaardkwaliteit als gedefinieerd in artikel 1 van de gew¶zigde Verordening (EEG) nr. 785/68. (2) Dit bedrag vervangt, overeenkomstig artikel 5 van Verordening (EG) nr. 1422/95, het voor deze producten vastgestelde bedrag van het recht van het gemeenschappel¶k douanetarief


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Eurooppalainen matkailupolitiikka"

eurovoc_concepts:
European Union
advisory committee (EU)
economic development
tourism

text: C 138/4 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 18. 5. 1999 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Eurooppalainen matkailupolitiikka” (1999/C 138/02) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 26. tammikuuta 1999 työjärjestyksensä 23 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta ”Eurooppalainen matkailupolitiikka”. Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, 12. maaliskuuta 1999. Esittelijä oli Colin Lustenhouwer. tuotanto ja kulutus” -jaosto antoi lausuntonsa ja sosiaalikomitea hyväksyi 24. –25. maaliskuuta 1999 pitämässään 362. Talous- täysistunnossa (maaliskuun 24. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 80 ääntä puolesta, 3 vastaan, ja 6 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 2. Yleistä 1. 1. Kokonaisvaltaisen matkailu- ja virkistyselinkeinoa kos- kevan yhteisön politiikan kehittäminen näyttää joutuneen umpikujaan. Yhtenäismarkkinaneuvosto ei 7. joulukuuta 1998 pitämässään kokouksessa päässyt (taaskaan) yksimielisyyteen matkailun monivuotisen ohjelman sisällöstä ja budjetista. Alun perin Philoxeniaksi kutsuttua ohjelmaa koskeva ehdotus, jonka neuvoston puheenjohtajisto oli jo suureksi osaksi vesittänyt, näyttää nyt toteuttamiskelvottomalta. Komitea, joka on aina tukenut (1) komission pyrkimyk- 1. 2. siä kehittää matkailu- ja virkistyselinkeinoa ja matkailutuottei- den kuluttajien etuja koskevaa aktiivista yhteisön politiikkaa, on äärimmäisen pettynyt asioiden nykytilasta mutta kieltäytyy tunnustamasta lopullista tappiota. 1. 3. Koska monivuotisen ohjelman tukemaa koordinoitua politiikkaa näyttää nyt olevan vaikea saada aikaan, on etsittävä muita keinoja vastata matkailuelinkeinon ja kuluttajien tarpei- siin. Vaarana on yhä, että EU:n satunnaisia ja tilapäisiä toimia ei koordinoida komission eri yksiköiden välillä eikä niitä suunnitella keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. 1. 4. Komitea ymmärtää, että komission äskettäin PO XXIII:een perustamalla matkailuyksiköllä on edessään vaikea tehtävä. Komitea antaa täyden tukensa tälle hankkeelle, jota käynnistettäessä ja toteutettaessa on tehtävä tiivistä yhteistyötä matkailu- ja virkistysalan organisaatioiden sekä työmarkkina- osapuolten kanssa ja kuultava niitä. Neuvoston kielteinen asenne ei saa kuitenkaan estää komission omia yksiköitä ottamasta matkailuelinkeinon ja kuluttajien tarpeita yhtenäisesti huomioon. (1) Ks. mm. – TSK:n lausunto aiheesta ”Euroopan unionin merkitys matkailussa – komission vihreä kirja”, EYVL C 301, 13. 11. 1995. – TSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston päätökseksi ensim- mäisestä monivuotisesta ohjelmasta Euroopan matkailun edistä- miseksi Philoxenia (1997–2000)”, EYVL C 30, 30. 1. 1997. 2. 1. Matkailuun, Euroopan unionin nopeimmin kasvavaan elinkeinoon (liikevaihto kasvaa 2,5–4 % vuodessa, työpaikat 1–1,5 %), vaikuttavat, kuten laajalti tiedetään, EU:n toimet monilla aloilla. Komitea on aiemmissa lausunnoissaan (2) otta- nut kantaa tähän kysymykseen, kuten on myös Euroopan parlamentti (3). Komitea kehottaa neuvostoa ja komissiota epäsuotuisasta poliittisesta ilmastosta huolimatta ryhtymään toden teolla huomioimaan matkailualan yritysten kohtaamat haasteet kaikissa komission toimissa. Tämä on tärkeä edellytys joka on erityisen alan kasvupotentiaalin hyödyntämiselle, tärkeää, kun otetaan huomioon, että matkailualalla on verrat- tain turvallinen tulevaisuus, koska matkailutuotteet eivät van- hene tekniikan kehittyessä. Ilmeisimmät käsiteltävät aiheet ovat yrittäjien (usein 2. 2. pieniä itsenäisiä yrityksiä) ja henkilöstön koulutus, pääoman saaminen tulevaisuuteen suuntautuvia investointeja varten, virkistyskäytön ja luonnonsuojelun epäselvä ja usein ongelmal- linen suhde, uusien johtamistekniikoiden käyttöönotto, työeh- dot ja -olot, tietoyhteiskunnan ja etenkin sähköisen kaupan- käynnin vaikutukset välittäjiin, perusrakenteiden kehittymisen vaikutukset tärkeitä kuluttajatrendejä koskevan tiedon ja taidon saatavuus, joka on tärkeää kuluttajien mieltymysten nopean vaihtelun vuoksi ja – viimeisenä muttei vähäisimpänä – verotus. lentoyhtiöiden kapasiteettipula), (esim. (2) Ks. esim. TSK:n lausunto aiheesta ”Komission kertomus neuvostol- le, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle matkailuun vaikuttavista yhteisön toimenpiteistä (1995/1996)”, EYVL C 19, 12. 1. 1998. (3) Ks. Euroopan parlamentin mietintö aiheesta ”Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle matkailuun vaikuttavista yhteisön toimenpi- teistä”, A4-0247/98, 7. 10. 1998, ja Euroopan parlamentin 27. 1. 1999 antama mietintö tulevaisuuden työpaikoista Euroo- passa, esittelijä Thomas Mann, A4-0475/98, PE 227. 966 final, kohdat 19–21. 18. 5. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 138/5 2. 3. Yhteisön lainsäädännön ja sääntelyn vaikutus on erityi- sen selvä verotuksen alalla. Alv-lainsäädäntö vaikuttaa huomat- tavasti hotelli- ja ravintola-alan ja muun matkailuelinkeinon kilpailukykyyn. Monet EU:n ulkopuolisista maista eivät nimit- täin peri alv:tä kyseisistä palveluista. Sen vuoksi hotelli-, ravintola- ja matkailualalla sovellettava alennettu alv-aste tulisi säilyttää. Lisäksi alemman alv-asteen soveltaminen verohuojen- nuksen ulkopuolelle nykyisin jääviin työvoimavaltaisiin palve- luihin lisää työllisyyttä. 3. Matkailua käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä 3. 1. Yleisemminkin ottaen EU:n tulee pyrkiä edistämään nykyistä yritysystävällisempää lainsäädäntöä ja sääntelyä. Ko- mitea on tyytyväinen komission omaksumaan toimintalinjaan, johon kuuluu ns. ”matkailun korkean tason asiantuntija- ryhmän” (1) perustaminen, ja yhtyy mm. ryhmän päätelmään, jonka mukaan BEST-ryhmän (Business Environment Task Force) suositukset tulee panna nopeasti täytäntöön. Komitea seuraa kiinnostuneena, miten komissio aikoo toimia asiantuntija- ryhmän tekemien johtopäätösten pohjalta. Ryhmän raportissa tehdään joukko tärkeitä suosituksia, joilla voidaan lisätä mer- kittävästi matkailu- ja vapaa-ajan sektorin työllistämismahdol- lisuuksia. 3. 2. Asiantuntijaryhmän raportti osoittaa myös, että ala, jonka toiminta on pääosin rajatylittävää, tarvitsee sellaista yhteisön politiikkaa, jossa suhtaudutaan virikkeitä antavasti, innovatiivisesti ja ennakoivasti kestävään yrityskehitykseen, ottamalla huomioon kuluttajasuoja sopusoinnussa muiden, esim. ympäristönsuojelun vaatimusten kanssa. 3. 3. Matkailualan henkilöstöresurssien arvostuksen nosta- miseksi korkean tason asiantuntijaryhmä suosittelee, että mui- den matkailu- ja virkistyselinkeinoalojen työmarkkinaosapuo- let (joihin tulee ilman muuta lukea pk-yritysten organisaatiot) seuraavat hotelli- ja ravintola-alan esimerkkiä ja kehittävät alakohtaista vuoropuhelua erityisesti pätevyydestä ja työolois- ta. Tällainen neuvonpito voi myös auttaa parantamaan alan työolosuhteista vallitsevaa osittain huonoa kuvaa ja siten houkuttelemaan työnhakijoita hakeutumaan matkailu- ja vir- kistysalan työpaikkoihin. 4. Erityistä 4. 1. Kuten edellä on nähty, komission vaikea tehtävä kantaa komitean näkemyksen mukaan hedelmää vain, jos se liitetään osaksi säännöllistä matkailu- ja vapaa-aikaelinkeinon edusta- jien kanssa käytävää vuoropuhelua. Tämän vuoksi komitea kehottaa perustamaan (uskottavan) eurooppalaisen neuvoa- antavan matkailu- ja virkistyskomitean. Komitea arvostaa komission äskettäin julkaisemaa 4. 1. 1. Valkoista kirjaa kaupasta (2) siksi, että siinä yhdistetään matkai- lu ja vähittäiskauppa. Komission tiedonannossa todetaan – niin kuin komitean mielestä oikein onkin – että vähittäiskaupalla ja matkailuteollisuudella on monia yhteisiä etuja. Komitea korostaa, että erityisesti kaupunkien keskustojen olisi kyettävä tarjoamaan laajat ostosmahdollisuudet ja siksi tehtävä tilaa pienille itsenäisille yrityksille. Laaja kauppavalikoima lisää kaupungin matkailullista houkuttavuutta. Komitea katsoo, että vähittäiskaupan on myös työskenneltävä aktiivisesti lisätäkseen jatkuvasti tätä houkuttavuutta – onhan tutkimuksissa osoitettu vähittäiskaupan merkittävyys. Matkailijat käyttävät matkakoh- teessaan enemmän rahaa vähittäiskaupan palveluihin kuin esimerkiksi ravintolapalveluihin (Amsterdamissa tehdyssä tut- kimuksessa suhteeksi saatiin karkeasti 60–40 %). Komitean mielestä komission aie tehostaa yhteistyötä järjestämällä kilpai- lu palkintoineen on luova tapa nostaa menestyksellisten hank- keiden profiilia. 4. 2. Lisäksi komitea panee merkille, ettei neuvoston pu- heenjohtaja ole suunnitellut Saksan puheenjohtajakaudelle yhtään edes epävirallista matkailuministerien kokousta. Tällai- nen neuvoston osoittama täydellinen mielenkiinnon puute on todella valitettavaa, ja siksi komitea kehottaa nykyistä puheenjohtajamaata ja sen seuraajaa Suomea kirjaamaan mat- kailuasiain neuvoston kokouksen asialistalleen. että ”lapsiseksimatkailun” Saksan puheenjohtajakauden työohjelmassa todetaan 4. 3. perustellusti, vastenmieliseen ilmiöön kiinnitetään huomiota. Kuten komitea on huomautta- nut aiemmissa lausunnoissaan (3), mitkään uhraukset eivät ole liian suuria taistelussa tätä alhaista toimintaa vastaan. Komitea on tyytyväinen komission tähänastisiin alan toimiin samoin kuin matkailualan itsensä käynnistämiin aloitteisiin. Useiden ja matkatoimistojärjestöt jäsenvaltioiden matkanjärjestäjä- ovat selväsanaisesti sanoutuneet irti tällaisesta kieroutuneesta toiminnasta ja ottaneet käyttöön pakotteita – joihin kuuluu järjestöjen jäsenten mahdollinen erottaminen – ehkäistäkseen EU:ssa sijaitsevien matkailuyritysten aktiivista osallistumista lapsiseksimatkailuun. Myös hotelli- ja ravintola-alan kansain- välinen järjestö on laatinut asiaa koskevat menettelysäännöt. On myös syytä muistaa, ettei lasten hyväksikäytöllä ja pahoin- pitelyllä ole mitään tekemistä matkailun kanssa ja se uhkaa pilata alan maineen. Komitea kehottaa komissiota jatkamaan ja kehittämään edelleen toimiaan tällä alla. (1) Työllisyyttä ja matkailua käsittelevän korkean tason asiantuntija- ryhmän päätelmät ja suositukset: Työpaikkoja uusien yhteistyö- kumppanuuksien myötä, PO XXIII, lokakuu 1998. (2) KOM(1999) 6 lopull. , 27. 1. 1999. (3) EYVL C 284, 14. 9. 1998. C 138/6 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 18. 5. 1999 huippukokouksesta. 4. 4. Tarvitaan kaikkien toimijoiden panosta, jotta euroop- palaisen matkailupolitiikan kehittäminen saadaan takaisin yh- teisön asialistalle. Tästä syystä komitea kannattaa korkean tason asiantuntijaryhmän ehdotusta vuosittaisesta Euroopan matkailuteollisuuden Ensimmäisessä huippukokouksessa voitaisiin laatia ja koordinoida jatkuvan toiminnan ohjelma, jota voitaisiin arvioida ja tarvittaessa muuttaa seuraavissa kokouksissa. Komission, Euroopan parla- mentin, jäsenvaltioiden, matkailualan ja kuluttajien edustajien yhteistyöllä huippukokouksessa voitaisiin kartoittaa alan lukui- sat haasteet, jotka johtavat väistämättä johtopäätökseen: Eu- rooppa ei voi enää kieltäytyä antamasta taloutensa nopeimmin kasvavalle alalle poliittisesti sitä tunnustusta, jonka ala ansait- see taloudellisen ja yhteiskunnallisen asemansa perusteella. 5. Päätelmät 5. 1. Komitea antaa näille pyrkimyksille täyden tukensa, mitä osoittavat myös TSK:n entisen puheenjohtajan Tom Jenkinsin sanat Luxemburgissa 4. –5. marraskuuta 1997 järjes- tetyssä konferenssissa: ”Talous- ja sosiaalikomitea on useissa lausunnoissaan painottanut matkailun taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista merkitystä Euroopan unionille ja kehottanut toistuvasti tunnustamaan sen roolin paitsi sosiaaliselta, talou- delliselta, kulttuuriselta ja poliittiselta kannalta myös keinona lähentää yhteisön erilaisissa maantieteellisissä oloissa eläviä kansoja toisiinsa. ” 5. 2. Komitea kiirehtii yhteisön pitkän aikavälin matkailu- strategian laatimista ja hyväksymistä neuvoston päätöksellä, jotta EU:n matkailulle varmistetaan sen ansaitsema poliittinen merkitys kasvun ja työllisyyden kantavana voimana. Tällainen strategia varmistaa osaltaan komission voi- 5. 3. mavarojen tehokkaan käytön, ja matkailualan merkityksen tunnustaminen on samalla edellytys yhteisön tärkeimpien, esim. työllisyyteen, aluepolitiikkaan, ympäristönsuojeluun, laa- jentumiseen ja yleiseen pk-yrityspolitiikkaan liittyvien tavoit- teiden saavuttamiselle. Bryssel 24. maaliskuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Regolamento (CE) n. 631/1999 della Commissione del 24 marzo 1999 che modifica il regolamento (CE) n. 1666/98 e che porta a 203 081 tonnellate il quantitativo globale oggetto della gara permanente per l'esportazione di orzo detenuto dall'organismo d'intervento austriaco

eurovoc_concepts:
Austria
award of contract
barley
export
intervention agency

text: 25. 3. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 80/9 REGOLAMENTO (CE) N. 631/1999 DELLA COMMISSIONE del 24 marzo 1999 che modifica il regolamento (CE) n. 1666/98 e che porta a 203 081 tonnellate il quantitativo globale oggetto della gara permanente per l’esportazione di orzo detenuto dall’organismo d’intervento austriaco LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), in particolare l’articolo 5, considerando che il regolamento (CEE) n. 2131/93 della Commissione (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 39/1999 (4), fissa le procedure e le condizioni per la vendita dei cereali detenuti dagli organismi d’inter- vento; considerando che il regolamento (CE) n. 1666/98 della Commissione (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 40/1999 (6), ha indetto una gara permanente per l’esportazione di 151 725 tonnellate di orzo detenuto dall’organismo d’intervento austriaco, che l’Austria ha reso nota alla Commissione l’intenzione del proprio orga- nismo d’intervento di procedere ad un aumento di 51 356 tonnellate del quantitativo oggetto della gara a fini di esportazione; che (cid:138) opportuno portare a 203 081 tonnel- late il quantitativo globale oggetto della gara permanente per l’esportazione di orzo detenuto dall’organismo d’inter- vento austriaco; immagazzinati; che occorre quindi modificare l’allegato I del regolamento (CE) n. 1666/98; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Il regolamento (CE) n. 1666/98 (cid:138) modificato come segue: 1) Il testo dell’articolo 2 (cid:138) sostituito dal seguente testo: «Articolo 2 1. La gara concerne un quantitativo massimo di 203 081 tonnellate di orzo che possono essere espor- tate verso tutti i paesi terzi eccettuati gli Stati Uniti d’America, il Canada e il Messico. 2. Le regioni nelle quali (cid:138) immagazzinato il quanti- tativo di 203 081 tonnellate di orzo figurano nell’alle- gato I. » 2) L’allegato I (cid:138) sostituito dall’allegato del presente rego- lamento. Articolo 2 considerando che, tenuto conto dell’aumento dei quanti- tativi oggetto della gara, (cid:138) necessario apportare talune modifiche all’elenco delle regioni e dei quantitativi Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 24 marzo 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 191 del 31. 7. 1993, pag. 76. (4) GU L 5 del 9. 1. 1999, pag. 64. (5) GU L 211 del 29. 7. 1998, pag. 12. (6) GU L 5 del 9. 1. 1999, pag. 65. L 80/10 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 25. 3. 1999 ALLEGATO «ALLEGATO I Localit(cid:133) di magazzinaggio Quantitativi (tonnellate) Nieder(cid:148)sterreich/Wien/Burgenland Steiermark Ober(cid:148)sterreich 142 522 8 540 52 019»