title: 2000/42/EY: Komission päätös, tehty 9 päivänä maaliskuuta 1999, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 soveltamisesta (Asia IV/M.1313 - Danish Crown/Vestjyske Slagterier) (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 560) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.) (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
economic concentration
fresh meat
marketing
meat processing industry
merger control
slaughter of animals

text: 25. 1. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) L 20/1 II (S(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION P˜˜T(cid:214)S, tehty 9 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1999, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 soveltamisesta (Asia IV/M. 1313 (cid:151) Danish Crown/Vestjyske Slagterier) (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 560) (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2000/42/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:214)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 57 artiklan 2 kohdan a alakohdan, 1) Komissio vastaanotti 5 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1998 asetuk- sen (ETY) N:o 4064/89 (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)sulautuma-asetus(cid:146)) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen keskittym(cid:228)st(cid:228), joka muo- dostuu kahden tanskalaisen osuuskunnan, Slagteriselska- bet Danish Crown AmbA:n (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)Danish Crown(cid:146)) ja Vestjyske Slagterier A. m. b. A:n (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)Vestjyske Slagterier(cid:146)), sulautumisesta. 1989 ottaa huomioon yrityskeskittymien valvonnasta 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta (ETY) N:o 4064/89 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna ase- tuksella (EY) N:o 1310/97 (2), ja erityisesti sen 8 artiklan 2 koh- dan, neuvoston asetuksen annetun 2) Komissio totesi 6 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1998 tehdyss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) ilmoitetun toimenpiteen soveltuvuu- desta yhteismarkkinoille oli vakavia ep(cid:228)ilyj(cid:228). Sen vuoksi komissio sulautuma-asetuksen 6 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisen menettelyn. asiassa aloitti t(cid:228)ss(cid:228) ottaa huomioon 6 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1998 tehdyn komis- sion p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen aloittaa menettely t(cid:228)ss(cid:228) asiassa, on antanut yrityksille, joita asia koskee, mahdollisuuden esitt(cid:228)(cid:228) huomautuksensa komission v(cid:228)itteist(cid:228), ottaa huomioon keskittymi(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)n neuvoa-antavan komi- tean lausunnon (3), sek(cid:228) katsoo seuraavaa: I OSAPUOLET 3) Danish Crown on Tanskan suurin osuusteurastamo, jossa on 13 122 j(cid:228)sent(cid:228) (maanviljelij(cid:246)it(cid:228)), jotka toimitta- ja nautoja). raaka-aineita vat osuuskunnalle Danish Crown on vertikaalisesti integroitunut teurastuk- sen, lihanjalostuksen ja lihakaupan aloille. Sen p(cid:228)(cid:228)toi- minnot yhteis(cid:246)ss(cid:228) sijaitsevat Yhdistyneess(cid:228) kuningaskun- nassa, Saksassa, Ranskassa, Tanskassa ja Italiassa. (sikoja (1) EYVL L 395, 30. 12. 1989, s. 1; oikaisu EYVL L 257, 21. 9. 1990, s. 13. (2) EYVL L 180, 9. 7. 1997, s. 1. (3) EYVL C 21, 25. 1. 2000. 4) Vestjyske Slagterier on Tanskan toiseksi suurin osuusteu- rastamo, jossa on 17 722 j(cid:228)sent(cid:228) (maanviljelij(cid:246)it(cid:228)), jotka toimittavat sille raaka-aineita (sikoja ja nautoja). Vest- L 20/2 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) 25. 1. 2000 jyske Slagterier on vertikaalisesti integroitunut teurastuk- lihanjalostuksen ja lihakaupan aloille. Sen p(cid:228)(cid:228)toi- sen, minnot yhteis(cid:246)ss(cid:228) sijaitsevat Tanskassa, Saksassa, Yhdis- tyneess(cid:228) kuningaskunnassa, Ranskassa ja Italiassa. sulautuma-asetuksen 3 artiklassa tarkoitetun yksinomai- sen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallan. II TOIMENPIDE 5) 6) Ilmoitettu toimenpide muodostuu Danish Crownin ja Vestjyske Slagterierin toimintojen yhdist(cid:228)misest(cid:228) vasta johon Danish Crown ja perustettuun osuuskuntaan, Vestjyske Slagterier siirt(cid:228)v(cid:228)t (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) kaikki toimintonsa, varansa ja velkansa ja johon kaikki osapuolten j(cid:228)senet liittyv(cid:228)t yhdess(cid:228) j(cid:228)senin(cid:228). Osapuolet teurastavat noin 16 miljoonaa sikaa ja 500 000 nautaa vuodessa. Yrityksest(cid:228) tulee Euroopan suurin teuras- tamo (4) ja maailman suurin sianlihan viej(cid:228). (cid:146)osapuolet(cid:146)) jotka ovat daka a. m. b. a. Lis(cid:228)ksi osapuolilla on osuuksia nelj(cid:228)st(cid:228) muusta tanskalai- sesta osuuskunnasta, (j(cid:228)ljem- p(cid:228)n(cid:228) (cid:146)daka(cid:146)), Danske Andelsslagteriers Tarmsalg (cid:151) Schaub & Co. a. m. b. a. (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)DAT-Schaub(cid:146)), Slagte- riernes F(cid:230)llesindkłbsforening a. m. b. a. (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)SFK(cid:146)) ja Scan-Hide a. m. b. a. (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)Scan-Hide(cid:146)). Sulautu- man seurauksena osapuolet saavat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallan jokai- sessa n(cid:228)ist(cid:228) nelj(cid:228)st(cid:228) osuuskunnasta j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) esitetyist(cid:228) syist(cid:228). 7) Daka toimii renderoinnin alalla (teurastuksen sivutuot- teet). Sen omistavat Danish Crown (43 prosenttia), Vest- jyske Slagterier (34 prosenttia), TiCan (3,8 prosenttia) ja joukko muita teurastamoja ja v(cid:228)hitt(cid:228)iskauppiaita (12,5 prosenttia). Sulautuman j(cid:228)lkeen osapuolilla on viisi kymmenest(cid:228) hallituksen j(cid:228)senest(cid:228). Ty(cid:246)ntekij(cid:228)t valitsevat kaksi j(cid:228)sent(cid:228). Osuuskunnan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n erityi- sest(cid:228) hallituksen j(cid:228)senten valintamenettelyst(cid:228), ja hallituk- sen enemmist(cid:246) nimitt(cid:228)(cid:228) puheenjohtajan, jolla on ratkai- seva (cid:228)(cid:228)ni. Hallitus vastaa yrityksen kaupallisen politiikan m(cid:228)(cid:228)rittelyst(cid:228). Sulautuman j(cid:228)lkeen osapuolet pystyv(cid:228)t antamaan osuuskunnan kokouksessa noin 86 (cid:228)(cid:228)nt(cid:228) 114 (cid:228)(cid:228)nest(cid:228). Osuuskunnan s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaan s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) voi- daan muuttaa ainoastaan toisen riippumattoman, v(cid:228)hin- t(cid:228)(cid:228)n kolme (cid:228)(cid:228)nt(cid:228) omistavan j(cid:228)senen suostumuksella. 8) Sulautuman seurauksena syntyv(cid:228)ll(cid:228) yrityksell(cid:228) on mah- dollisuus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) 75:t(cid:228) prosenttia (cid:228)(cid:228)nivallasta osuuskun- nan kokouksessa ja se pystyy siten p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n osuus- kunnan strategisista kysymyksist(cid:228) (budjetista, toiminta- suunnitelmasta ja t(cid:228)rkeist(cid:228) investoinneista). Lis(cid:228)ksi osa- puolilla on hallituksessa puolet (cid:228)(cid:228)nist(cid:228), eik(cid:228) hallituksen puheenjohtajaa voida nimitt(cid:228)(cid:228) vastoin niiden tahtoa. ratkaisevan vaikutusvallan ja siten Osapuolet saavat (4) Danish Crown on Euroopan suurin sikateurastamo ja Vestjyske Slagterier on Euroopan kolmanneksi suurin sikateurastamo. teurastetuista 9) DAT-Schaub toimii perinteisesti tanskalaisissa osuusteu- el(cid:228)imist(cid:228) per(cid:228)isin olevien rastamoissa luonnonsuolten jalostuksen ja myynnin alalla. Se myy my(cid:246)s mausteita sek(cid:228) lihaa ja lihatuotteita (osapuolten p(cid:228)(cid:228)toiminta). DAT-Schaubin omistavat Danish Crown (49,8 prosenttia), Vestjyske Slagterier (31 prosenttia), Steff-Houlberg (13,8 prosenttia) ja TiCan (5,5 prosenttia). Sulautuman j(cid:228)lkeen osapuolilla on kuusi yhdeks(cid:228)st(cid:228) hal- lituksen j(cid:228)senest(cid:228) ja osuuskunnan kokouksen 101 val- tuutetusta noin 80. Osuuskunnan s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaan kaikki osuuskunnan kokouksessa tehdyt p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset edel- lytt(cid:228)v(cid:228)t v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kahden riippumattoman j(cid:228)senen kan- natusta. J(cid:228)sen, jolla on (cid:228)(cid:228)nivallasta v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kaksi kol- masosaa, kuten sulautunut yritys, voi kuitenkin muuttaa osuuskunnan s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). 10) Sulautunut yritys pystyy k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n 80:t(cid:228) prosenttia (cid:228)(cid:228)nivallasta osuuskunnan kokouksessa, ja sill(cid:228) on selv(cid:228) enemmist(cid:246) hallituksessa. Koska sill(cid:228) on enemmist(cid:246) osuuskunnan kokouksessa, se pystyy muuttamaan sit(cid:228) osuuskunnan s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), jonka mukaan osuuskunnan kokouksen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksille on saatava kahden riippumatto- man j(cid:228)senen hyv(cid:228)ksynt(cid:228). Sen vuoksi osapuolet saavat sulautuman seurauksena yksinomaisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallan DAT-Schaubissa. 11) SFK toimittaa lihanjalostus- ja elintarviketeollisuudelle pakkausmateriaaleja, mausteita ja elintarvikkeissa k(cid:228)ytet- t(cid:228)vi(cid:228) ainesosia, puhdistusaineita sek(cid:228) lihanjalostusteolli- suudessa k(cid:228)ytett(cid:228)vi(cid:228) vaatteita, ty(cid:246)kaluja, koneita ja lait- teita. SFK:n omistavat Danish Crown (42,6 prosenttia), Vestjyske Slagterier (24,7 prosenttia), Steff-Houlberg (17,4 prosenttia) ja muut teurastamot (14,4 prosenttia) sek(cid:228) TiCan (1,1 prosenttia). Hallituksessa on enint(cid:228)(cid:228)n 12 j(cid:228)sent(cid:228). Danske Slagterierin j(cid:228)senet nimitt(cid:228)v(cid:228)t enin- joista osapuolet pystyisiv(cid:228)t t(cid:228)(cid:228)n kahdeksan j(cid:228)sent(cid:228), nimitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n viisi (5). Muut teurastamot nimitt(cid:228)v(cid:228)t kaksi hallituksen j(cid:228)sent(cid:228) ja ty(cid:246)ntekij(cid:228)t toiset kaksi. Hallituksen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset ja puheenjohtajalla on ratkaiseva (cid:228)(cid:228)ni. Hallitus m(cid:228)(cid:228)rittelee yrityksen kaupallisen politiikan. Osapuolet pystyv(cid:228)t k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n osuuskunnan kokouksessa 74:(cid:228)(cid:228) prosenttia (cid:228)(cid:228)nivallasta. Osuuskunnan kokouksen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset tehd(cid:228)(cid:228)n yksinkertaisella enemmist(cid:246)ll(cid:228), mutta osuuskunnan s(cid:228)(cid:228)n- t(cid:246)jen muuttamista koskevat p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset edellytt(cid:228)v(cid:228)t v(cid:228)hin- t(cid:228)(cid:228)n kahden riippumattoman j(cid:228)senen kannatusta. tehd(cid:228)(cid:228)n yksinkertaisella enemmist(cid:246)ll(cid:228), 12) Sulautuman seurauksena syntyv(cid:228) yritys pystyy k(cid:228)ytt(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n osuuskunnan kokouksessa ja siten p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n osuuskunnan strategi- sista kysymyksist(cid:228) (budjetista, toimintasuunnitelmasta ja (cid:228)(cid:228)nivallasta prosenttia 74:(cid:228)(cid:228) (5) Kukin Danske Slagterierin (yhdistys, johon kuuluvat Danish Crown, Vestjyske Slagterier, Steff-Houlberg ja TiCan) j(cid:228)senist(cid:228) nimitt(cid:228)(cid:228) yhden j(cid:228)senen hallitukseen, ja loput viisi nimitet(cid:228)(cid:228)n kunkin j(cid:228)senen omistaman (cid:228)(cid:228)nim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n perusteella. ˜(cid:228)nien laskennassa otetaan huomioon osakep(cid:228)(cid:228)oma (50 prosenttia laskelmasta) ja kolmen edel- t(cid:228)v(cid:228)n vuoden ostom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t (50 prosenttia laskelmasta). 25. 1. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) L 20/3 t(cid:228)rkeist(cid:228) investoinneista). Siten osapuolet saavat ratkaise- van vaikutusvallan ja sulautuma-asetuksen 3 artiklassa tarkoitetun yksinomaisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallan. V MERKITYKSELLISET MARKKINAT 13) Scan-Hide myy k(cid:228)sittelem(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228), teurastamot lajiteltuja ja suolat- tuja nautojen vuotia. Sen omistavat Vestjyske Slagterier (47,3 prosenttia), Danish Crown (33,2 prosenttia) ja muut (19,5 prosenttia). Ennen toimenpi- dett(cid:228) yksik(cid:228)(cid:228)n osapuolista ei pystynyt k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ysvaltaa Scan-Hidessa. Tosin Vestjyske Slagterier pys- tyisi t(cid:228)n(cid:228) vuonna poikkeuksellisesti k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n osuus- kunnan kokouksessa yli 50:t(cid:228) prosenttia (cid:228)(cid:228)nist(cid:228), koska se toimitti yli puolet vuodista edellisen(cid:228) vuotena. Sulau- tuman j(cid:228)lkeen osapuolet nimitt(cid:228)v(cid:228)t viisi hallituksen kah- deksasta j(cid:228)senest(cid:228) ja k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t noin 82:ta osuuskunnan kokouksen 104 (cid:228)(cid:228)nest(cid:228). Sen vuoksi osapuolet saavat sulautuman seurauksena yksinomaisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallan Scan-Hidessa. III KESKITTYM˜ 14) Edell(cid:228) esitetyn perusteella toimenpiteen voidaan katsoa johtavan keskittym(cid:228)(cid:228)n, joka k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) Danish Crownin ja Vestjyske Slagterierin t(cid:228)ydellisen sulautumisen sulau- tuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tar- koitetulla tavalla ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallan siirtymisen osapuolille kaikissa nelj(cid:228)ss(cid:228) osuuskunnassa (daka, DAT-Schaub, SFK ja Scan-Hide) sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. 17) Osapuolet ostavat el(cid:228)vi(cid:228) teurasel(cid:228)imi(cid:228), myyv(cid:228)t tuoretta lihaa loppukulutukseen ja teolliseen jalostukseen sek(cid:228) myyv(cid:228)t lihajalosteita. Dakan, DAT-Schaubin, SFK:n ja Scan-Hiden toiminnot on kuvailtu edell(cid:228). 18) 19) Ilmoituksessaan osapuolet m(cid:228)(cid:228)ritteliv(cid:228)t merkityksellisten markkinoiden muodostuvan i) el(cid:228)inten teurastuksen pohjoiseurooppalaisista (Tanska, Ruotsi, Saksa ja Bene- lux-maat) markkinoista (jaettuna lajeittain, toisin sanoen sikoihin, nautoihin ja lampaisiin), ii) yhteis(cid:246)nlaajuisista kaikkien lihalajien markkinoista ja iii) teurastuksen sivu- tuotteiden tanskalaisista ker(cid:228)ys- ja jalostusmarkkinoista (renderointi). J(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) mainituista syist(cid:228) komissio katsoo, ett(cid:228) mer- kitykselliset markkinat olisi m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)v(cid:228) kapeammin. Komissio on kuitenkin sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) keskittym(cid:228) ei aiheuta ongelmia karitsoiden ja lampaiden oston ja nii- den lihan myynnin alalla riippumatta siit(cid:228), mik(cid:228) markki- noiden m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) valitaan. DAT-Schaubin, SFK:n ja Scan-Hiden toiminnot muilla kuin j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) kuvail- luilla markkinoilla eiv(cid:228)t my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n aiheuta ongelmia. A MERKITYKSELLISET TUOTEMARKKINAT IV YHTEIS(cid:214)NLAAJUINEN ULOTTUVUUS a) El(cid:228)vien teurassikojen ja -nautojen osto 15) Toimenpiteell(cid:228) on sulautuma-asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu yhteis(cid:246)nlaajuinen ulottuvuus, koska keskittym(cid:228)(cid:228)n osallistuvien yritysten yhteenlaskettu koko- naisliikevaihto on yli 5 000 miljoonaa euroa (Danish Crown: 3 126 miljoonaa euroa; Vestjyske Slagterier: 1 496 miljoonaa euroa; daka: 68 miljoonaa euroa; SFK: 116,8 miljoonaa euroa; Scan-Hide: 39,9 miljoonaa euroa ja DAT-Schaub: 589,3 miljoonaa euroa) (6). Lis(cid:228)ksi Danish Crownin (2 053 miljoonaa euroa), Vestjyske Slagterierin (865,3 miljoonaa euroa) ja DAT-Schaubin (328,7 miljoonaa euroa) yhteenlaskettu yhteis(cid:246)n alueelta kertynyt liikevaihto on yli 250 miljoonaa euroa. Danish Crown, Vestjyske Slagterier, Scan-Hide ja DAT-Schaub eiv(cid:228)t saavuta yli kahta kolmasosaa yhteenlasketusta yhteis(cid:246)n alueelta kertyv(cid:228)st(cid:228) kokonaisliikevaihdostaan yhdest(cid:228) ja samasta j(cid:228)senvaltiosta. 16) Toimenpide edellyt(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) Eftan valvontaviranomaisen kanssa. ETA-sopimuksen mukaista ei (6) Liikevaihto on laskettu sulautuma-asetuksen 5 artiklan 1 kohdan ja liikevaihdon laskemisesta annetun komission tiedonannon (EYVL C 66, 2. 3. 1998, s. 25) mukaisesti. Luvut, jotka koskevat liikevaihtoa 1 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) tammikuuta 1999 edelt(cid:228)v(cid:228)lt(cid:228) ajalta, on laskettu keskim(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)isten ecu-kurssien perusteella ja muutettu yksi yhteen -periaat- teella euroiksi. 20) El(cid:228)inten teurastuksen osalta osapuolet toteavat, ett(cid:228) teu- rastamoilla on eri teurastuslinjat kullekin el(cid:228)inlajille eik(cid:228) niit(cid:228) voida muuttaa kohtuullisessa ajassa ilman huomat- tavia kustannuksia. Lis(cid:228)ksi tuottajan siirtyminen yhden el(cid:228)inlajin kasvatuksesta toiseen (esimerkiksi nautojen kasvatukseen sikojen sijasta) vie aikaa ja aiheuttaa kus- tannuksia. Sen vuoksi teurastuksen tasolla eri lajit eiv(cid:228)t ole korvattavissa kesken(cid:228)(cid:228)n tarjontapuolella. Komission tutkimukset ovat vahvistaneet t(cid:228)m(cid:228)n. 21) El(cid:228)vien teurassikojen ja -nautojen osto muodostaa siten kahdet erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat. b) Tuoreen lihan markkinat Sianliha ja naudanliha muodostavat erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat 22) Osapuolet v(cid:228)ittiv(cid:228)t ilmoituksessaan, ett(cid:228) kaikki lihalajit kuten sianliha, naudan- ja vasikanliha, karitsan- ja lam- paanliha sek(cid:228) siipikarjanliha ja lihajalosteet kuuluvat L 20/4 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) 25. 1. 2000 samoille tuotemarkkinoille, koska ne voidaan korvata helposti toisillaan ruokavaliossa. 23) Komissio on kuitenkin todennut aikaisemmissa kulutus- tavaroita koskevissa asioissa, ett(cid:228) pelkk(cid:228) toiminnallinen korvattavuus ei riit(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)(cid:228)n merkityksellisi(cid:228) tuo- temarkkinoita (7). Samoin lihan ollessa kyseess(cid:228) todisteet lihalajeja ei pit(cid:228)isi katsoa osaksi osoittavat, ett(cid:228) eri samoja merkityksellisi(cid:228) arvioitaessa t(cid:228)m(cid:228)n keskittym(cid:228)n vaikutusta kilpailuun. tuotemarkkinoita 24) lihalajeihin, mink(cid:228) vuoksi Ensinn(cid:228)kin on huomattava, ett(cid:228) tuoreen lihan eri lajit ovat eri hintaisia naudanlihan ollessa keskim(cid:228)(cid:228)rin kal- leinta, sianlihan keskim(cid:228)(cid:228)rin 20(cid:151)25 prosenttia halvem- paa ja siipikarjanlihan keskim(cid:228)(cid:228)rin noin puolet halvem- paa kuin naudanlihan. Kuluttajat my(cid:246)s suhtautuvat eri tavalla eri lihalajien asema markkinoilla on erilainen. Esimerkiksi sellaisten lihan ravintoarvon, ominaisuuksien kuin aromin, maun, mureuden, hinnan ja helppok(cid:228)ytt(cid:246)isyyden osalta komis- sion k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat todisteet osoittavat, ett(cid:228) siipi- karjanliha saa Tanskassa korkeimmat kokonaisarvosanat, erityisesti mureudestaan ja helppok(cid:228)ytt(cid:246)isyydest(cid:228)(cid:228)n, kun taas naudanliha saa korkeat arvosanat aromista ja mausta, mutta alhaiset hinnasta. Sianliha saa korkeat arvosanat helppok(cid:228)ytt(cid:246)isyydest(cid:228), aromista ja mausta, mutta alhaiset keveydest(cid:228). 25) Kyseisi(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kantoja tukevat tiedot, jotka on saatu tans- kalaisilta lihan tukkukauppiailta ja valintamyym(cid:228)l(cid:246)ilt(cid:228), joiden mukaan kuluttajien perusteet eri lihalajien ostami- seen ovat pohjimmiltaan selv(cid:228)sti erilaiset. Erityinen maku ja mielikuva (sesonkimainen kulutus p(cid:228)(cid:228)si(cid:228)isen aikaan) erottaa lampaanlihan muista lihalajeista. Tavan- omainen peruste siipikarjanlihan ostamiseen on sen ter- veellisyys ja v(cid:228)h(cid:228)rasvaisuus. Tanskassa sianlihankulutuk- seen vaikuttavat paljon perinteet. Hintaerojen, kulutta- jien mieltymysten ja kulutustapojen vuoksi voidaan p(cid:228)(cid:228)- tell(cid:228), ett(cid:228) eri lihalajit korvaavat toisensa ainoastaan vailli- naisesti. 26) Komissio kysyi ostajilta, johtaisiko heid(cid:228)n mielest(cid:228)(cid:228)n 5(cid:151)10 prosentin korotus sianlihan tai naudanlihan hin- nassa korvaamiseen toisilla lihalajeilla (naudanliha/sian- liha, lampaanliha, siipikarjanliha ja lihajalosteet). Tanska- todenneet, ett(cid:228) t(cid:228)llainen laiset catering-yritykset ovat hinnankorotus ei muuttaisi niiden kulutustapoja. Tans- kalaisten tukkukauppiaiden mielest(cid:228) siirtyminen naudan- lihasta sianlihaan ja naudan- ja sianlihasta siipikarjanli- haan olisi mahdollista ainoastaan tietyss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin. Tans- kalaisten valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden mielest(cid:228) naudanlihan hin- nan nouseminen tai laskeminen ei vaikuttaisi naudanli- Joidenkin valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden mukaan han kysynt(cid:228)(cid:228)n. (7) Asia IV/M. 190 (cid:151) Nestle/Perrier (EYVL L 356, 5. 12. 1992, s. 1). ennemminkin kuluttajat vastaisivat naudanlihan hinnannousuun/-las- halvempia/kalliimpia ostamalla kuun ruhonosia. Valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden mielest(cid:228) sianlihan hin- nannousu voisi johtaa jossain m(cid:228)(cid:228)rin siirtymiseen siipi- karjanlihaan. N(cid:228)m(cid:228) markkinoita koskevat tiedot vahvis- tavat n(cid:228)in ollen sen, ett(cid:228) eri lihalajit korvaavat toisensa ainoastaan vaillinaisesti, mink(cid:228) vuoksi tuoreen lihan eri lajien v(cid:228)list(cid:228) korvaamista on vain rajoitetusti. 27) Osapuolet ovat toimittaneet kaaviokuvan sianlihan suh- teellisen hinnan ja sianlihan suhteellisen kulutuksen ilmoituksen liite 21). T(cid:228)m(cid:228) kaavio kehityksest(cid:228) (ks. osoittaa, ett(cid:228) sianlihan suhteelliset hinnat ovat vaihdel- leet melko paljon johtamatta suuriin vaihteluihin sianli- han suhteellisessa kulutuksessa. Erityisesti huomataan, ett(cid:228) nelj(cid:228)n prosenttiyksik(cid:246)n muutos sianlihan suhteelli- sessa hinnassa vuosina 1986(cid:151)1988 ja seitsem(cid:228)n pro- senttiyksik(cid:246)n muutos vuosina 1992(cid:151)1995 johtivat suh- teessa pienempiin muutoksiin suhteellisessa kulutuk- sessa. T(cid:228)m(cid:228) kaavio tukee siten p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) sianlihan korvaaminen muilla lihalajeilla hinnanmuutosten seu- rauksena on ainoastaan rajoitettua. 28) Ilmoituksessa osapuolet ilmoittivat, ett(cid:228) sianlihan hinta- joustot ovat -0,35, -0,4 ja -0,53. N(cid:228)m(cid:228) luvut ovat per(cid:228)i- sin OECD:lt(cid:228) ja komission p(cid:228)(cid:228)osastolta VI. OECD on eri- tyisesti yhteis(cid:246)n osalta arvioinut naudanlihan hintajous- ton olevan -0,3, sianlihan -0,3 ja siipikarjanlihan -0,2 sek(cid:228) n(cid:228)iden kolmen lihalajin v(cid:228)liset ristijoustot, jotka ovat pienempi(cid:228) kuin 0,3. Osapuolten mukaan n(cid:228)m(cid:228) joustot kuvaavat my(cid:246)s tilannetta Tanskan markkinoilla. Lis(cid:228)ksi osapuolten mukaan yleisesti tunnustetaan, ett(cid:228) eri lihalajien v(cid:228)linen ristijousto on yhteis(cid:246)ss(cid:228) positiivi- nen (ks. ilmoituksen 6 osa, s. 5). 29) Komissio tunnustaa, ett(cid:228) eri lihalajien v(cid:228)lill(cid:228) voi olla positiivista ristijoustoa. T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa my(cid:246)s sit(cid:228), ett(cid:228) eri lihalajien hintojen kehitys on tietyss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin yhtey- dess(cid:228) toisiinsa. T(cid:228)m(cid:228) ei kuitenkaan tarkoita sit(cid:228), ett(cid:228) kaikkien lihalajien olisi katsottava kuuluvan samoille merkityksellisille tuotemarkkinoille arvioitaessa ehdote- tun sulautuman vaikutusta kilpailuun. P(cid:228)invastoin nau- danlihan, sianlihan ja siipikarjanlihan joustamaton hinta- jousto merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)iden lihalajien markkinahin- nan nousu johtaisi ainoastaan v(cid:228)h(cid:228)iseen myyntivolyy- min pienentymiseen muihin lihalajeihin siirtymisen tai kulutuksen v(cid:228)hent(cid:228)misen vuoksi. N(cid:228)m(cid:228) hintajoustot ja siipikarjanliha osoittavat siten, ett(cid:228) naudan-, sian- muodostavat kukin erilliset merkitykselliset tuotemarkki- nat. 30) My(cid:246)s se, kuinka osapuolet ovat j(cid:228)rjest(cid:228)neet sian- ja nau- danlihan markkinoinnin, vahvistaa sian- ja naudanlihan tuotemarkkinat. muodostavan erilliset merkitykselliset 25. 1. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) L 20/5 Osapuolten sianlihan ja naudanlihan myyntiorganisaatiot ovat t(cid:228)ysin erilliset ja kyseisille lihalajeille on erilliset markkinointistrategiat. Paras esimerkki t(cid:228)st(cid:228) ovat niin sanotut esilaskelmat (menetelm(cid:228), jonka avulla sianlihan- myynnist(cid:228) vastaava henkil(cid:246)st(cid:246) voi arvioida optimaalisen joissa ei viitata ollenkaan hinnan tietylle lihapalalle), naudanlihan hintoihin tai tavoitehintoihin. Sulautuneen yrityksen (kuten aikaisemmin molempien osapuolten) organisaatiorakenne sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) nautakarjakomitean, jossa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n nautakarjayksik(cid:246)lle t(cid:228)rkeit(cid:228) asioita, ja sianli- jossa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n sikayksik(cid:246)lle hantuottajien komitean, t(cid:228)rkeit(cid:228) asioita. Tuoreen lihan myynti teolliseen jalostukseen ja tuoreen lihan myynti ihmisravinnoksi (v(cid:228)hitt(cid:228)iskauppa ja catering-ala) muo- dostavat erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat 34) Teurastetuista el(cid:228)imist(cid:228) saatu liha myyd(cid:228)(cid:228)n joko loppu- kuluttajille tuoreena lihana tai toimitetaan lihanjalosta- jille lihajalosteiden tuotantoon. (cid:148)Tuore liha(cid:148) tarkoittaa toisin sit(cid:228), ett(cid:228) lihaa ei ole k(cid:228)sitelty mill(cid:228)(cid:228)n tavoin, sanoen siihen ei ole lis(cid:228)tty muita ainesosia tai mausteita, sit(cid:228) ei ole kypsytetty, savustettu tai kuivattu. 31) My(cid:246)s yhteisess(cid:228) maatalouspolitiikassa naudan- ja sianli- han markkinaorganisaatiot erotetaan toisistaan. Sianlihan markkinaorganisaatiota kuvaillaan (cid:148)eritt(cid:228)in vapaaksi(cid:148), ja komission k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) on eritt(cid:228)in v(cid:228)h(cid:228)n v(cid:228)lineit(cid:228) markki- noiden s(cid:228)(cid:228)telemiseksi (ei taattuja v(cid:228)himm(cid:228)ishintoja (cid:151) v(cid:228)h(cid:228)n tukea yksityiseen varastointiin). T(cid:228)m(cid:228) johtaa sii- hen, ett(cid:228) alle yksi prosentti EMOTR:n kokonaistakaus- budjetista kohdistuu sianliha-alalle. Naudanliha-alalla tuottajien hinnat on taattu; n(cid:228)it(cid:228) hintoja ollaan nyt las- kemassa asteittain. Naudanlihan osuus EMOTR:n budje- tista on 14 prosenttia ja vientitukien merkitys on paljon suurempi kuin sianliha-alalla. Se, ett(cid:228) sianliha- ja nau- danliha-aloille on eri s(cid:228)(cid:228)telyj(cid:228)rjestelm(cid:228)t, osoittaa my(cid:246)s n(cid:228)iden tuotteiden kuuluvan eri markkinoille. Jos n(cid:228)m(cid:228) kaksi tuotetta kuuluisivat samoille markkinoille, yhden s(cid:228)(cid:228)telyj(cid:228)rjestelm(cid:228)n toimenpiteill(cid:228) olisi merkitt(cid:228)v(cid:228) vaiku- jolloin niill(cid:228) pit(cid:228)isi olla joko tus toiseen tuotteeseen, sama tai hyvin samanlainen s(cid:228)(cid:228)telyj(cid:228)rjestelm(cid:228). 35) Useimmat teurastettujen el(cid:228)inten eri osista myyd(cid:228)(cid:228)n lihanjalostajille tai tuoreena lihana kulutukseen ostajien erityisten paloitteluvaatimusten mukaisesti. Komissio ei kiist(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) paloittelum(cid:228)(cid:228)ritelmi(cid:228) voidaan muuttaa suhteellisen helposti. Sen j(cid:228)lkeen kun liha on paloiteltu teurastamossa, n(cid:228)m(cid:228) palat eiv(cid:228)t kuitenkaan en(cid:228)(cid:228) sovellu molemmille kanaville. Osapuolet ovat m(cid:228)(cid:228)ritelleet rajoi- tetun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n paloja, jotka voidaan myyd(cid:228) sek(cid:228) jalosta- jille ett(cid:228) tuorelihana. Sen vuoksi n(cid:228)iden kanavien v(cid:228)lill(cid:228) on teoriassa v(cid:228)h(cid:228)n korvausmahdollisuuksia. Ennen kuin n(cid:228)m(cid:228) korvausmahdollisuudet voisivat vaikuttaa osapuol- ten kilpailuk(cid:228)ytt(cid:228)ytymiseen valintamyym(cid:228)l(cid:246)ihin n(cid:228)hden (ks. j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)), jalostajien olisi aloitettava tukkukauppa. T(cid:228)m(cid:228) ei ole ilmeist(cid:228) markkinoilla, joilla lihan tuoreus on t(cid:228)rke(cid:228) tekij(cid:228). Jalostajien suuret hankintam(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t muista j(cid:228)senvaltioista osoittavat my(cid:246)s, ett(cid:228) kilpailuedellytykset ovat n(cid:228)ill(cid:228) markkinoilla erilaiset. Sen vuoksi komissio katsoo, ett(cid:228) tuoreen lihan myynti teolliseen jalostukseen muodostaa eri markkinat. 32) Tarjontapuolen korvaamismahdollisuuksien osalta voi- daan todeta, ett(cid:228) naudanlihan paloittelulinjaa ei ole helppo muuttaa sianlihan paloittelulinjaksi. T(cid:228)m(cid:228) johtuu siit(cid:228), ett(cid:228) teurastamoille toimitetut siat ovat paljon homogeenisempi(cid:228) kuin naudat. Sen vuoksi sianlihan paloittelulinjat voidaan automatisoida paljon pidemm(cid:228)lle kuin naudanlihan paloittelulinjat. Naudanlihan paloitte- lussa saapuneet ruhot on lajiteltava paljon tarkemmin nautarotujen lukuisuuden ja niiden lihan ominaisuuksien vuoksi. Sen vuoksi naudanlihan paloitteluprosessia ei voida automatisoida yht(cid:228) pitk(cid:228)lle kuin sianlihan. Siten tarjontapuolella naudanliha ja sianliha eiv(cid:228)t ole korvatta- vissa kesken(cid:228)(cid:228)n. Catering-ala, valintamyym(cid:228)l(cid:228)t, ja maatilamyynti ovat erilliset merkitykselliset markkinat, mutta valintamyym(cid:228)- l(cid:246)it(cid:228) ja lihakauppoja voidaan tarkastella yhdess(cid:228) lihakaupat 36) Tuoreen sianlihan ja tuoreen naudanlihan myynti ihmis- ravinnoksi voidaan jakaa edelleen v(cid:228)hitt(cid:228)iskauppa- ja catering-markkinoihin. V(cid:228)hitt(cid:228)iskauppamarkkinat voi- daan edelleen jakaa tuoreen lihan myyntiin valintamyy- m(cid:228)l(cid:246)iss(cid:228), lihakaupoissa ja maatiloilta (maatilamyynti). 33) Kaikista edell(cid:228) mainituista syist(cid:228) voidaan siten p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) tuoreen sianlihan ja tuoreen naudanlihan markkinat tuotemarkkinat erilliset merkitykselliset muodostavat arvioitaessa ehdotettua sulautumaa. Osapuolet eiv(cid:228)t ole kiist(cid:228)neet t(cid:228)t(cid:228) p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)(cid:228) vastauksessaan (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)vastaus(cid:146)) sulautuma-asetuksen 18 artiklan mukaiseen komission v(cid:228)itetiedoksiantoon (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)v(cid:228)itetiedok- sianto(cid:146)). 37) Osapuolet ovat kiist(cid:228)neet t(cid:228)m(cid:228)n jaon. Niiden mukaan n(cid:228)iden myyntikanavien v(cid:228)linen tarjonta- ja kysynt(cid:228)puo- len korvaavuus on t(cid:228)ydellist(cid:228) ja lis(cid:228)ksi hintarakenne on samanlainen, koska on olemassa yksi viikoittainen jonka pohjalta hintaneuvottelut aloite- perushinnasto, taan. Komissio katsoo kuitenkin, ett(cid:228) perushinnaston olemassaolo ei v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) merkitse sit(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)iden eri kanavien olisi katsottava muodostavan yhdet markkinat. Ensinn(cid:228)kin perushinnastossa on jo eri sarakkeita, joilla n(cid:228)kyv(cid:228)t asiakas- tai ryhm(cid:228)kohtaiset alennukset tai koro- L 20/6 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) 25. 1. 2000 tukset. Toiseksi osapuolet poikkeavat usein sarakkeissa ilmoitetuista hinnoista yksitt(cid:228)isten asiakkaiden kohdalla. Sen vuoksi perushinnaston olemassaolo ei osoita, ett(cid:228) osapuolet eiv(cid:228)t pystyisi harjoittamaan hintasyrjint(cid:228)(cid:228) n(cid:228)i- den kanavien v(cid:228)lill(cid:228). 38) Catering-markkinat m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n tuoreen lihan myyn- niksi ravintoloille, ty(cid:246)paikkaruokaloille, valtion laitoksille sek(cid:228) laivojen ja lentokoneiden catering-palvelujen tarjoa- jille. V(cid:228)hitt(cid:228)iskaupan ja catering-toiminnan v(cid:228)linen ero perustuu ensinn(cid:228)kin siihen, ett(cid:228) lihan alkuper(cid:228) ei ole catering-yrityksille yht(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228) kuin v(cid:228)hitt(cid:228)iskauppiaille. Catering-yritykset valmistavat lihan tarjotakseen sen lop- pukuluttajille osana valmisateriaa eiv(cid:228)tk(cid:228) ne myy lihaa sellaisenaan. Sen vuoksi lihan alkuper(cid:228)(cid:228)n liittyv(cid:228)t kulut- tajien mieltymykset eiv(cid:228)t ole yht(cid:228) t(cid:228)rkeit(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) on joh- tanut siihen, ett(cid:228) tuonnin osuus on catering-markkinoilla suurempi kuin v(cid:228)hitt(cid:228)iskaupan markkinoilla. Toiseksi n(cid:228)iden markkinoiden v(cid:228)lill(cid:228) ei ole realistista korvaus- mahdollisuutta, koska jakelutavat jakelu suhteellisen pienten tukkukauppiaiden kautta catering- yrityksille (cid:151) suorat toimitukset teurastamoilta v(cid:228)hitt(cid:228)is- kaupalle) (valintamyym(cid:228)l(cid:246)ille toimitettu liha on p(cid:228)(cid:228)osin esipakattu ja merkitty v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mill(cid:228) myym(cid:228)l(cid:228)kohtaisilla tiedoilla) ovat erilaisia. Kolmanneksi v(cid:228)hitt(cid:228)iskaupalle on toimitettava jatkuvasti t(cid:228)ydellist(cid:228) tuoreen sianlihan ja naudanlihan palavalikoimaa. Cate- ainoastaan niit(cid:228) ring-yritykset paloja, joita k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n niiden ruokalistalla olevissa ateri- oissa. Nelj(cid:228)nneksi komission markkinatutkimus on osoit- tanut, ett(cid:228) ne muutamat suuret catering-alan tukkukaup- piaat, jotka ostavat lihansa [alle 10 prosenttia] (*) hal- vemmalla kuin er(cid:228)(cid:228)t v(cid:228)hitt(cid:228)iskauppa-asiakkaat, erityisesti pienemm(cid:228)t valintamyym(cid:228)l(cid:228)t ja lihakaupat, eiv(cid:228)t myy yht(cid:228)(cid:228)n kiloa sianlihaa v(cid:228)hitt(cid:228)iskaupan markkinoille. ja pakkaukset (erikoistunut tarvitsevat tavallisesti t(cid:228)rkeimm(cid:228)t 39) V(cid:228)hitt(cid:228)iskaupan alalla tuore liha myyd(cid:228)(cid:228)n loppukulutta- jille valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden ja lihakauppojen kautta. N(cid:228)m(cid:228) kanavat eroavat toisistaan siten, ett(cid:228) huomattava osa lihakaupoista (noin 100 Tanskan noin 820 lihakau- pasta (8)) teurastaa el(cid:228)imet itse tai ostaa lihan yksityisilt(cid:228) lihakauppojen omistamilta paikallisilta teurastamoilta. Ne ostavat valintamyym(cid:228)l(cid:246)it(cid:228) paljon useammin puolet tai nelj(cid:228)nneksen ruhosta tai ruhonosat, vaikka osapuolten mukaan lihakaupoille ja valintamyy- m(cid:228)l(cid:246)ille toimitetut tuoreet sianlihapalat ovat samanlaisia. Lis(cid:228)ksi teurastamot periv(cid:228)t lihakaupoilta tavallisesti [alle 10 prosenttia] (*) korkeampia hintoja kuin valintamyy- m(cid:228)l(cid:246)ilt(cid:228), mukaan lukien pienet valintamyym(cid:228)l(cid:228)t. Osa- puolten mukaan n(cid:228)m(cid:228) hintaerot ovat seurausta siit(cid:228), ett(cid:228) ostom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t, kaupan rakenne (yksitt(cid:228)isi(cid:228) kauppoja vai ja kysynt(cid:228)voima ovat erilaisia. Lihakau- puitesopimus) poissa sian-, naudan- ja lampaanlihan v(cid:228)hitt(cid:228)ishinnat ovat noin 20(cid:151)25 prosenttia korkeammat kuin valinta- lihajalosteiden myym(cid:228)l(cid:246)iss(cid:228) v(cid:228)hitt(cid:228)ishinnat jopa 50 prosenttia korkeammat. siipikarjanlihan sek(cid:228) ja 40) Komissio katsoo, ett(cid:228) edell(cid:228) esitetyn perusteella voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) lihakaupat ja valintamyym(cid:228)l(cid:228)t muodostavat erilliset markkinat. On kuitenkin syyt(cid:228) huomauttaa, ett(cid:228) kilpailuarviointi olisi sama riippumatta siit(cid:228), katsotaanko valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden muodostavan erilliset markkinat vai molempien kuuluvan samoille v(cid:228)hitt(cid:228)iskaupan markki- noille, koska lihakauppojen osuus v(cid:228)hitt(cid:228)iskaupan koko- naismarkkinoista on vain noin 10 prosenttia (9). 41) Niin sanottu maatilamyynti, jossa maatilat myyv(cid:228)t el(cid:228)i- mist(cid:228)(cid:228)n suuria osia aina ruhon puolikkaaseen tai nelj(cid:228)n- nekseen asti suoraan loppukuluttajille, voidaan erottaa v(cid:228)hitt(cid:228)iskaupan markkinoista. Sek(cid:228) valintamyym(cid:228)l(cid:228)t ett(cid:228) lihakaupat myyv(cid:228)t erilaisia lihapaloja ja tarjoavat asiak- kaille mahdollisuuden ostaa suhteellisen pieni(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) (tavallisesti perheen yhteen ateriaan tarvittava m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)), mutta maatiloilta ostettu liha, paloiteltu tai paloittelema- ton, on varastoitava asiakkaan pakastimeen. Sen vuoksi maatilamyynti ei ole suora korvike tavallisille pienten m(cid:228)(cid:228)rien ostajille eik(cid:228) varsinkaan kaupungeissa asuville kuluttajille (10). 42) Yhteenvetona voidaan todeta, ett(cid:228) catering ja maatila- myynti muodostavat erilliset merkitykselliset markkinat. Sama p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228) voidaan tehd(cid:228) valintamyym(cid:228)l(cid:246)ist(cid:228) ja lihakaupoista; tosin kilpailuarviointi olisi sama riippu- matta siit(cid:228), katsotaanko valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden kuuluvan erillisille markkinoille vai v(cid:228)hitt(cid:228)iskaupan yhdistetyille markkinoille. c) Lihajalosteet 43) lihaksi, Lihajalosteet voidaan m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) nis(cid:228)kk(cid:228)ist(cid:228) tai linnuista saaduksi joka sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) ulkoisia ainesosia kuten suolaa ja mausteita, on raakaa, kuivattua, savustettua tai kypsytetty(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n lihan lis(cid:228)k(cid:228)sittelyn vuoksi, jossa jopa 20 prosenttia lopputuotteen painosta tulee ulkoisista ainesosista ja jossa eri lihalajeja usein sekoitetaan, komis- sio katsoo, ett(cid:228) lihajalosteet on erotettava tuoreesta lihasta. Komission markkinatutkimus on vahvistanut t(cid:228)m(cid:228)n kannan. T(cid:228)ss(cid:228) tutkimuksessa suurin osa lihan tukkukauppiaista, valintamyym(cid:228)l(cid:246)ist(cid:228), lihanjalostajista ja leikkaamoista ilmoitti, ett(cid:228) 5(cid:151)10 prosentin korotus tuo- reen sianlihan tai tuoreen naudanlihan hinnassa ei saisi Loppukuluttajat kuluttajia eiv(cid:228)t my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n yhdist(cid:228) lihajalosteita mieless(cid:228)(cid:228)n teuras- tettuihin el(cid:228)imiin eiv(cid:228)tk(cid:228) pysty lihajalosteiden osalta useimmiten havaitsemaan alkuper(cid:228)isen lihan laatua (keveys, v(cid:228)ri, mureus, rotulaji ja usein my(cid:246)s el(cid:228)inlaji (cid:151) sika/nauta/siipikarja). siirtym(cid:228)(cid:228)n lihajalosteisiin. (*) T(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen joitakin osia on toimituksellisesti muutettu siten, ett(cid:228) luottamuksellisia tietoja ei paljasteta. N(cid:228)m(cid:228) osat ovat hakasul- keissa ja merkitty t(cid:228)hdell(cid:228). (8) T(cid:228)m(cid:228) luku on Danske Slagterierin arvio, joka perustuu sen tutki- muksiin ja markkinointitoimintaan. Kaksi suurinta lihakauppojen yhdistyst(cid:228) arvioi, ett(cid:228) tanskalaisten lihakauppojen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on noin 500(cid:151)550. (9) Keskittym(cid:228) ei aiheuta ongelmia erillisill(cid:228) lihakauppojen markki- noilla. (10) GfK:n kotitalouksia koskevan tutkimuksen (Household Panel) tieto- jen mukaan maatilojen osuus sianlihan myynnist(cid:228) pieniss(cid:228) eriss(cid:228) on 0,1 prosenttia ja naudanlihan myynnist(cid:228) pieniss(cid:228) eriss(cid:228) 3,4 pro- senttia, mutta ne vastaavat p(cid:228)(cid:228)osasta niin sanotuista teurastuspake- teista. Koska osapuolet eiv(cid:228)t toimi n(cid:228)ill(cid:228) markkinoilla, keskittym(cid:228) ei aiheuta ongelmia. 25. 1. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) L 20/7 44) Lihajalosteiden osalta osapuolten toimittamat tiedot jalostajat pystyv(cid:228)t k(cid:228)sittelem(cid:228)(cid:228)n osoittavat, ett(cid:228) kaikki kaikkia lihalajeja kaikilla jalostustekniikoilla (kuivaus, savustus ja kypsytys). T(cid:228)m(cid:228) korvaamismahdollisuus tar- jontapuolella n(cid:228)ytt(cid:228)isi tukevan p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) on yhdet lihajalosteiden markkinat. T(cid:228)t(cid:228) arviointia varten ei kui- tenkaan ole tarpeen p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) n(cid:228)iden markkinoiden tar- kasta laajuudesta, koska se ei vaikuta toimenpiteen arvi- ointiin. d) Teurastuksen sivutuotteiden ker(cid:228)ys 45) T(cid:228)m(cid:228) toiminta k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) sy(cid:246)t(cid:228)v(cid:228)ksi kelpaamattomien el(cid:228)inj(cid:228)tteiden/sivutuotteiden ker(cid:228)(cid:228)misen maatiloilta ja teurastamoilta, niiden k(cid:228)sittelyn ja markkinoinnin sek(cid:228) kuolleiden el(cid:228)inten ker(cid:228)yksen ja h(cid:228)vitt(cid:228)misen. N(cid:228)m(cid:228) sivutuotteet jalostetaan lihajauhoksi, luujauhoksi, el(cid:228)in- rasvaksi, kuolleista el(cid:228)imist(cid:228) saataviksi vuodiksi ja veri- tuotteiksi. 46) Teurastuksen sivutuotteiden ker(cid:228)yksen osalta yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) erotetaan toisistaan suuririskinen aines ja v(cid:228)h(cid:228)riskinen aines. Voidakseen k(cid:228)sitell(cid:228) suuririskist(cid:228) ainesta renderointilaitoksella on oltava lisenssi siihen. Suuririskisen aineksen k(cid:228)sittelyyn lisensoidun laitoksen velvollisuutena on vastaanottaa ja k(cid:228)sitell(cid:228) m(cid:228)(cid:228)riteltyj(cid:228) riskimateriaaleja. Kaikki sellaiset teurastettujen el(cid:228)inten osat, joita el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)ri ei ole todennut vaarattomiksi teu- rastuksen j(cid:228)lkeen, ovat suuririskisi(cid:228). Suuririskist(cid:228) ainesta ovat luonteeltaan esimerkiksi verij(cid:228)te, itse kuolleet el(cid:228)i- met, sikojen karvat, lattiaj(cid:228)te ja hyl(cid:228)tyt ruhot. 47) V(cid:228)h(cid:228)riskist(cid:228) ainesta on sellainen erotettu aines, jonka el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)ri on todennut vaarattomaksi. Mahdollista v(cid:228)h(cid:228)riskist(cid:228) ainesta ovat esimerkiksi sis(cid:228)lmykset, p(cid:228)(cid:228) ja rasva, luut, nahka ja veri. Sit(cid:228) ei tarvitse v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) toi- mittaa suuririskisen aineksen k(cid:228)sittelyyn lisensoituun renderointilaitokseen, vaan se voidaan toimittaa my(cid:246)s esimerkiksi Jos t(cid:228)t(cid:228) v(cid:228)h(cid:228)riskist(cid:228) ainesta ei ole erotettu tai el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)ri ei ole todennut sit(cid:228) vaarattomaksi, my(cid:246)s se on suuririskist(cid:228) ainesta. lemmikkiel(cid:228)inruokien valmistajille. 48) Koska suuririskist(cid:228) ainesta voidaan toimittaa ainoastaan suuririskisen aineksen k(cid:228)sittelyyn lisensoidulle renderoin- tilaitokselle, t(cid:228)m(cid:228)n asian kannalta merkitykselliset tuote- suuririskisen aineksen markkinat (11). markkinat ovat Osapuolet hyv(cid:228)ksyv(cid:228)t t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)n. e) P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228) 49) Komissio p(cid:228)(cid:228)ttelee edell(cid:228) esitetyn perusteella, ett(cid:228) on erilliset el(cid:228)vien teurassikojen ja -nautojen ostomarkkinat, (11) Tanskan kilpailuneuvosto teki saman p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)n 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maa- liskuuta 1995 tekem(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228), jonka muutoksenhakutuo- mioistuin vahvisti 9 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1996. tuoreen sianlihan markkinat ja tuoreen naudanlihan markkinat. Tuoreen sianlihan ja tuoreen naudanlihan markkinat voidaan kumpikin jakaa edelleen teolliseen jalostukseen myyntiin ja ihmisravinnoksi myyntiin. J(cid:228)lkimm(cid:228)isen osalta v(cid:228)hitt(cid:228)iskauppa ja catering muodos- tavat erilliset markkinat. V(cid:228)hitt(cid:228)iskaupan alalla tuoretta lihaa myyd(cid:228)(cid:228)n loppukuluttajille valintamyym(cid:228)l(cid:246)iss(cid:228), lihakaupoissa ja maatiloilta. Voidaan j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) avoimeksi, muodostavatko valintamyym(cid:228)l(cid:228)t ja lihakaupat erilliset markkinat, koska arviointi ei muuttuisi merkitt(cid:228)v(cid:228)sti lihakauppojen pienen markkinaosuuden vuoksi. Teuras- tuksen sivutuotteiden osalta merkitykselliset tuotemark- kinat ovat suuririskisen aineksen markkinat. Muiden tuotteiden markkinoita ei tarvitse m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228). B MERKITYKSELLISET MAANTIETEELLISET MARKKINAT a) El(cid:228)vien teurassikojen osto 50) Osapuolet pit(cid:228)v(cid:228)t el(cid:228)vien sikojen teurastuksen markki- noina EY:n pohjoista aluetta, johon kuuluvat Tanska, Saksa, Benelux-maat ja Etel(cid:228)-Ruotsi (12). T(cid:228)m(cid:228) maantie- teellisten markkinoiden m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) perustuu el(cid:228)vien teu- rasel(cid:228)inten kuljetusmahdollisuuksiin. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) osapuolet ovat v(cid:228)itt(cid:228)neet, ett(cid:228) i) kuljetuskustannukset ovat v(cid:228)h(cid:228)iset, koska kuljetuskustannukset 1 000 kilo- metrin p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) olisivat vain 5(cid:151)6 prosenttia tuotteen arvosta, ii) vaikka yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) el(cid:228)inten on saatava lev(cid:228)t(cid:228) ja niit(cid:228) on ruokittava ja juotettava, jos kuljetus kest(cid:228)(cid:228) yli kahdeksan tuntia, eri- koisrekat mahdollistavat 24 tunnin kuljetukset, mukaan lukien el(cid:228)inten kuormaus ja kuormasta purkaminen, jol- loin kuljetusmatkat voivat olla 1 500(cid:151)1 600 kilometri(cid:228), ja iii) juuri sikojen kuormaus autoon ja kuormasta pur- kaminen aiheuttavat sioille stressi(cid:228), eik(cid:228) itse kuljetus. 51) Osapuolet ovat my(cid:246)s viitanneet siihen, ett(cid:228) el(cid:228)vien teu- rassikojen vienti Tanskasta p(cid:228)(cid:228)asiassa Saksaan on kasva- nut 188 000 siasta vuonna 1996 noin 307 000 sikaan vuonna 1998. On my(cid:246)s v(cid:228)itetty olevan kaupallisia syit(cid:228) el(cid:228)vien el(cid:228)inten kuljetukselle Tanskasta Saksaan, koska saksalaisilla teurastamoilla on paljon ylikapasiteettia (noin 30 prosenttia) ja saksalaiset teurastamot ja muut yhteis(cid:246)n teurastamot maksavat enemm(cid:228)n kuin tanskalai- set teurastamot, vaikka hinnanvaihtelut yhdess(cid:228) j(cid:228)senval- (12) Osapuolten mukaan el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)alan s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset, varsinkin salmo- nellaa koskevat s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset, vaikeuttavat t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) vienti(cid:228) Ruot- siin. N(cid:228)m(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t on kuitenkin helpompi t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228), kun Tanskan salmonellataso l(cid:228)henee Ruotsin tasoa ja muut el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)(cid:228)n liitty- v(cid:228)t vientirajoitukset v(cid:228)henev(cid:228)t ajan mittaan. Osapuolet huomautta- vat my(cid:246)s, ett(cid:228) Ruotsin ja Tanskan v(cid:228)linen uusi silta helpottaa siko- jen kuljetusta Ruotsiin ja Ruotsista. Swedish Meats -niminen yritys, jonka osuus sikojen teurastuksesta Ruotsissa on noin 70 prosenttia, totesi kuitenkin kuulemistilaisuudessa, ett(cid:228) se ei aio ostaa tanska- laisia sikoja. L 20/8 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) 25. 1. 2000 tiossa johtavatkin samansuuntaisiin vaihteluihin muissa j(cid:228)senvaltioissa. On my(cid:246)s esitetty, ett(cid:228) yli 5 miljoonaa teurassikaa vied(cid:228)(cid:228)n yhdest(cid:228) j(cid:228)senvaltiosta toiseen. N(cid:228)ist(cid:228) sioista vietiin vuonna 1996 noin 2,8 miljoonaa Alanko- maista muihin maihin ja t(cid:228)st(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) l(cid:228)hes 2 miljoo- naa vietiin Saksaan (suurin osa t(cid:228)st(cid:228) viennist(cid:228) suuntautui jotka sijaitsevat 50(cid:151)80 todenn(cid:228)k(cid:246)isesti teurastamoille, kilometrin p(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) Alankomaiden rajasta) ja noin 360 000 Italiaan. 4,3 prosenttia. Vuonna 1997 sikoja vietiin 245 000, mik(cid:228) vastaa alle 1,3 prosenttia kokonaistuotannosta, ja hintaero oli 4,9 prosenttia (14). Vuonna 1998 vietiin yhteens(cid:228) 307 000 sikaa, mik(cid:228) vastaa alle 1,6 prosenttia kokonaistuotannosta, ja hintaero oli 2,5 prosenttia ensimm(cid:228)isen 37 viikon aikana (koko vuotta tarkastel- tuna hinnat olivat Tanskassa 0,24 prosenttia korkeam- mat kuin Saksassa). 52) Komission tutkimuksessa on kuitenkin p(cid:228)(cid:228)dytty seuraa- viin tuloksiin merkityksellisten maantieteellisten markki- noiden m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)n osalta. 53) saavat jolta Ensimm(cid:228)inen tekij(cid:228) on hankinta-alue eli et(cid:228)isyys, sikansa. Komission tutkimus on teurastamot osoittanut, ett(cid:228) tanskalaiset teurastamot ostavat 90 prosenttia el(cid:228)vist(cid:228) sioistaan 120 kilometrin s(cid:228)teelt(cid:228) teurastamoistaan. ja ulkomaiset 54) Osapuolet ovat v(cid:228)itt(cid:228)neet vastauksessaan (s. 37(cid:151)38), ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) ei ole riitt(cid:228)v(cid:228) peruste p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) on ole- massa erilliset tanskalaiset markkinat el(cid:228)ville sioille kah- desta syyst(cid:228). Ensinn(cid:228)kin havaittu paikallinen hankinta- malli ei ole ristiriidassa laajemmilla Pohjois-Euroopan markkinoilla esiintyv(cid:228)n korvaamisen kanssa kuljetuskus- tannusten alhaisuuden vuoksi. Toiseksi osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)- v(cid:228)t, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) paikallinen hankintamalli heijastaa aikai- sempia hankintaj(cid:228)rjestelyj(cid:228) eik(cid:228) ole osoitus kilpailupai- neiden puuttumisesta laajemmalla alueella. Komissio on kuitenkin sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) mahdollisuudet korvaamiseen ja siit(cid:228) seuraavat kilpailupaineet laajemmalla alueella ovat rajalliset 94 prosentin osalta tanskalaisesta sikojen tuotannosta, koska siankasvattajilla on osuuskuntien asettamia velvollisuuksia (ks. j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)). Vaikka han- kinta-alue katsottaisiinkin 120 kilometrin suuruiseksi, teurastamot hankkisivat v(cid:228)h(cid:228)n ulkomaisia tanskalaiset sikoja ja ulkomaiset teurastamot v(cid:228)h(cid:228)n tanskalaisia sikoja, kuten ilmenee j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) esitetyist(cid:228) tuonti- ja vientiluvuista. 55) Toiseksi tanskalaisten teurassikojen vienti on v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228) ja suuntautuu l(cid:228)hes yksinomaan Saksaan. T(cid:228)m(cid:228) vienti on lis(cid:228)ksi pysynyt melko v(cid:228)h(cid:228)isen(cid:228) huolimatta suhteellisen suurista hintaeroista Tanskan ja Saksan v(cid:228)lill(cid:228) vuosina 1996 ja 1997. Vuonna 1995 viennin osuus kokonais- tuotannosta oli alle 1 prosenttia ja hintaero Saksaan ver- rattuna oli 0,57 prosenttia. Vuonna 1996 teurassikoja vietiin 188 000, mik(cid:228) vastaa alle 1 prosenttia Tanskan teurassikojen kokonaistuotannosta (13), ja hintaero oli (13) Teurassikojen toimitukset yksityisille eiv(cid:228)t ole mukana Tanskan teurassikojen kokonaistuotantoa kuvaavassa luvussa. Sen vuoksi t(cid:228)t(cid:228) prosenttilukua edelt(cid:228)(cid:228) sana (cid:148)alle(cid:148). teurastamoille 56) Osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) edell(cid:228) mainitut luvut osoittavat Saksaan suuntautuvan viennin kasvaneen merkitt(cid:228)v(cid:228)sti vuosina 1995(cid:151)1998 ja kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n kasvaneen edelleen vuonna 1998, jolloin hintaerot olivat huomatta- vasti pienemm(cid:228)t kuin vuosina 1996(cid:151)1997, jolloin suu- ret hintaerot johtuivat p(cid:228)(cid:228)asiassa odottamattomista eri- koistekij(cid:246)ist(cid:228) (BSE ja Alankomaiden sikarutto). 57) Komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) vienti on kasvanut edelleen. Se on kuitenkin yh(cid:228) eritt(cid:228)in v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228) verrattuna esimerkiksi hollantilaisten sikojen vientiin Saksaan. Esimerkiksi vuonna 1996 hinta oli Saksassa vain 1,5 prosenttia kor- keampi kuin Alankomaissa (verrattuna Saksan ja Tans- kan v(cid:228)liseen 4,3 prosentin hintaeroon), ja Alankomaista vietiin 1 916 201 teurassikaa Saksaan. T(cid:228)m(cid:228) vienti vas- taa noin 15 prosenttia Alankomaiden teurassikojen tuo- tannosta, kun vienti Tanskasta vastaa alle 1 prosenttia tanskalaisesta tuotannosta. Siten voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) kolmen vuoden ajan jatkuvasti korkeampi hintataso Sak- sassa ei ole vaikuttanut merkitt(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin vientiin Tanskasta. 58) Voidaan havaita, ett(cid:228) teurassikoja tuodaan tuskin ollen- kaan Tanskaan (alle 3 000 sikaa vuonna 1997 ja vain 210 vuonna 1998 (cid:151) kaikki Ruotsista). T(cid:228)m(cid:228) on luulta- vasti seurausta Danske Slagterierin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) (cid:148)tarttuvien sikatautien(cid:148) v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi. N(cid:228)iss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) teurastamoilla on oltava tilat ulkomaisten sikojen erottelemiseksi kotimaisista sioista, sek(cid:228) tuontisikoja kos- kevasta noin 20 prosentin hinnanalennuksesta. Osapuo- let v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t eiv(cid:228)t est(cid:228) teurassikojen tuontia vaan pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n varmistavat, ett(cid:228) esimerkiksi Yhdysvaltain maatalousministeri(cid:246)n USDA:n el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kin- n(cid:228)llisten hyv(cid:228)ksyntien mukainen el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kinn(cid:228)llinen taso voidaan s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) kyseisiss(cid:228) teurastamoissa. USDA:n el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kinn(cid:228)llisten hyv(cid:228)ksyntien mukaan tuonti Ruot- sista, Yhdistyneest(cid:228) kuningaskunnasta ja Irlannista olisi sallittua. Komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t eiv(cid:228)t teoriassa est(cid:228) osuustoiminnallisia sikateurastamoja tuo- masta sikoja, mutta k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) ne tekev(cid:228)t tuonnin erit- t(cid:228)in vaikeaksi. Osapuolet toteavat my(cid:246)s, ett(cid:228) yksityiset teurastamot, joista useimmilla ei ole USDA:n hyv(cid:228)ksyn- t(cid:228)(cid:228), voivat vapaasti tuoda teurasel(cid:228)imi(cid:228) ilman hinnan- (14) T(cid:228)m(cid:228) ero on ollut jopa noin 30 prosenttia joidenkin viikkojen aikana huhti- ja toukokuussa 1997, kun hinnat nousivat Saksassa ja Alankomaissa Alankomaiden sikaruton vuoksi. 25. 1. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) L 20/9 alennuksia. T(cid:228)llaista tuontia ei ole esiintynyt, koska suh- teelliset hinnat eiv(cid:228)t ole kannustaneet sikojen tuontiin. Komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) tuonti on mahdollista yksityisille teurastamoille, joita on 4 prosenttia Tanskan teurasta- moista. Voidaan kuitenkin asettaa kyseenalaiseksi, onko teurastavat alle n(cid:228)ill(cid:228) teurastamoilla, 200 000 sikaa vuodessa, tuonnin aloittamiseen tarvittava organisaatiorakenne. joista suurimmat osuuskuntaj(cid:228)senyyden niille t(cid:228)n(cid:228)(cid:228)n tuoma asema ja asema, joka niill(cid:228) olisi suhteellisen ep(cid:228)vakaassa taloudel- lisessa ymp(cid:228)rist(cid:246)ss(cid:228) ilman j(cid:228)senyytt(cid:228). Siten osuuskun- taan kuuluva siankasvattaja ei pysty vastaamaan v(cid:228)litt(cid:246)- m(cid:228)sti mahdolliseen hinnanmuutokseen markkinoilla. Se seikka, ett(cid:228) j(cid:228)senyytens(cid:228) irtisanonut siankasvattaja voi perua irtisanomisen viimeist(cid:228)(cid:228)n kolme kuukautta ennen sen voimaantuloa, ei muuta esitetty(cid:228) p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)(cid:228), koska siankasvattaja voi l(cid:228)hte(cid:228) osuuskunnasta kuitenkin vain kerran vuodessa. 59) Kolmanneksi yksik(cid:228)(cid:228)n siankasvattaja ei ole liittynyt ulko- maiseen osuuskuntaan tai aloittanut vienti(cid:228), vaikka osa- puolet antoivat j(cid:228)senilleen mahdollisuuden p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) j(cid:228)se- nyytens(cid:228) ilmoittamalla siit(cid:228) kahden viikon kuluessa osa- puolten v(cid:228)lisen sulautumissopimuksen tekop(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228), joka oli 29 p(cid:228)iv(cid:228) syyskuuta 1998. Osapuolet ovat ilmoitta- neet komissiolle, ett(cid:228) Steff-Houlberg hy(cid:246)tyi t(cid:228)st(cid:228) mah- dollisuudesta hyv(cid:228)ksym(cid:228)ll(cid:228) Jyllannissa ja Fynin saarella toimivia siankasvattajia j(cid:228)seniksi. N(cid:228)iden j(cid:228)senten odote- taan tuottavan yli 600 000 sikaa. tilanteen seuraamaan kehittymist(cid:228), 60) Osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) ilmi(cid:246)ll(cid:228) ei ole merkityst(cid:228), koska sikojen hinnat olivat tuolloin Saksassa alhaisem- mat kuin Tanskassa ja tuottajat ovat mahdollisesti j(cid:228)(cid:228)- varsinkin neet nykyisten vuoksi. heikkojen markkinaolosuhteiden Komissio katsoo, ett(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) voitaisiin pit(cid:228)(cid:228) lis(cid:228)osoituksena tanskalaisten siankasvattajien mieltymyksest(cid:228) pitk(cid:228)aikais- ten sopimusten (toisin sanoen osuuskuntaj(cid:228)senyyden (cid:151) tuomaan vakauteen verrattuna spot- ks. markkinoiden (toisin sanoen ei j(cid:228)senyytt(cid:228)) tuomiin mah- dollisuuksiin ja niihin liittyviin riskeihin. Voidaan havaita, ett(cid:228) jos osuuskunta ei ole menestynyt yht(cid:228) hyvin kuin muut, t(cid:228)m(cid:228) asia on t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) ennem- minkin ratkaistu aina (tanskalaisten) naapuriosuuskun- tien sulautumisella eik(cid:228) siten, ett(cid:228) osuuskunnan siankas- vattajat aloittaisivat toimitukset yksityisille teurastamoille tai vientimarkkinoille. j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)) 61) Komissio katsoo, ett(cid:228) kaikki edell(cid:228) esitetyt tekij(cid:228)t ovat osoitus siit(cid:228), kuinka t(cid:228)rke(cid:228) osuuskuntarakenne on siko- jen teurastuksen alalla Tanskassa, ja ett(cid:228) el(cid:228)vien sikojen oston kannalta merkitykselliset maantieteelliset markki- nat ovat enint(cid:228)(cid:228)n kansalliset (15). Mainitut nelj(cid:228) tanska- laista osuuskuntaa teurastavat Tanskassa 94 prosenttia sioista, ja t(cid:228)m(cid:228) luku on pysynyt suurin piirtein samana viimeisten viiden vuoden aikana. Osuuskunnan j(cid:228)senin(cid:228) siankasvattajat a) ovat velvollisia toimittamaan yksin- omaan osuuskunnalleen, b) joutuvat noudattamaan 12(cid:151)24 kuukauden irtisanomisaikaa ja c) saavat bonuk- sen, joka vastaa 4(cid:151)8 prosenttia niiden sikatoimituksista saamasta kokonaismaksusta ja maksetaan vain kerran vuodessa (ks. j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)). N(cid:228)iden rakenteellisten yhteyk- sien lis(cid:228)ksi sikojen hinnat vaihtelevat paljon kausiluon- teisesti. Sen vuoksi siankasvattajien on soviteltava yhteen (15) T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on syyt(cid:228) huomauttaa, ett(cid:228) Saksan kilpailuvirasto Bundeskartellamt p(cid:228)(cid:228)tteli er(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) kielteisess(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228)(cid:228)n (Mok- sel/S(cid:252)dfleisch, 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) elokuuta 1997), ett(cid:228) merkitykselliset markkinat muodostuivat tietyist(cid:228) Saksan alueista. 62) Suullisessa kuulemistilaisuudessa osapuolet esittiv(cid:228)t tie- joiden mukaan el(cid:228)vien sikojen hinnat Tanskassa toja, ovat seuranneet el(cid:228)vien sikojen hintoja muissa Pohjois- Euroopan maissa. Osapuolet esittiv(cid:228)t kaavion el(cid:228)vien sikojen nelj(cid:228)nnesvuosittaisesta hinnankehityksest(cid:228) Tans- kassa, Saksassa, Ranskassa, Alankomaissa ja Ruotsissa, kaavion el(cid:228)vien sikojen suhteellisista hinnoista Saksassa suhteessa Tanskan hintoihin ja laskelman nelj(cid:228)nnesvuo- sittaisten el(cid:228)vien sikojen keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isten hintojen korre- laatiokertoimista Tanskan ja Saksan v(cid:228)lill(cid:228) (0,97), Tans- kan ja Alankomaiden v(cid:228)lill(cid:228) (0,98) sek(cid:228) Tanskan ja Ruotsin v(cid:228)lill(cid:228) (0,93). Osapuolten mukaan t(cid:228)m(cid:228) hintake- hitys ja korrelaatiokertoimet todistavat, ett(cid:228) sikojen hin- noilla on taipumus kehitty(cid:228) eri maissa samalla tavalla ajan mittaan, mik(cid:228) viittaa siihen, ett(cid:228) kilpailupaine pit(cid:228)(cid:228) hinnat samanlaisina. 63) Komissio on tutkinut n(cid:228)m(cid:228) tiedot ja p(cid:228)(cid:228)tellyt, ett(cid:228) osa- puolten esitt(cid:228)m(cid:228) hintojen kehitys ja korrelaatiokertoimet eiv(cid:228)t osoita, ett(cid:228) osapuolet kohtaavat kilpailupainetta el(cid:228)vien sikojen ostomarkkinoilla Tanskassa. Ensinn(cid:228)kin on huomattava, ett(cid:228) saattaa olla rehuhintojen kehityksen kaltaisia yhteisi(cid:228) tekij(cid:246)it(cid:228), jotka voivat jossain m(cid:228)(cid:228)rin aiheuttaa korrelaatiota. Viel(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228)mp(cid:228)(cid:228) on se, ett(cid:228) sikojen vienti Tanskasta on ollut vain 0(cid:151)2 prosentin luokkaa, kuten edell(cid:228) johdanto-osan 55 kappaleessa mai- nittiin. Viennin v(cid:228)h(cid:228)isyys jopa aikoina, jolloin Tanskan johtuu p(cid:228)(cid:228)- ja Saksan hintojen v(cid:228)lill(cid:228) on ollut eroja, asiassa joiden mukaan niiden on toimitettava sikansa sille osuusteuras- tamolle, jonka j(cid:228)seni(cid:228) ne ovat. Sen vuoksi siankasvatta- jilla ei todellisuudessa ole mahdollisuuksia vied(cid:228) el(cid:228)vi(cid:228) sikoja vastauksena lyhytaikaisiin hintaeroihin. Niinp(cid:228) el(cid:228)vien sikojen vienti ei vaikuta el(cid:228)vien sikojen hintoihin Tanskassa. T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa erityisesti sit(cid:228), ett(cid:228) jos hinnat ovat esimerkiksi Saksassa korkeammat kuin Tanskassa, Tanskan hinnat eiv(cid:228)t nouse Saksaan suuntautuvan el(cid:228)- vien sikojen viennin lis(cid:228)(cid:228)ntymisen seurauksena siankas- vattajia koskevien rajoitusten vuoksi, jotka est(cid:228)v(cid:228)t t(cid:228)llai- sen viennin. sopimusvelvoitteista, siankasvattajien 64) Komissio havaitsi, ett(cid:228) el(cid:228)vien sikojen Tanskan hintojen ja muiden maiden hintojen v(cid:228)liset korrelaatiot voidaan ennemminkin selitt(cid:228)(cid:228) Tanskan hintojen laskentatavalla kuin kilpailupaineilla. On erityisesti huomattava, ett(cid:228) Tanskan viikoittainen hinta on niiden hintojen paino- tettu keskiarvo, jotka teurastamot saavat lihasta eri vien- timarkkinoillaan. Tanskan hinta riippuu siten suuren L 20/10 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) 25. 1. 2000 vientiosuuden vuoksi p(cid:228)(cid:228)asiassa vientihinnoista eik(cid:228) kotimaan hinnoista. Tanskan el(cid:228)vien sikojen hinta on siten automaattisesti yhteydess(cid:228) el(cid:228)vien sikojen vienti- markkinahintoihin. Toisin sanoen el(cid:228)vien sikojen Tans- kan markkinoiden hintamuutokset saavat alkunsa hinta- muutoksista tuoreen lihan ulkomaisilla markkinoilla, josta ne siirtyv(cid:228)t Tanskan el(cid:228)vien sikojen markkinoille Danske hintailmoitusten kautta. T(cid:228)m(cid:228) yhteys selitt(cid:228)(cid:228) hintakorrelaatiot. Se tarkoit- taa kuitenkin my(cid:246)s sit(cid:228), ett(cid:228) osapuolten hintakorrelaa- tioita ei voida pit(cid:228)(cid:228) todisteena siit(cid:228), ett(cid:228) el(cid:228)vien sikojen Tanskan markkinat ovat osa laajempia el(cid:228)vien sikojen Pohjois-Euroopan markkinoita. viikoittaisten Slagterierin 65) Edell(cid:228) esitetyn perusteella voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) el(cid:228)vien teurassikojen ostaminen rajoittuu enint(cid:228)(cid:228)n Tanskaan. b) El(cid:228)vien teurasnautojen osto 66) Osapuolet ovat v(cid:228)itt(cid:228)neet my(cid:246)s, ett(cid:228) el(cid:228)vien teurasnau- tojen oston merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat Pohjois-Euroopan markkinat samoista syist(cid:228) kuin edell(cid:228) kuvailtiin sikojen teurastuksen osalta. Osapuolten mukaan nautojen kuljetuskustannukset ovat hieman kor- keammat, mutta niiden kuljettaminen on helpompaa. Osapuolet arvioivat my(cid:246)s, ett(cid:228) kokonaismarkkinat jatka- vat pienenemist(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n maitokiinti(cid:246)rajoitusten ja tanskalaisten sonnivasikoiden Alankomaihin viennin lis(cid:228)(cid:228)ntymisen vuoksi. 67) Komissio on tutkinut nautojen osalta samat tekij(cid:228)t kuin sikojen ja p(cid:228)(cid:228)tellyt, ett(cid:228) kansallisia maantieteellisi(cid:228) mark- kinoita puoltavat merkit eiv(cid:228)t ole yht(cid:228) selvi(cid:228). 68) Ensinn(cid:228)kin nautojen hankinta-alue voi olla jonkin verran suurempi (enint(cid:228)(cid:228)n 200 kilometri(cid:228)). Muut teurastamot ovat todenneet, ett(cid:228) kuljetus voisi olla kannattavaa 300(cid:151)350 kilometrin p(cid:228)(cid:228)st(cid:228). 69) Toiseksi kolmen tanskalaisen nautojen osuusteurastamon (osapuolet ja NV-OX (16)) j(cid:228)senet tuottavat vain puolet Tanskan teurasnaudoista. Sen vuoksi osuuskuntas(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t (toimitusvelvollisuus eiv(cid:228)t koske puolta Tanskan nautojen tuotannosta verrattuna vain 6 prosenttiin sikojen tuotannosta. irtisanomisaika) ja (16) Kyseiset kolme osuuskuntaa teurastavat noin 66 prosenttia tanska- laista alkuper(cid:228)(cid:228) olevista naudoista. Siten voidaan huomata, ett(cid:228) muut kuin j(cid:228)senet toimittavat noin 15 prosenttia osuusteurastamo- jen teurastamista naudoista. On my(cid:246)s syyt(cid:228) huomata, ett(cid:228) osapuo- let k(cid:228)yv(cid:228)t parhaillaan neuvotteluja NV-OX:n kanssa NV-OX:n osta- misesta. 70) Kolmanneksi hintaerot Saksaan verrattuna ovat olleet pienempi(cid:228) nautojen osalta kuin sikojen. T(cid:228)st(cid:228) huoli- matta rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kauppaa on hieman enemm(cid:228)n. El(cid:228)- vien nautojen vienti Tanskasta oli noin 9 000 nautaa vuonna 1997, mik(cid:228) vastaa noin 1,2 prosenttia teuras- nautojen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) Tanskassa (731 600 vuonna 1997), ja tuonti Tanskaan vastasi noin 1,5 prosenttia vuosina 1995 ja 1996. Muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta hinnat ovat yleens(cid:228) ottaen olleet korkeampia Tanskassa kuin Saksassa. 71) Lis(cid:228)ksi molemmat osapuolet harjoittavat toimintaa Poh- jois-Saksassa, jossa Vestjyske Slagterierilla on teurastamo ja Danish Crown teurastuttaa muilla merkitt(cid:228)v(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n nautoja. 72) Toisin kuin siankasvattajien tanskalaisten naudankasvat- tajien ei tarvitse itse luoda yhteyksi(cid:228) ulkomaisiin ostajiin. He voivat myyd(cid:228) nautansa el(cid:228)v(cid:228)n nautakarjan (Tanskan) markkinoilla, joilla t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) myyd(cid:228)(cid:228)n noin 20 pro- senttia tanskalaisesta nautakarjasta. N(cid:228)ill(cid:228) markkinoilla ulkomaiset ostajat (samoin kuin yksityiset teurastamot ja valintamyym(cid:228)l(cid:228)t) voivat ostaa nautoja. 73) T(cid:228)t(cid:228) asiaa arvioitaessa ei kuitenkaan ole tarpeen m(cid:228)(cid:228)ri- tell(cid:228) lopullisesti merkityksellisi(cid:228) maantieteellisi(cid:228) markki- noita, koska edes kapeimmin m(cid:228)(cid:228)ritellyill(cid:228) markkinoilla eli Tanskan markkinoilla sulautuma ei johtaisi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)- v(cid:228)(cid:228)n markkina-asemaan, jonka seurauksena tehokas kil- pailu estyisi huomattavasti yhteismarkkinoilla. c) Tuore sianliha (cid:151) valintamyym(cid:228)l(cid:228)t 74) Osapuolten mukaan tuoreen sianlihan maantieteelliset j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)listen sianlihan markkinat k(cid:228)sitt(cid:228)v(cid:228)t kauppavirtojen (24 prosenttia) ja yhteisen maatalouspo- litiikan perusteella v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n, ja suuntaus kehit- tyy kohti maailmanmarkkinoita. Muutama vuosi sitten yhteis(cid:246)ss(cid:228), It(cid:228)-Euroopassa toisistaan enemm(cid:228)n. T(cid:228)n(cid:228)(cid:228)n ostetut useimpien n(cid:228)ist(cid:228) eroista sanotaan olevan pienempi(cid:228). Kaikilla n(cid:228)ill(cid:228) markkinoilla sianlihaa ostetaan erilaisina paloina, jotka ovat ainoastaan muunnelmia samasta perustuotteesta. Japanissa, Yhdysvalloissa tai tuotteet erosivat 75) Osapuolet v(cid:228)h(cid:228)ttelev(cid:228)t kansallisia tai maantieteellisi(cid:228) kuluttajien mieltymyksi(cid:228) tiettyyn lihaan sill(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) mieltymykset voivat olla yhteydess(cid:228) seuraaviin seikkoi- hin: a) kuluttajien aikomus tukea kotimaista tuotantoa: osa- puolet my(cid:246)nt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) maatalouden kriisitilanteissa kansalaisia voidaan kannustaa tukemaan kotimaista tuotantoa, mutta t(cid:228)llainen tukeminen on yleens(cid:228) lyhytaikaista, koska nykyajan kuluttajien ja paikalli- sen maatalouden sosiaaliset yhteydet ovat katoa- massa; 25. 1. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) L 20/11 b) perinteet: v(cid:228)hitt(cid:228)iskaupan ammattiostajat ovat yh(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t omaa kansainv(cid:228)lisempi(cid:228). Lis(cid:228)ksi osapuolet myynti(cid:228)(cid:228)n Saksassa ja viittaavat naudanlihan ja liha- jalosteiden tuonnin suureen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n Tanskassa; ja mit(cid:228) lihapaloja tavallisesti kulutetaan ja c) erot saman ruhonosan paloittelussa. c) kuluttajien luottamus tuotteen turvallisuuteen tai laa- tuun: t(cid:228)m(cid:228) tekij(cid:228) ei ole en(cid:228)(cid:228) yht(cid:228) paljon yhteydess(cid:228) maantieteellisiin mieltymyksiin (lihan alkuper(cid:228)), vaan yhdistet(cid:228)(cid:228)n yh(cid:228) enemm(cid:228)n puolueettomiin laadun- varmistusj(cid:228)rjestelmiin, jollaisia on esimerkiksi Yhdis- tyneen kuningaskunnan v(cid:228)hitt(cid:228)iskaupassa. 76) Osapuolten mukaan Tanskan markkinoille p(cid:228)(cid:228)syn esteit(cid:228) ei ole. Ne v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t varsinkin, ett(cid:228) tukkuhintojen kehitys on samanlaista j(cid:228)senvaltioissa, el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintarkastukset yksitt(cid:228)isiss(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa perustuvat yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n eiv(cid:228)tk(cid:228) syrji ket(cid:228)(cid:228)n ja ett(cid:228) sianlihaa voitaisiin tuoda Tanskan markkinoille toimittamalla tuoretta lihaa yksinkertaisesti jakelukeskuksiin, valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden joista se jaettaisiin yksitt(cid:228)isille kaupoille. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi Tanskaa ei pit(cid:228)isi katsoa erillisiksi maantieteellisiksi markkinoiksi vaan sianlihan markkinat ovat ennemmin- kin yhteis(cid:246)n laajuiset. jotka perustuvat 77) Komission tutkimus ei ole vahvistanut osapuolten kan- taa. Tanskalaisen sianlihan osuus on ollut aikaisemmin 99 prosenttia valintamyym(cid:228)l(cid:246)ist(cid:228) myydyn tuoreen sian- lihan kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) osuus ei ole muuttunut edes silloin, kun hintojen lyhytaikainen kehitys esimer- kiksi 3(cid:151)6 kuukauden ajanjaksolla on ollut selv(cid:228)sti eri- laista maantieteellisill(cid:228) l(cid:228)himarkkinoilla. Todella integroi- tuneilla maantieteellisill(cid:228) markkinoilla voitaisiin odottaa, ett(cid:228) hinnanvaihtelut aiheuttaisivat ainakin jonkin verran kauppavirtoja vastauksena lyhytaikaisiin hintaeroihin. N(cid:228)in ei kuitenkaan ole k(cid:228)ynyt. Osapuolet ovat my(cid:246)s toi- t(cid:228)rkeimpien mittaneet hintatietoja, ruhonosien laskutushintoihin esimerkiksi Tanskassa, Ruotsissa, Saksassa ja Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa. Osapuolten mukaan n(cid:228)m(cid:228) luvut osoittavat, ett(cid:228) hinnat ovat kehittyneet samansuuntaisesti n(cid:228)ill(cid:228) markkinoilla. Niiden mukaan tietty tuote pyrit(cid:228)(cid:228)n aina myym(cid:228)(cid:228)n tie- tyll(cid:228) viikolla niill(cid:228) markkinoilla, joilla saadaan korkein hinta. Sen vuoksi hinnat kehittyv(cid:228)t samansuuntaisesti. Komissio tunnustaa t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)rjestelm(cid:228)n olemassaolon. Ei kuitenkaan ole mahdotonta, ett(cid:228) sianlihamarkkinoilla Tanskassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa oleva yritys voisi pit(cid:228)(cid:228) yll(cid:228) pient(cid:228) mutta merkityksellist(cid:228) hintaeroa Tanskan markkinoiden ja vientimarkkinoiden v(cid:228)lill(cid:228), jos markki- noilla on tuonnin esteit(cid:228) (ks. j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)). Sen vuoksi on vaikea hyv(cid:228)ksy(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) hintatietoja todisteena Tanskaa laajemmista markkinoista. 79) Lis(cid:228)ksi on muitakin syit(cid:228), jotka selitt(cid:228)v(cid:228)t, miksi sianlihan tuonti Tanskaan on ollut l(cid:228)hes olematonta: 80) Ensinn(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n ei ole mahdollista jaella tuontilihaa yksin- kertaisesti valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden jakelukeskusten kautta v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t. Komission tutkimuksen kuten osapuolet mukaan t(cid:228)m(cid:228) olisi mahdollista vain suurimmalle valinta- myym(cid:228)l(cid:228)ketjulle, ja silloinkin kyseess(cid:228) olisi vain osa volyymista. K(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)llisesti katsoen kaikki tanskalaisissa valintamyym(cid:228)l(cid:246)iss(cid:228) myyty tuore sianliha tulee kauppoi- hin suoraan teurastamoista joko tanskalaisten teurasta- mojen tai valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden palkkaamien kuljetusliik- keiden kuljettamana. Sen vuoksi tanskalaisten valinta- myym(cid:228)l(cid:246)iden olisi investoitava kylm(cid:228)varastointi- ja jake- lutiloihin voidakseen tuoda tuoretta sianlihaa. 81) Toiseksi kaikki (kotimainen ja ulkomainen) Tanskassa myyty tuore sianliha on tarkistettava tietyn salmonella- lajin, salmonella DT 104:n toteamiseksi. Osapuolet ovat korostaneet, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) testi ei aiheuta syrjint(cid:228)(cid:228). Kuiten- kaan muut maat eiv(cid:228)t tee nimenomaan t(cid:228)m(cid:228)n lajin sal- monellakoetta. Ainoastaan Tanskassa ja Ruotsissa on kansalliset ohjelmat, joilla valvotaan sianlihan salmonel- latasoja (ohjelma koskee maatiloja ja teurastamoja). Sen vuoksi (muilla kuin ruotsalaisilla) tuojilla on tanskalaisiin tuottajiin verrattuna suurempi riski j(cid:228)(cid:228)d(cid:228) kiinni salmo- nella DT 104 -testist(cid:228), koska niill(cid:228) ei ole tapana tehd(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) testi(cid:228) koko tuotannolleen eik(cid:228) niill(cid:228) ole yleist(cid:228) ohjelmaa salmonellan v(cid:228)hent(cid:228)miseksi. Siten salmonella DT 104 -testi on este tuoreen sianlihan tuonnille. 82) Tanskalaisten kuluttajien mieltymys tanskalaiseen sianli- haan on my(cid:246)s eritt(cid:228)in voimakas. Tanskalaiset valinta- myym(cid:228)l(cid:228)t ilmoittavat lihan alkuper(cid:228)n tuotepakkauksessa, koska ne pit(cid:228)v(cid:228)t t(cid:228)t(cid:228) tietoa t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228) asiakkailleen. T(cid:228)m(cid:228) kuluttajien mieltymys, joka perustuu muun muassa luot- tamukseen Tanskan tiukkoihin el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)alan s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)i- hin, tekee eritt(cid:228)in vaikeaksi saada kuluttajat ostamaan tuoretta tuontilihaa. Selv(cid:228) enemmist(cid:246) Tanskan valinta- myym(cid:228)l(cid:246)ist(cid:228) on sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) enemm(cid:228)n kuin muiden lihalajien kohdalla sianlihan alkuper(cid:228) vaikuttaa suhteelli- sen tai eritt(cid:228)in paljon keskivertokuluttajan ostop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- seen (ks. VI jakson E kohdan c alakohta j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)). 78) N(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s aivan selv(cid:228)lt(cid:228), ett(cid:228) kuluttajien mieltymyk- set vaihtelevat eri maissa. Eroja on kaikilla tasoilla: a) suosituin sianlihalaji (kevyt/rasvainen), johon liittyy ero sikojen tavallisessa teurastuspainossa (siat ovat kevyem- pi(cid:228) Tanskassa kuin esimerkiksi Saksassa), b) erot siin(cid:228), 83) kuulemistilaisuudessa Suullisessa esittiv(cid:228)t Danish Crownilta saatuja tietoja, joiden mukaan tuoreen sianlihan hinnat ovat aikaisemmin kehittyneet saman- suuntaisesti esimerkiksi Tanskassa, Saksassa, Ruotsissa ja Ranskassa. Osapuolet esittiv(cid:228)t kaavioita ruhon keski- osapuolet L 20/12 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) 25. 1. 2000 osien, kinkkujen, etuosien ja sis(cid:228)fileiden hintojen kehi- tyksest(cid:228) nelj(cid:228)nnesvuosittain Saksassa, Tanskassa, Ruot- sissa ja Ranskassa ja lis(cid:228)ksi kaaviot niskaosien, lapaosien ja selk(cid:228)osien hintojen kehityksest(cid:228) kuukausittain Tans- kassa ja Saksassa. Lopuksi ne esittiv(cid:228)t n(cid:228)iden osien kor- relaatiokertoimet Tanskan hintojen sek(cid:228) Saksan, Ruotsin ja Ranskan hintojen v(cid:228)lill(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) korrelaatiokertoimet olivat useimmissa tapauksissa yli 0,9. N(cid:228)m(cid:228) tiedot osoit- tavat osapuolten mukaan, ett(cid:228) tuoreen sianlihan tukku- hinnat n(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t selv(cid:228)sti kehittyv(cid:228)n ajan mittaan saman- suuntaisesti eri maissa. Osapuolten mukaan t(cid:228)m(cid:228) viittaa siihen, ett(cid:228) kilpailupaine pit(cid:228)(cid:228) hinnat samanlaisina eri maissa. list(cid:228) toimintaa. Sen vuoksi tuoretta sianlihaa muista j(cid:228)senvaltioista voitaisiin periaatteessa tarjota tanskalaisille kuluttajille tanskalaisten valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden kautta. Yleisesti kuitenkin tunnustetaan, kuten edell(cid:228) todetaan, joiden vuoksi ei ole ett(cid:228) on olemassa tuonnin esteit(cid:228), lyhyell(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) vai- todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) tuonti voisi kuttaa kilpailuun valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden kautta myydyn tuoreen sianlihan Tanskan markkinoilla. T(cid:228)m(cid:228) ilmenee my(cid:246)s siit(cid:228), ett(cid:228) kansainv(cid:228)liset hintojen vaihtelut eiv(cid:228)t ole johtaneet tuontiin Tanskan markkinoille. Sen sijaan, ett(cid:228) sianlihamarkkinat m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)isiin yhteis(cid:246)n laajuisiksi, on ennemminkin asianmukaista katsoa, ett(cid:228) valintamyy- m(cid:228)l(cid:246)iden kautta myydyn tuoreen sianlihan Tanskan markkinat muodostavat erilliset maantieteelliset markki- nat, ja arvioida tuonnin mahdollista vaikutusta mahdolli- sen kilpailun yhteydess(cid:228) (ks. j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)). Toiseksi korrelaatiot 84) Komissio ei ole sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) osapuolten esitt(cid:228)m(cid:228)t tie- dot osoittavat valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden kautta myydyn tuo- reen sianlihan Tanskan markkinoiden olevan osa laajem- pia Pohjois-Euroopan tai yhteis(cid:246)n sianlihamarkkinoita. Ensinn(cid:228)kin tiedot ovat per(cid:228)isin ainoastaan Danish Crow- nilta eiv(cid:228)tk(cid:228) sen vuoksi v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) edusta markkinoiden kokonaistilannetta. heijastavat todenn(cid:228)k(cid:246)isesti ainakin osittain yhteisten tuotantoteki- j(cid:246)iden kuten rehun hintojen kehityst(cid:228) eri maissa. Kol- manneksi hinnat perustuvat jossain m(cid:228)(cid:228)rin sek(cid:228) jalosta- jille myyntiin ja ihmisravinnoksi myyntiin (v(cid:228)hitt(cid:228)is- kauppa ja catering). Koska jalostajille myynnin markki- nat ovat Tanskaa laajemmat, t(cid:228)m(cid:228) selitt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s osittain, miksi tanskalaiset hinnat ovat yhteydess(cid:228) muiden mai- den hintoihin. Nelj(cid:228)nneksi erityisen t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) on, ett(cid:228) jossain m(cid:228)(cid:228)rin automaattisesti Tanskan hinnat ovat yhteydess(cid:228) vientihintoihin, koska tanskalaiset teurasta- mot optimoivat tulovirtansa tietyll(cid:228) tavalla. Osapuolten mukaan teurastamon myyntiosasto myy aina tietyn liha- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n sinne, mist(cid:228) se saa parhaan hinnan. T(cid:228)m(cid:228) kan- nustaa teurastamoja olemaan myym(cid:228)tt(cid:228) Tanskassa hal- vemmalla kuin vientimarkkinoilla. Sen vuoksi hintojen odotetaan kehittyv(cid:228)n samansuuntaisesti Tanskassa ja vientimarkkinoilla. 85) T(cid:228)ss(cid:228) asiassa hintojen aikaisempaa kehityst(cid:228) ei kuiten- kaan voida pit(cid:228)(cid:228) todisteena siit(cid:228), ett(cid:228) maantieteelliset markkinat ovat Tanskaa laajemmat arvioitaessa ehdote- tun sulautuman kilpailuvaikutusta. Kaupan esteit(cid:228) on olemassa kuten edell(cid:228) todettiin. Sen vuoksi tuonti on ollut vain noin 1 prosenttia eiv(cid:228)tk(cid:228) Tanskan ja muiden maiden v(cid:228)liset lyhytaikaiset hintaerot ole saaneet aikaan tuontia. Olemassa olevien kaupan esteiden vuoksi ei ole uskottavaa, ett(cid:228) tuoreen sianlihan korkeampi hinta Tans- joka kassa kuin esimerkiksi Saksassa johtaisi tuontiin, yhdenmukaistaisi Tanskan ja Saksan hinnat lyhyell(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). Sen vuoksi on asianmukaisempaa arvioida tuonnin vaikutusta mahdollisen kilpailun yhteydess(cid:228). On syyt(cid:228) huomauttaa, ett(cid:228) komissio ei pid(cid:228) todenn(cid:228)k(cid:246)isen(cid:228), ett(cid:228) tuonnista olisi uhkaa Tanskan markkinoilla m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)- v(cid:228)ss(cid:228) asemassa olevalle yritykselle, jos se yritt(cid:228)isi pit(cid:228)(cid:228) hintatason Tanskan markkinoilla korkeampana kuin vientimarkkinoillaan (ks. VI jakson E kohdan c alakohta j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)). d) Tuore sianliha (cid:151) maatilamyynti ja lihakaupat 87) N(cid:228)m(cid:228) markkinat eiv(cid:228)t ole Tanskaa laajemmat, koska nii- den toimittajat ovat p(cid:228)(cid:228)asiassa yksityisess(cid:228) omistuksessa olevia pieni(cid:228) paikallisia teurastamoja. Osapuolet eiv(cid:228)t harjoita toimintaa maatilamyynnin markkinoilla. e) Tuore sianliha (cid:151) catering-markkinat Suurimmat 88) Kilpailevien tanskalaisten teurastamojen mukaan v(cid:228)hin- t(cid:228)(cid:228)n 85 prosenttia catering-yrityksille myydyst(cid:228) sianli- hasta on tanskalaista. catering-yritykset ilmoittivat, ett(cid:228) niiden ostamasta lihasta enint(cid:228)(cid:228)n 20 pro- senttia on tuontilihaa, pienemm(cid:228)t catering-yritykset ostavat sit(cid:228) hieman v(cid:228)hemm(cid:228)n (komission markkinatut- kimuksessa k(cid:228)ytetyt vuoden 1997 luvut). Osapuolet v(cid:228)it- t(cid:228)v(cid:228)t oman myyntihenkil(cid:246)st(cid:246)ns(cid:228) tekem(cid:228)n arvion ja nii- den yhteyksien perusteella, joita niill(cid:228) on ollut joihinkin suurempiin catering-alan tukkukauppiaisiin, ett(cid:228) vuoden 1998 lopussa tuonnin osuus oli noin 50 prosenttia kokonaismyynnist(cid:228) (17). Lihan alkuper(cid:228) on tukkukaup- piaiden mielest(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228) catering-yritysten sianlihan osta- mista koskeviin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiin vaikuttava tekij(cid:228), ja erityisen t(cid:228)rke(cid:228) tekij(cid:228) se on varsinkin valtion laitoksille ja sairaa- loille. Yksik(cid:228)(cid:228)n catering-yrityksist(cid:228) ei kuitenkaan ilmoit- tanut lihan alkuper(cid:228)(cid:228) loppukuluttajille, eiv(cid:228)tk(cid:228) niiden asiakkaat ole vaatineet sit(cid:228) niilt(cid:228). 89) T(cid:228)m(cid:228)n asian arviointia varten ei ole v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) m(cid:228)(cid:228)- ritell(cid:228) merkityksellisi(cid:228) maantieteellisi(cid:228) markkinoita lopul- lisesti, koska sulautuma ei johda m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n markkina- 86) Yhteenvetona voidaan todeta, ett(cid:228) komissio tunnustaa, ett(cid:228) tuoreen sianlihan kuljetus ja kauppa ovat kansainv(cid:228)- (17) Komissio ei ole pystynyt vahvistamaan t(cid:228)t(cid:228) lukua omien tutkimus- tensa aikana. 25. 1. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) L 20/13 asemaan edes kaikkein kapeimmin m(cid:228)(cid:228)ritellyill(cid:228) markki- noilla, nimitt(cid:228)in Tanskan markkinoilla. f) Tuore naudanliha (cid:151) valintamyym(cid:228)l(cid:228)t 90) Komission tutkimuksen mukaan kuluttajat suosivat Tanskassa voimakkaasti tanskalaista naudanlihaa. Selv(cid:228) enemmist(cid:246) vastanneista tanskalaisista valintamyym(cid:228)- l(cid:246)ist(cid:228), mukaan lukien kaksi suurinta valintamyym(cid:228)l(cid:228)(cid:228), joiden osuus myynnist(cid:228) on noin puolet, pit(cid:228)v(cid:228)t lihan alkuper(cid:228)(cid:228) suhteellisen tai eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228) tekij(cid:228)n(cid:228), kun keskivertokuluttaja tekee ostop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksens(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) kulutta- jien mieltymys tulee esille my(cid:246)s osapuolten toimitta- missa tutkimuksissa. Lis(cid:228)ksi BSE-kriisi ei vaikuttanut juuri ollenkaan naudanlihan kulutukseen Tanskassa. tanskalaisten T(cid:228)m(cid:228)n voidaan katsoa johtuvan my(cid:246)s kuluttajien suuresta luottamuksesta Tanskan el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kin- t(cid:228)alan j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n. 91) Komission tutkimus on kuitenkin osoittanut, ett(cid:228) noin 24 prosenttia tuoreen naudanlihan kulutuksesta (v(cid:228)hit- t(cid:228)iskauppa ja catering) on maahantuotua lihaa ja kyse- lyyn vastanneiden valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden myym(cid:228)st(cid:228) nau- danlihasta noin 20 prosenttia on ulkomaista. Vaikka ilmoittaneet, valintamyym(cid:228)l(cid:228)t ett(cid:228) huolimatta siit(cid:228), ett(cid:228) kuluttajien mieltymys tanska- laiseen naudanlihaan on voimakas, niiden on tuotava naudanlihaa, koska korkealaatuista tanskalaista naudanli- haa ei ole tarpeeksi (18). Tuontiliha myyd(cid:228)(cid:228)n valintamyy- m(cid:228)l(cid:246)iss(cid:228) kuluttajille samalla hinnalla ja samassa muo- dossa. T(cid:228)m(cid:228) n(cid:228)ytt(cid:228)isi osoittavan, ett(cid:228) kuluttajilla on vaihtoehtoja. ja tukkukauppiaat ovat 92) Edell(cid:228) esitetyn perusteella on asianmukaista katsoa, ett(cid:228) valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden kautta myydyn tuoreen naudanli- han merkitykselliset maantieteelliset markkinat ovat Tanskaa laajemmat. varsinkin valtion laitoksille ja sairaaloille. Tuonnin osuus on kuitenkin suurempi kuin valintamyym(cid:228)l(cid:246)iss(cid:228). Lis(cid:228)ksi yksik(cid:228)(cid:228)n catering-yrityksist(cid:228) ei ilmoittanut lihan alkupe- r(cid:228)(cid:228) loppukuluttajille, jotka eiv(cid:228)t ole vaatineetkaan sit(cid:228). Sen vuoksi n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) silt(cid:228), ett(cid:228) catering-markkinat ovat maantieteellisesti Tanskaa laajemmat. i) Tuoreen lihan myynti jalostajille 95) Komission tutkimus osoitti, ett(cid:228) yleens(cid:228) lihanjalostajat voivat hankkia ja my(cid:246)s hankkivat lihaa v(cid:228)litt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) sen alkuper(cid:228)st(cid:228). Sen vuoksi maantieteelliset markkinat ovat kansallisia markkinoita laajemmat. j) Lihajalosteet 96) Vaikka lihajalosteiden alkuper(cid:228)n onkin sanottu olevan valintaan vaikuttava tekij(cid:228) joidenkin lihajalosteiden koh- dalla, kuluttajien mieltymykset eiv(cid:228)t yleens(cid:228) ottaen ole l(cid:228)hesk(cid:228)(cid:228)n yht(cid:228) t(cid:228)rkeit(cid:228) kuin tuoreen lihan kohdalla. Tuotteen alkuper(cid:228)(cid:228) ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n yleens(cid:228) ilmoiteta, ja vaikka se ilmoitettaisiinkin, olisi todenn(cid:228)k(cid:246)isesti mahdol- lista korvata esimerkiksi Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa myyt(cid:228)v(cid:228) tanskalaista alkuper(cid:228)(cid:228) oleva pekoni esimerkiksi hollantilaisella pekonilla. My(cid:246)s Tanskassa valintamyym(cid:228)- l(cid:228)t myyv(cid:228)t ulkomaisten jalostajien toimittamia (sianli- hasta valmistettuja) lihajalosteita ja tanskalaisten jalosta- jien valmistamia lihajalosteita, jotka sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t ulkomaista lihaa. Sen vuoksi maantieteelliset markkinat ovat kansal- lisia markkinoita laajemmat. k) Teurastuksen sivutuotteiden ker(cid:228)ys g) Tuore naudanliha (cid:151) maatilamyynti ja lihakaupat 97) Yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) kiellet(cid:228)(cid:228)n suuririskisen ainek- sen vienti. Sit(cid:228) vastoin v(cid:228)h(cid:228)riskist(cid:228) ainesta saa vied(cid:228), ja Tanskaan tuodaan jonkin verran v(cid:228)h(cid:228)riskist(cid:228) ainesta. 93) N(cid:228)m(cid:228) markkinat eiv(cid:228)t ole Tanskaa laajemmat, koska toi- mittajat ovat p(cid:228)(cid:228)asiassa yksityisess(cid:228) omistuksessa olevia pieni(cid:228) paikallisia teurastamoja. Osapuolet eiv(cid:228)t harjoita toimintaa maatilamyynnin markkinoilla. 98) Suuririskisen aineksen osalta voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n asian arvioinnissa maantieteelliset markkinat ovat enint(cid:228)(cid:228)n Tanskan laajuiset. h) Tuore naudanliha (cid:151) catering-markkinat l) P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228) 94) Tukkukauppiaiden mukaan lihan alkuper(cid:228) on t(cid:228)rke(cid:228) catering-yritysten naudanlihan ostamista koskeviin p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksiin vaikuttava tekij(cid:228), ja erityisen t(cid:228)rke(cid:228) tekij(cid:228) se on (18) T(cid:228)m(cid:228)n sanotaan johtuvan tanskalaisen karjankasvatusalan keskitty- misest(cid:228) maidontuotantoon eik(cid:228) lihantuotantoon, mik(cid:228) johtaa lihan mureuden heikkenemiseen. 99) Voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) el(cid:228)vien sikojen teurastuksen mark- kinat ja suuririskisen aineksen markkinat ovat enint(cid:228)(cid:228)n Tanskan laajuiset. Valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden kautta myydyn tuoreen sianlihan markkinat ovat Tanskan laajuiset, kun taas valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden kautta myydyn tuoreen nau- danlihan markkinat ovat Tanskaa laajemmat. Muiden tuotteiden osalta maantieteellisi(cid:228) markkinoita ei tarvitse m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228). L 20/14 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) 25. 1. 2000 VI SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE JA ETA-SOPIMUKSEN TOIMINTAAN A MARKKINOIDEN KOKONAISRAKENNE 100) Vuonna 1960 Tanskassa oli 62 osuusteurastamoa. Vuo- sien aikana osuusteurastamojen lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on v(cid:228)henty- nyt sulautumien johdosta, ja nykyisin Tanskassa on nelj(cid:228) osuustoiminnallista (Danish Crown, sikateurastamoa Vestjyske Slagterier, Steff-Houlberg ja TiCan). Lis(cid:228)ksi on 127 pienemp(cid:228)(cid:228) yksityist(cid:228) teurastamoa. Nelj(cid:228)n osuusteu- rastamon osuus tanskalaisper(cid:228)isten teurassikojen, ema- koiden ja karjujen teurastuksista on 94 prosenttia (19 153 000 sikaa vuonna 1997) (19). 101) Danish Crown ja Vestjyske Slagterier ovat selv(cid:228)sti Tans- kan johtavat teurastamot. Niiden yhteenlaskettu liike- vaihto on l(cid:228)hes 10 kertaa suurempi kuin Steff-Houlber- gin ja yli 30 kertaa suurempi kuin TiCanin liikevaihto. El(cid:228)vien sikojen oston markkinaosuudella mitattuna osa- puolet teurastavat l(cid:228)hes kuusi kertaa enemm(cid:228)n sikoja kuin Steff-Houlberg ja 15 kertaa enemm(cid:228)n kuin TiCan. Danish Crownilla on 12 teurastamoa ja Vestjyske Slagte- jotka kaikki sijaitsevat rierilla seitsem(cid:228)n teurastamoa, Tanskan l(cid:228)nsiosassa. Steff-Houlbergilla on kaksi teurasta- ja moa Ison-Beltin it(cid:228)puolella (Sj(cid:230)lland ja Bornholm) TiCanilla Sek(cid:228) Danish Crownilla ett(cid:228) Vestjyske Slagterierilla samoin kuin Steff-Houlbergilla on omat Tanskan kattavat jakelu- j(cid:228)rjestelm(cid:228)t, kun taas TiCanilla ei ole omaa jakeluj(cid:228)rjes- telm(cid:228)(cid:228). Luoteis-Tanskassa. teurastamo yksi 102) Lis(cid:228)ksi Danish Crown ja Vestjyske Slagterier ovat verti- kaalisesti integroituneet sian- ja naudanlihan osalta siten, ett(cid:228) ne toimivat aktiivisesti my(cid:246)s loppuk(cid:228)ytt(cid:228)ji(cid:228) l(cid:228)hem- p(cid:228)n(cid:228) olevilla tuoreen lihan myynnin, lihanjalostuksen ja lihakaupan markkinoilla. T(cid:228)h(cid:228)n verrattuna TiCan on integroitunut vertikaalisesti huomattavasti v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin osapuolet. Yksityisten teurastamojen ja NV-OX:n vertikaalinen integroituminen rajoittuu teurastettujen el(cid:228)inten ruhojen paloitteluun. oli kaksi p(cid:228)(cid:228)kanavaa (noin 85 prosenttia sianlihasta vie- d(cid:228)(cid:228)n ulkomaille). FOODANE on Vestjyske Slagterierin kokonaan omistama myyntiyritys, ja ESS-Foodin omista- vat kolme muuta osuusteurastamoa eli Danish Crown (70 prosenttia), Steff-Houlberg (17 prosenttia) ja TiCan (13 prosenttia). ESS-Foodin lis(cid:228)ksi kaksi pient(cid:228) osuus- kuntaa k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) vientikanavinaan DAT-Schaubia, Tulip Internationalia (Danish Crownin omistama lihanjalostus- yritys) ja niiden tyt(cid:228)ryhti(cid:246)it(cid:228). N(cid:228)in ollen kahden j(cid:228)ljell(cid:228) olevan osuusteurastamon vienti on suuresti riippuvainen sulautuneesta yrityksest(cid:228). 105) Kuten edell(cid:228) mainittiin, sulautumasta syntyv(cid:228) osuus- kunta saa teurastamotoimintaan liittyvill(cid:228) markkinoilla yksinomaisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallan monissa muissa yrityksiss(cid:228), joiden kanssa muilla (osuustoiminnallisilla) sikateurasta- moilla on merkitt(cid:228)vi(cid:228) kaupallisia suhteita: teurastuksen sivutuotteet (daka), luonnonsuolet (DAT-Schaub) ja pak- kausmateriaalit (SFK). Steff-Houlberg on DAT- Schaubin ja SFK:n j(cid:228)sen, kun taas TiCan on dakan, DAT-Schaubin ja SFK:n j(cid:228)sen. jne. 106) Lopuksi Danske Slagterier (Danish Bacon & Meat Coun- cil) on yhdistys, jonka j(cid:228)senin(cid:228) on nelj(cid:228) tanskalaista osuustoiminnallista sikateurastamoa ja jonka tavoitteena on suojella osuustoiminnallisten sikateurastamojen etuja. Yhdistyksen hallitukseen kuuluu 12 j(cid:228)sent(cid:228), joista nelj(cid:228) on nelj(cid:228)n osuuskunnan hallituksen puheenjohtajia ja muut kahdeksan valitaan kunkin osuuskunnan teurastus- m(cid:228)(cid:228)rien perusteella. Vuonna 1998 Danish Crownilla oli viisi j(cid:228)sent(cid:228) (puheenjohtaja mukaan luettuna), Vestjyske Slagterierilla oli nelj(cid:228) j(cid:228)sent(cid:228) (varapuheenjohtaja mukaan luettuna), Steff-Houlbergilla oli kaksi j(cid:228)sent(cid:228) ja TiCanilla yksi j(cid:228)sen. T(cid:228)m(cid:228)n perusteella osapuolilla on selv(cid:228) j(cid:228)sen- enemmist(cid:246) sulautuman j(cid:228)lkeen. 107) Osapuolet ovat vastauksessaan todenneet, ett(cid:228) kaikilla Danske Slagterierin j(cid:228)senill(cid:228) on v(cid:228)hemmist(cid:246)oikeudet yhdistyksen t(cid:228)rkeimm(cid:228)ss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoelimess(cid:228) eli val- tuutettujen kokouksessa. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) ei voida hyv(cid:228)ksy(cid:228) ilman, ett(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kahden j(cid:228)senen valtuutettujen enemmist(cid:246) on hyv(cid:228)ksynyt sen. 103) Molemmilla osapuolilla on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228) asema tai t(cid:228)rke(cid:228) osakeomistus monissa myyntiyrityksiss(cid:228), jotka omien tuotteidensa lis(cid:228)ksi myyv(cid:228)t my(cid:246)s muiden kilpailevien tanskalaisten sika- ja nautateurastamojen tuotteita ensi sijassa vientimarkkinoille, kuten muualle Eurooppaan, Japaniin ja Yhdysvaltoihin. 108) 104) T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on huomattava, ett(cid:228) ennen sulautumaa tanskalaisten sikaosuuskuntien t(cid:228)rke(cid:228)lle vientitoiminnalle (19) Kuten edell(cid:228) ilmenee, viennin kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on 1,6 prosenttia. Loput 4 prosenttia teurastuksista (798 000 sikaa) tapahtuu 127 (cid:148)yksityisess(cid:228)(cid:148) teurastamossa, joista vain yhdeks(cid:228)ll(cid:228) on lihan vienti- lupa. N(cid:228)m(cid:228) yhdeks(cid:228)n vientiteurastamoa teurastivat 550 953 teu- rassikaa vuonna 1997 ja muut 118 teurastamoa teurastivat 220 312 teurassikaa. Ensiksikin on huomattava, sanotun kuitenkaan rajoitta- matta kyseisen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n soveltamista, ett(cid:228) valtuutettujen kokouksen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n yksinkertaisella (cid:228)(cid:228)n- tenenemmist(cid:246)ll(cid:228). Koska Danske Slagterierin j(cid:228)senet nimitt(cid:228)v(cid:228)t valtuutetut edellisen(cid:228) tilivuonna teurastettujen sikojen lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n perusteella, osapuolilla on selv(cid:228) siten est(cid:228)(cid:228) mink(cid:228) enemmist(cid:246) (cid:228)(cid:228)nist(cid:228) ja ne voivat tahansa ehdotuksen hyv(cid:228)ksymisen. Toiseksi valtuutettu- jen kokouksen toimivalta on rajoittunut tilintarkastajan valintaan, tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen hyv(cid:228)ksymiseen, tehtyjen esitys- ten hyv(cid:228)ksymiseen ja s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen muuttamiseen sek(cid:228) johon vaaditaan yhdistyksen toiminnan lopettamiseen, kahden kolmasosan (cid:228)(cid:228)ntenenemmist(cid:246). Valtuutettujen kokous voi lis(cid:228)ksi hallituksen esityksest(cid:228) valita kaksi hal- lituksen j(cid:228)sent(cid:228). j(cid:228)senet valitsevat kaikki hallituksen j(cid:228)senet tiettyjen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaan, jolloin osapuolet saavat edell(cid:228) mainitun enem- Jos t(cid:228)llaista esityst(cid:228) ei tehd(cid:228), 25. 1. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) L 20/15 mist(cid:246)n. Hallitus voi tehd(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) kaikista asioista. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n yksinkertaisella (cid:228)(cid:228)ntenenemmis- t(cid:246)ll(cid:228). T(cid:228)ll(cid:228) tasolla ei siis ole v(cid:228)hemmist(cid:246)suojaa. Osapuo- lilla on siten valta hyv(cid:228)ksy(cid:228) mik(cid:228) tahansa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s ja samalla varmistaa, ettei valtuutettujen kokous tee sen kanssa ristiriidassa olevaa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n perusteella komissio katsoo, ett(cid:228) osapuolet voivat k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) ratkaise- vaa vaikutusvaltaa Danske Slagterierissa. 109) Danske Slagterierin toiminta kattaa koko toimitusketjun alkutuotannosta markkinointiin. Toimintaan sis(cid:228)ltyy kansallinen jalostusohjelma, joka on parhaillaan Tanskan kilpailuviraston tarkistettavana, el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)- ja terveys- ohjelmat, lihateollisuuden tutkimus Tanskan lihatutki- muslaitoksen kanssa, kaupalle ja kuluttajille suunnattu tiedotus sek(cid:228) tanskalaisen sianlihan myynninedist(cid:228)minen vientimarkkinoilla. Danske Slagterierin toimintaa rahoi- tetaan kolmella tavalla: kaikista Tanskassa tuotetuista teurassioista peritt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) lakis(cid:228)(cid:228)teisell(cid:228) tuotantoverolla, vapautuksella Tanskan maaverosta ja j(cid:228)senmaksuilla. 110) Danske Slagterier tarjoaa siten olennaisia toimintoja ja muodostaa hyvin t(cid:228)rke(cid:228)n ja kiinte(cid:228)n osan Tanskan koko sika-alasta. Lis(cid:228)ksi n(cid:228)iden toimintojen luonne ja laajuus luovat vahvoja yhteyksi(cid:228) ja yhteisi(cid:228) etuja nelj(cid:228)n osuus- kunnan v(cid:228)lille. Sulautuman j(cid:228)lkeen Danish Crownilla ja Vestjyske Slagterierilla on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvalta Danske Slagterie- rissa ja ne m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t my(cid:246)s t(cid:228)rkeimpien kilpailijoidensa, Steff-Houlbergin ja TiCanin niist(cid:228) toiminnoista, jotka Danske Slagterier suorittaa, kuten myynninedist(cid:228)misest(cid:228) vientimarkkinoilla. 111) Lis(cid:228)ksi Danske Slagterierin piiriss(cid:228) on otettu k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n kansallinen hintanoteerausj(cid:228)rjestelm(cid:228). Sen mukaan hin- tatoimikunta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) joka viikko kilohinnan, jonka nel- j(cid:228)n osuuskunnan on sopimuksen mukaan maksettava j(cid:228)senilleen. Hinta lasketaan osuuskuntien saamien varsi- naisten myyntihintojen perusteella. Joka keskiviikko kukin yritys ilmoittaa kinkun sek(cid:228) keski- ja etupalojen hinnat. Hintanoteeraus julkaistaan joka perjantai seuraa- vaksi viikoksi. Lis(cid:228)ksi Danske Slagterier m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) muut hintaparametrit, kuten v(cid:228)hennyksen painosta, joka ylit- t(cid:228)(cid:228) tai alittaa sian vakiopainon (67(cid:151)78,9 kg), ja maksun lihapitoisuudesta. Hintatoimikuntaan kuuluu kunkin nel- j(cid:228)n osuuskunnan hallituksen puheenjohtaja sek(cid:228) toimi- tusjohtaja. 112) Danske Slagterier on ilmoittanut kansallista hintanotee- rausj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) koskevan sopimuksen komissiolle. Sopi- musta tutkitaan parhaillaan erillisess(cid:228), EY:n perustamis- sopimuksen 85 artiklan mukaisessa menettelyss(cid:228). Menet- telyn yhteydess(cid:228) on l(cid:228)hetetty varoituskirje. 113) Kun otetaan huomioon, ett(cid:228) sulautuman j(cid:228)lkeen osapuo- lilla on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvalta Danske Slagterierissa, ne m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t my(cid:246)s hintanoteerausj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228). B OSUUSKUNTARAKENNE 114) Osapuolten mukaan tuottajilla on p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)svalta osuuskun- nassa, ja ne voivat siten est(cid:228)(cid:228) osapuolia k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) v(cid:228)(cid:228)- rin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaansa. T(cid:228)m(cid:228)n mukaan toimenpiteen tuottajiin kohdistuvan kilpailuvaikutuksen arviointi olisi suljettava pois t(cid:228)st(cid:228) arvioinnista. T(cid:228)m(cid:228)n v(cid:228)itteen arvioi- miseksi on otettava huomioon Tanskan osuuskuntara- kenne. 115) Tanskalaisiin osuuskuntiin ei yleens(cid:228) sovelleta mit(cid:228)(cid:228)n erityist(cid:228) yhti(cid:246)lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) ja siten osuuskuntien toimin- nasta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n kunkin osuuskunnan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228). Tans- kalaisen osuuskunnan t(cid:228)rkein piirre on se, ett(cid:228) tuottaja on sek(cid:228) osuuskunnan omistaja ett(cid:228) toimittaja. Suurim- mat j(cid:228)senet toimittavat huomattavasti v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin 1 prosentin kaikista toimituksista. J(cid:228)senen on toimitettava kaikki teuraaksi tarkoitetut el(cid:228)imet yksinomaan osuus- teurastamolle, ja teurastamon on ostettava j(cid:228)senten koko tuotanto. Osuusteurastamot voivat ostaa el(cid:228)imi(cid:228) my(cid:246)s muilta kuin j(cid:228)senilt(cid:228), mutta t(cid:228)m(cid:228) on eritt(cid:228)in harvinaista sikojen kohdalla (20). 116) Jokainen viljelij(cid:228) voi liitty(cid:228) tietyn lajin osuuskunnan j(cid:228)se- neksi omasta pyynn(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n. J(cid:228)sen ei kuitenkaan voi erota osuuskunnasta yht(cid:228) helposti. Danish Crownin ja Vest- jyske Slagterierin osuuskunnan s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaan j(cid:228)sen voi erota osuuskunnasta ilman sakkomaksuja yhden vuoden irtisanomisajalla, joka p(cid:228)(cid:228)ttyy 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhti- kuuta. Viljelij(cid:228)n on siten annettava irtisanomisilmoitus 12(cid:151)24 kuukautta ennen kuin ero on mahdollinen. Vil- jelij(cid:228) voi perua irtisanomisilmoituksen kolme kuukautta ennen irtisanomisajan p(cid:228)(cid:228)ttymist(cid:228) (1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhti- kuuta). Jos viljelij(cid:228) liittyy uudestaan osuuskunnan j(cid:228)se- neksi, h(cid:228)n sitoutuu osuuskuntaan j(cid:228)lleen toiseksi t(cid:228)y- deksi irtisanomiskaudeksi. 117) Kaikki tanskalaisen osuuskunnan j(cid:228)senet saavat saman perushinnan toimituksistaan, eli hinnan joka m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ytyy Danske Slagterierin antaman hintanoteerauksen perus- teella (katso johdanto-osan 111 kappale). Perushinnan lis(cid:228)ksi j(cid:228)sen saa my(cid:246)s osuuden osuuskunnan kokonais- voitosta, joka maksetaan kerran vuodessa. T(cid:228)m(cid:228)n (cid:148)j(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)smaksun(cid:148) tai (cid:148)bonuksen(cid:148) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) osuuskunta Tanskan kruunuina tuottajan kyseisen(cid:228) vuonna toimittamien ruhojen jokaiselta painokilolta. J(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)smaksu sioista on ollut viime vuosina kaikissa osuuskunnissa 4(cid:151)8 prosent- tia tuottajalle kilolta maksetusta kokonaishinnasta. 118) Vaikka Tanskan osuuskuntarakenteen ja muissa maissa olevien osuuskuntarakenteiden v(cid:228)lill(cid:228) on joitain saman- (20) Nelj(cid:228)st(cid:228) osuuskunnasta ainoastaan Danish Crown otti vastaan sikoja muilta kuin j(cid:228)senilt(cid:228) vuosina 1995, 1996 ja 1997. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t olivat vaihteli 22 836:sta 31 935:een 9,5 miljoonasta). kuitenkin eritt(cid:228)in pieni(cid:228) (m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) L 20/16 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) 25. 1. 2000 kaltaisuuksia, Tanskan j(cid:228)rjestelm(cid:228) n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) asettavan tuot- tajalle enemm(cid:228)n rajoituksia. Esimerkiksi hollantilaisella teurastamo-osuuskunnalla ei ole yksinoikeuteen perustu- via toimituksia ja osuuskunnan j(cid:228)senyydest(cid:228) voi erota ilman irtisanomisaikaa. Osuuskunnalla on kuitenkin vel- vollisuus ostaa se, mit(cid:228) j(cid:228)senet toimittavat. Jos j(cid:228)sen toi- mittaa koko tuotantonsa osuuskunnalle, h(cid:228)nell(cid:228) on oikeus vuosibonukseen. T(cid:228)m(cid:228) maksu on kuitenkin vain murto-osa osuuskuntien maksamasta bonuksesta (0,40 Alankomaiden guldenia tai noin 0,18 euroa sialta verrattuna 0,50 Tanskan kruunuun kilolta tai noin 5 euroon sialta), ja siten se rajoittaa tuottajan toimitusvapautta huomattavasti v(cid:228)hemm(cid:228)n. tanskalaisten 119) Sulautuneella yrityksell(cid:228) olisi 30 000 j(cid:228)sent(cid:228), mink(cid:228) vuoksi yksitt(cid:228)isen tuottajan suora vaikutusvalta on rajoi- J(cid:228)senet kuuluvat yhteen useista alueellisista val- tettu. jotka muun muassa valitsevat yhteens(cid:228) tuuskunnista, 509 j(cid:228)sent(cid:228) valtuutettujen toimikuntaan. Kullakin tuotta- jalla on yksi (cid:228)(cid:228)ni. Valtuutettujen toimikunta on osuus- kunnan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoelin, joka nimitt(cid:228)(cid:228) hallituksen j(cid:228)senet ja p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) muun muassa voitonjaosta. Kullakin toimikunnan j(cid:228)senell(cid:228) on yksi (cid:228)(cid:228)ni. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset tehd(cid:228)(cid:228)n yksinkertaisella (cid:228)(cid:228)ntenenemmist(cid:246)ll(cid:228), paitsi osuuskunnan s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen muutoksia ja sulautumista koskevat p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset, joihin vaaditaan kahden kolmasosan (cid:228)(cid:228)ntenenemmist(cid:246). Siten j(cid:228)senet eiv(cid:228)t voi (cid:228)(cid:228)nest(cid:228)(cid:228) suoraan, vaan ainoastaan valittujen edustajien kautta. N(cid:228)ytt(cid:228)isi silt(cid:228), ett(cid:228) yksitt(cid:228)i- sell(cid:228) tuottajalla ei ole todellista suoraa vaikutusvaltaa osuuskunnan kaupalliseen toimintaan, saati p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)svaltaa osuuskunnassa. 120) Osuuskunta ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n omista yksityist(cid:228) tuottajaa eik(cid:228) ole vastuussa tuottajan toiminnasta. T(cid:228)ten yksitt(cid:228)iset ja osuuskunta ovat erillisi(cid:228) oikeudellisia ja tuottajat taloudellisia yksik(cid:246)it(cid:228), eik(cid:228) sikojen ja nautojen myynti ja osto tapahdu yhden ryhm(cid:228)n sis(cid:228)ll(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) ottaa huomioon my(cid:246)s sulautuneen yrityk- sen asema ostajana suhteessa tanskalaisiin siankasvatta- jiin, osuuskunnan j(cid:228)senet mukaan luettuina, arvioitaessa toimenpiteen kilpailuvaikutusta. C EL˜VIEN TEURASSIKOJEN OSTO a) Markkinaosuudet 121) Uusi yritys ostaa 76 prosenttia Tanskan el(cid:228)vien (teu- ras-)sikojen (emakot tuotannosta. Markkina- osuuksien kasvu on merkitt(cid:228)v(cid:228), sill(cid:228) Danish Crownin nykyinen markkinaosuus on 47 prosenttia ja Vestjyske Slagterierin osuus 29 prosenttia. Niiden l(cid:228)himpien kil- pailijoiden, kahden muun osuusteurastamon, markkina- ja karjut) osuudet ovat 13 prosenttia (Steff-Houlberg) ja 5 prosent- tia (TiCan). Markkinaosuudet ovat vuosien aikana olleet hyvin vakaat (21). J(cid:228)ljell(cid:228) olevat 127 yksityist(cid:228) teurasta- moa ostavat ja teurastavat 4 prosenttia Tanskan teuras- sioista, ja ulkomaille vied(cid:228)(cid:228)n 1,6 prosenttia tanskalaisista sioista. b) Todellinen kilpailu 122) Yksityiset tanskalaiset teurastamot eiv(cid:228)t ole uuden yri- tyksen todellinen vaihtoehto. Pienet teurastamot, joita on 118, teurastavat keskim(cid:228)(cid:228)rin v(cid:228)hemm(cid:228)n sikoja kuin tanskalainen siankasvattaja yleens(cid:228) tuottaa. My(cid:246)s yhdek- s(cid:228)n vientilisenssin omaavaa teurastamoa ovat liian pieni(cid:228) ollakseen vakava vaihtoehto uudelle yritykselle, sill(cid:228) niist(cid:228) suurimman osuus teurastusten kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) on vain noin 0,8 prosenttia. Steff-Houlberg ja TiCan eiv(cid:228)t tarjoa riitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) vaihtoehtoa osapuolille, jotta v(cid:228)ltet- t(cid:228)isiin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n ostoaseman muodostuminen. Molem- mat yritykset toimivat t(cid:228)ydell(cid:228) kapasiteetilla. TiCanilla on ollut monta vuotta jonotuslista, ja koska sen teuras- tamo sijaitsee kaupungin keskustassa, sen laajentumis- mahdollisuudet ovat rajalliset. Osapuolten p(cid:228)(cid:228)tetty(cid:228) sulautua Steff-Houlberg on ottanut uusia j(cid:228)seni(cid:228), mink(cid:228) vuoksi yritys ei voi en(cid:228)(cid:228) laajentaa kapasiteettiaan suh- teellisen kohtuullisin investoinnein. lis(cid:228)t(cid:228) 123) Osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) kapasiteettia voidaan lis(cid:228)t(cid:228) toimittaneet rajoitetuin kustannuksin (osapuolet ovat kustannuslaskelmat) ja ett(cid:228) kapasiteettia lis(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, kun raaka-ainetta on saatavilla. Komissio ei kiist(cid:228) sit(cid:228), etteik(cid:246) kapasiteetti olisi lis(cid:228)(cid:228)ntynyt Tanskassa suhteessa siankas- vatuksen kasvuun. On kuitenkin erotettava toisistaan kapasiteettia velvollisuus osuusteurastamojen ottaakseen vastaan nykyisten j(cid:228)seniens(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)ntynyt tuo- tanto ja kapasiteetin lis(cid:228)(cid:228)minen uusien j(cid:228)senten tuotan- non vuoksi. Viime mainittu lis(cid:228)ys toteutuu ainoastaan, teurastamo voi olla varma toimitusten kasvusta jos lyhyell(cid:228) ja keskipitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). Kun otetaan huomi- oon, ett(cid:228) mahdollisia uusia j(cid:228)seni(cid:228) sitoo yleens(cid:228) irtisano- misaika, jos he ovat olleet aikaisemmin toisen osuuskun- nan j(cid:228)seni(cid:228), on v(cid:228)hemm(cid:228)n varmaa, saisiko teurastamo kyseiset toimitukset kapasiteetin lis(cid:228)(cid:228)misen j(cid:228)lkeen. T(cid:228)l- lainen investointi muodostaisi kohtuullisen suuren ris- kin, sill(cid:228) siihen liittyisi huomattavia uponneita kustan- nuksia. T(cid:228)ss(cid:228) ett(cid:228) Sj(cid:230)llandin, joka on Steff-Houlbergin (cid:148)kotitanner(cid:148), sianli- hantuotanto on laskenut suhteessa Tanskan kokonais- tuotantoon. Kuten edell(cid:228) on mainittu, v(cid:228)hennyksen ovat nyt korvanneet noin 600 000 sikaa, joiden tuottajat k(cid:228)yttiv(cid:228)t hyv(cid:228)kseen mahdollisuutta j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) Danish Crown tai Vestjyske Slagterier kahden viikon kuluessa sulautu- voidaan huomauttaa, suhteessa (21) Osapuolten toimittamien tietojen mukaan yksitt(cid:228)isten yritysten osuuden (mukaan lukien sulautumaa edelt(cid:228)neiden yritysten mark- kinaosuudet) muutos on ollut enint(cid:228)(cid:228)n 4 prosenttia 10 vuoden aikana. 25. 1. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) L 20/17 mailmoituksen j(cid:228)lkeen ja liittyiv(cid:228)t Steff-Houlbergiin. N(cid:228)i- den ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isten toimitusten vuoksi Steff-Houlberg ei voi lis(cid:228)t(cid:228) kapasiteettiaan suhteellisen kohtuullisin kustan- nuksin. Siten on ep(cid:228)todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) Steff-Houlberg lis(cid:228)(cid:228) en(cid:228)(cid:228) kapasiteettiaan huomattavasti voidakseen ottaa vastaan uusien j(cid:228)senten toimituksia. 124) T(cid:228)st(cid:228) voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) nykyisin markkinoilla olevat kilpailijat eiv(cid:228)t pysty est(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman muo- dostumista. kenelle toimittaa. T(cid:228)m(cid:228) on t(cid:228)ysin erilainen j(cid:228)rjestelm(cid:228) kuin Tanskassa. Tanskalaisen tuottajan kannalta olisi suuri p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s l(cid:228)hte(cid:228) mukaan Saksan j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)llai- seen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen liittyvien ep(cid:228)varmuustekij(cid:246)iden ja ris- kien vuoksi on ep(cid:228)todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) Saksan markki- tulee houkutteleva vaihtoehto. My(cid:246)s niiden noista osuuskuntatuottajien, jotka haluaisivat kokeilla Saksan markkinoita, mahdollisuudet ovat melko rajoitetut yksin- oikeuteen perustuvan toimitusvelvollisuuden ja pitk(cid:228)n irtisanomisajan vuoksi. c) Mahdollinen kilpailu d) P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228) 125) Osuuskuntien (joiden osuus on 94 prosenttia Tanskan sianlihantuotannosta) tuottajaj(cid:228)seniin kohdistuvan ja yksinoikeuteen perustuvan toimitusvelvollisuuden yksi vaikutus on, ett(cid:228) muiden tanskalaisten samoin kuin ulkomaisten teurastamojen on mahdotonta saada tanska- laisia sikoja tai nostaa niille nykyisin toimitettavien siko- jen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), koska tuottajat voivat toimittaa sikoja aino- astaan omalle osuuskunnalleen. Tuottajat voivat vied(cid:228) ulkomaille, toimittaa yksityisille teurastamoille tai toimit- taa muille tanskalaisille osuuskunnille (edellytt(cid:228)en, ett(cid:228) niill(cid:228) on ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ist(cid:228) kapasiteettia) ainoastaan, jos he irtisanovat oman osuuskuntansa j(cid:228)senyyden. Lis(cid:228)ksi j(cid:228)se- nyyden irtisanominen kest(cid:228)(cid:228) 12(cid:151)24 kuukautta. 126) Osuuskunnan vaihtamisesta aiheutuisi my(cid:246)s kuluja. Tuottaja, joka toimittaa tanskalaiselle osuuskunnalle ole- matta sen j(cid:228)sen, menett(cid:228)(cid:228) vuosittaisen voitto- osuuden (4(cid:151)8 prosenttia j(cid:228)senille suoritetuista kokonaismak- suista). Tuottajan on siten joko j(cid:228)(cid:228)t(cid:228)v(cid:228) osuuskuntansa j(cid:228)seneksi tai viet(cid:228)v(cid:228) koko tuotantonsa Saksaan (osuus- kunta Swedish Meats, jonka osuus on 70 prosenttia Ruotsin teurastamotoiminnasta, ei osta maahantuotuja sikoja). Siten ei ole yll(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) el(cid:228)vien teurassikojen vienti Tanskasta on rajoitettua, vaikka Saksan hinnat ovat olleet suhteellisen kauan jatkuvasti korkeampia ja vaikka Saksan teurastamot eiv(cid:228)t nykyisin toimi t(cid:228)ydell(cid:228) kapasiteetilla. N(cid:228)in ollen suurimmalla osalla tanskalai- sista siankasvattajista ei ole muuta todellista vaihtoehtoa kuin j(cid:228)(cid:228)d(cid:228) osuuskuntansa j(cid:228)seneksi. (kuljetusliikkeet, 127) Osapuolet ovat esitt(cid:228)neet, ett(cid:228) Tanskan osuuskuntien siankasvattajat ovat hyvin tietoisia sikojen hinnoista Sak- sassa, ett(cid:228) vienti-infrastruktuuri jotka toimivat my(cid:246)s v(cid:228)litt(cid:228)jin(cid:228)) on paikoillaan ja ett(cid:228) pitem- piaikaisista toimitussopimuksista voidaan neuvotella. Taustalla on ajatus, ett(cid:228) vienti Saksaan olisi katsottava mahdollisen kilpailun realistiseksi muodoksi. Saksan markkinat ovat kuitenkin hyvin suurelta osin spot-mark- kinat. Saksan teurastamojen on siten kilpailtava toimi- tuksista (viikoittaisilla) hinnoilla naapuriteurastamojen kanssa ja tuottajat voivat p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) hintojen perusteella 128) eiv(cid:228)t Edell(cid:228) esitetyn perusteella komissio katsoo, ett(cid:228) sulau- tuma johtaisi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman muodostumiseen el(cid:228)- vien teurassikojen ostomarkkinoilla Tanskassa. Komis- sion havaitsemat huolenaiheet m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman muo- dostumisesta liity osapuolten mahdollisuuteen saada ostajamonopoliasemaan perustuvia voittoja toimit- tajilta, koska kyseiset voitot jaetaan takaisin tuottajaj(cid:228)se- nille (cid:148)j(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)smaksuna(cid:148) tai (cid:148)bonuksena(cid:148). Komission huo- lenaiheet liittyv(cid:228)t varsinaisesti muun muassa a) osapuol- ten p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)svaltaan Tanskan sika-alaa koskevissa innovaa- tioissa, b) tuottajien vaihtoehtojen v(cid:228)henemiseen ja c) osapuolten mahdollisuuteen ajaa yksityiset teurastamot pois alalta. Viimeksi mainittu strategia antaisi osapuolille mahdollisuuden vallata yksityisten teurastamojen mark- kinaosuudet sek(cid:228) valintamyym(cid:228)l(cid:246)iss(cid:228) myyt(cid:228)v(cid:228)n tuoreen sianlihan Tanskan markkinoilla ett(cid:228) el(cid:228)vien sikojen osto- markkinoilla. 129) Viime vuosina suuntauksena on ollut tuotekehityksen jotka liittyv(cid:228)t sikojen jalostukseen, el(cid:228)inten innovaatiot, rehuihin jne. T(cid:228)t(cid:228) olisi tarkasteltava silt(cid:228) pohjalta, ett(cid:228) kuluttajat vaativat suurempaa tuotevalikoimaa (esimer- kiksi luonnonmukaisesti tuotettuja tuotteita) aikaisempaa enemm(cid:228)n. Osapuolet ovat esitt(cid:228)neet, ett(cid:228) ne ovat Tans- kan tuoteinnovaatiossa edell(cid:228)k(cid:228)vij(cid:246)it(cid:228) sek(cid:228) vientiin ett(cid:228) kotimaahan tarkoitetuissa tuotteissa ja ett(cid:228) ei ole mit(cid:228)(cid:228)n syyt(cid:228), miksi ne poikkeaisivat t(cid:228)st(cid:228) strategiasta. 130) Osapuolet saisivat kuitenkin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)svallan Tanskan sika- alaa koskevissa innovaatioissa. Sikaosuuskunnat, jotka haluavat ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n erikoissikoja (luonnonmukaisesti tai vapaasti kasvatetut siat jne. ) koskevia erityisj(cid:228)rjestel- mi(cid:228), tarvitsevat kyseisten sikojen maksuun hintas(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, jotka Danske Slagterierin hallitus on hyv(cid:228)ksynyt. Osa- puolten p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)svalta t(cid:228)m(cid:228)n yhdistyksen hallituksessa antaa niille siten mahdollisuuden p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) Tanskan sika- alan innovaatioista. Koska tanskalaiset kuluttajat suosivat mielell(cid:228)(cid:228)n tanskalaista lihaa (katso j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)), t(cid:228)m(cid:228) voisi johtaa Tanskan markkinoiden erityistarpeita koske- vien innovaatioiden v(cid:228)henemiseen. T(cid:228)ss(cid:228) suhteessa on huomattava, ett(cid:228) er(cid:228)(cid:228)t tanskalaiset valintamyym(cid:228)l(cid:228)t ovat L 20/18 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) 25. 1. 2000 aikaisempina vuosina ottaneet suoraan yhteytt(cid:228) (osuus- tuottajiin kehitt(cid:228)(cid:228)kseen valinta- kuntien ulkopuolisiin) myym(cid:228)l(cid:246)iden omien vaatimusten mukaisia uusia tuot- teita. on velvollisuus noudattaa sen maksus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), viikoittai- nen hintanoteeraus mukaan lukien. N(cid:228)iss(cid:228) Danske Slag- terierin hallituksen hyv(cid:228)ksymiss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) kaikille j(cid:228)senille maksetaan viikkonoteerauksen mukaan ja ett(cid:228) osuuskunnan ulkopuolisille tuottajille ei voida maksaa noteerausta enemm(cid:228)n. 131) Lis(cid:228)ksi sulautuma v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) tuottajien vaihtoehtoja huomat- tavasti. Ennen sulautumaa tuottaja pystyi ainakin valitse- maan, toimittiko Danish Crownille vai Vestjyskelle, jotka molemmat sijaitsevat Jyllannissa. Jos jonkin osuuskun- nan kannattavuus olisi heikentynyt muihin verrattuna tai jos (merkitt(cid:228)v(cid:228)) v(cid:228)hemmist(cid:246) j(cid:228)senist(cid:228) olisi muuten ollut tyytym(cid:228)t(cid:246)n osuuskunnan kaupalliseen strategiaan, ne olisivat voineet irtisanoa j(cid:228)senyytens(cid:228) ja liitty(cid:228) toisen osuuskunnan j(cid:228)seniksi. Sulautuman j(cid:228)lkeen uuden yri- tyksen merkitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) j(cid:228)senv(cid:228)hemmist(cid:246)ll(cid:228) ei olisi todellista vaihtoehtoa. Kuten edell(cid:228) mainittiin, kaksi j(cid:228)ljell(cid:228) olevaa osuuskuntaa, Steff-Houlberg ja TiCan, jotka molemmat toimivat t(cid:228)ydell(cid:228) kapasiteetilla ja joilla on jonotuslista, sek(cid:228) yksityiset teurastamot eiv(cid:228)t ole todellisia vaihtoeh- toja. Sulautuman j(cid:228)lkeen nykyiset j(cid:228)senet olisivat siten k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) sidottuja uuteen yritykseen. 132) Yksityisill(cid:228) teurastamoilla, joita on 127 ja jotka yhteens(cid:228) teurastavat 4 prosenttia sikojen tuotannosta Tanskassa, on alle 40 prosentin osuus tuoreen porsaanlihan kulu- tuksen (v(cid:228)hitt(cid:228)is- ja catering-myynti) kotimaisista mark- kinoista. Yhdeks(cid:228)n vientilisenssin omistavan teurasta- mon osuus yksityisten teurastamojen tuotannosta on kolme nelj(cid:228)sosaa, ja niille toimittavien tuottajien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on hyvin rajoitettu. Valtaamalla osan t(cid:228)st(cid:228) rajoitetusta tuotem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) uusi yritys voisi sek(cid:228) nostaa huomatta- vasti osuuttaan tuoreen sianlihan kotimaan markkinoilla ett(cid:228) kasvattaa markkinaosuuttaan ostotasolla. On huo- mattava, ett(cid:228) a) kyseisten toimittajien toimitukset ovat jolla osuuskunta pystyy hankkimaan uusia ainoa tapa, tanskalaisten sikojen toimituksia lyhyell(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228), sill(cid:228) kaikki muut tuottajat ovat sidoksissa johonkin osuus- kuntaan, ja ett(cid:228) b) kapasiteetin k(cid:228)ytt(cid:246)aste on hyvin t(cid:228)r- ke(cid:228) kannattavuuden kannalta. Siten yksityiset teurasta- mot ovat hyvin haavoittuvia, jos ne menett(cid:228)v(cid:228)t jonkin niiden muutamasta t(cid:228)rke(cid:228)st(cid:228) toimittajasta. Tarjoamalla erikoissikojen kasvatusta koskevia sopimuksia muille kuin omille j(cid:228)senilleen uusi yritys pystyisi maksamaan korkeampaa hintaa n(cid:228)ille tuottajille ilman, ett(cid:228) sen tar- vitsisi nostaa yleist(cid:228) hintatasoa, ja samalla se voisi t(cid:228)yt- t(cid:228)(cid:228) kyseisten tuotteiden kasvavan erityiskysynn(cid:228)n mark- kinoilla vaarantamatta yrityksen osuuskuntarakenteen vakautta. Uuden yrityksen kannalta olisi siten j(cid:228)rkev(cid:228)(cid:228) jonka mukaan se k(cid:228)ytt(cid:228)isi taloudel- omaksua strategia, lista valtaa el(cid:228)vien teurassikojen ostomarkkinoilla tarjo- amalla korkeampia hintoja tuottajille, jotka nykyisin toi- mittavat teurasta- taloudellisesti heikoille yksityisille moille, ja heikent(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) niiden kaupallisen pohjan ja aja- malla ne siten alalta. 133) Vastauksessaan osapuolet ovat esitt(cid:228)neet, ett(cid:228) olisi osuuskunnan s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen vastaista tarjota korkeampia hin- jotka nyt toimittavat sikoja yksityisille toja tuottajille, teurastamoille, ja ett(cid:228) yksik(cid:228)(cid:228)n osapuolten j(cid:228)senist(cid:228) ei hyv(cid:228)ksyisi kyseisten sopimusten tarjoamista muille kuin osuuskunnan j(cid:228)senille. Osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t erityisesti, ett(cid:228) Danske Slagterierin s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaan osuuskunnilla 134) Komissio ei kuitenkaan katso, ett(cid:228) maksus(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t v(cid:228)ltt(cid:228)- m(cid:228)tt(cid:228) est(cid:228)v(cid:228)t erilaisten hintojen maksamisen tuottajille. Kuten edell(cid:228) mainittiin, maksus(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) ja viikoittai- sesta hintanoteerauksesta on ilmoitettu komissiolle EY:n perustamissopimuksen 85 artiklan mukaisesti ja komis- sio on l(cid:228)hett(cid:228)nyt asiaa koskevan varoituskirjeen. On siten kyseenalaista, voivatko n(cid:228)m(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t muodostaa p(cid:228)tev(cid:228)n perustan osapuolten esitt(cid:228)m(cid:228)lle v(cid:228)itteelle. Lis(cid:228)ksi osapuolten osuuskunnan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) ainoastaan viitataan n(cid:228)ihin maksus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ihin. Danske Slagterierin hallitus hyv(cid:228)ksyy maksus(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ja voi muuttaa niit(cid:228) ilman, ett(cid:228) sen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) on muutettava. On muistettava, ett(cid:228) osapuolet nimitt(cid:228)v(cid:228)t selv(cid:228)n enemmist(cid:246)n hallituksen j(cid:228)senist(cid:228). Osapuolet voivat siten muuttaa maksus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) koska tahansa. Nykyisten maksus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaan teu- rastamo voi Danske Slagterierin (hallituksen) suostumuk- sella tehd(cid:228) erityissopimuksia tietyntyyppisten sikojen tuotannosta siankasvattajalle viikoittaisen noteerauksen lis(cid:228)ksi hintalis(cid:228)n korvatakseen kyseisten sikojen tuottamisesta aiheutuvat ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iset kustannuk- set. Osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t, ettei kyseisi(cid:228) sopimuksia voi tarjota muille kuin j(cid:228)senille, koska muutoin ne saisivat hintanoteerausta korkeamman hinnan. T(cid:228)m(cid:228) merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) hintalis(cid:228) ei kata ainoastaan varsinaisia kustan- nuksia, vaan sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isen hintakannusteen. Vaikka kyseinen tulkinta olisi oikea, nykyisi(cid:228) maksus(cid:228)(cid:228)n- t(cid:246)j(cid:228) voitaisiin muuttaa, jolloin kyseisi(cid:228) sopimuksia voi- taisiin tehd(cid:228) muiden kuin j(cid:228)senten kanssa, jos osapuolet katsovat sen olevan niiden kaupallisen edun mukaista. Ei ole my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n selv(cid:228)(cid:228), miksi j(cid:228)senten edun mukaista ei olisi hyv(cid:228)ksy(cid:228) hintalis(cid:228)n maksamista muille kuin j(cid:228)se- nille lyhyell(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228), jos osuuskunta voisi siten nos- taa osuuttaan Tanskan markkinoilla, mik(cid:228) hy(cid:246)dytt(cid:228)isi kaikkia j(cid:228)seni(cid:228). ja maksaa D EL˜VIEN TEURASNAUTOJEN OSTO a) Markkinaosuudet 135) Kuten edell(cid:228) mainittiin, vaikka merkitykselliset maantie- teelliset markkinat rajoittuvat Tanskaan, sulautuma ei johtaisi sellaiseen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n asemaan, jonka seurauk- sena tehokas kilpailu rajoittuisi huomattavasti yhteis- markkinoiden merkitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) osalla. 136) Sulautuman seurauksena osapuolet ostavat 58 prosenttia tanskalaisesta el(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) teuraskarjasta. Markkinaosuuksien 25. 1. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) L 20/19 kasvu on merkitt(cid:228)v(cid:228), kun otetaan huomioon, ett(cid:228) Vest- jyske Slagterierilla on nykyisin 36 prosenttia markki- noista, kun taas Danish Crownin markkinaosuus on 22 prosenttia. Koska osuuskunnan ulkopuoliset karjan- kasvattajat toimittavat 45 prosenttia Danish Crownille toimitettavasta karjasta, osuuskunnan j(cid:228)senten (cid:148)takaa- mat(cid:148) toimitukset osapuolille ovat 48 prosenttia tanska- laisesta el(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) teuraskarjasta. Seuraavaksi suurimmat kilpailijat teurastavat 9 ja 8 prosenttia tanskalaisesta el(cid:228)- v(cid:228)st(cid:228) teuraskarjasta. Osapuolet k(cid:228)yv(cid:228)t sulautumaneuvot- teluja NV-OX:n kanssa, jonka osuus on edell(cid:228) mainittu 8 prosenttia. Jos sulautuma NV-OX:n kanssa toteutuu, osapuolten markkinaosuus kasvaa edelleen 4(cid:151)5 prosent- tia, joka koostuu osuuskunnan j(cid:228)senten ja ulkopuolisten suorista toimituksista teurastamolle (22). Muiden kuuden joilla on vientilisenssi, markkinaosuus on teurastamon, 1(cid:151)3 prosenttia. Loput 10 prosenttia teurastuksista suo- ritetaan teurastamoissa, joilla ei ole vientilisenssi(cid:228), sek(cid:228) maatiloilla. Steff-Houlberg ja TiCan eiv(cid:228)t teurasta nauta- karjaa. 139) Lis(cid:228)ksi yksi Tanskan suurista valintamyym(cid:228)l(cid:246)ist(cid:228) toimii aktiivisesti n(cid:228)ill(cid:228) markkinoilla. Se ostaa itse tanskalaista karjaa karjamarkkinoilta ja sill(cid:228) on teurastussopimus yksityisten teurastamojen kanssa. Se toimii my(cid:246)s suo- raan vasikoiden sopimustuotannossa. 140) T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio p(cid:228)(cid:228)ttelee, ett(cid:228) vaikka Tanska muodostaa merkitykselliset maantieteelliset markkinat, johtaisi sellaiseen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n asemaan, sulautuma ei jonka seurauksena tehokas kilpailu estyisi merkitt(cid:228)v(cid:228)sti. E VALINTAMYYM˜L(cid:214)ISS˜ MYYDYN TUOREEN SIANLIHAN TANSKALAISET MARKKINAT b) Tehokasta kilpailua ei rajoiteta merkitt(cid:228)v(cid:228)sti edes Tanskan markkinoilla a) Markkinaosuudet 137) Komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) muiden nautateurastamoiden markkinaosuudet ovat alle 10 prosenttia ja ett(cid:228) kaikki, NV-OX:ia lukuun ottamatta, ovat yksityisi(cid:228) teurasta- moja (23), joiden kilpailukyky(cid:228) haittaa se, ett(cid:228) niille tule- toimitukset ovat ep(cid:228)varmempia kuin osapuolille vat tulevat j(cid:228)senten jotka perustuvat takaamiin toimituksiin. toimitukset, laajalti 138) Tanskan nautakarjantuotanto on kuitenkin v(cid:228)henem(cid:228)ss(cid:228) ja sen odotetaan v(cid:228)henev(cid:228)n edelleen. Toisaalta kulutus on vakaa. Yksityiset tanskalaiset teurastamot saavat puo- let osuuskuntien ulkopuolisten karjankasvattajien Tans- kan tuotannosta verrattuna niiden osuuteen siantuotan- nosta, joka on vain 6 prosenttia. Karjankasvattajien n(cid:228)k(cid:246)kulmasta voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) osuuskunnalle nau- toja toimittaville ulkopuolisille ja yksitt(cid:228)isille osuuskun- nan karjankasvattajille (tai niiden merkitt(cid:228)v(cid:228)lle v(cid:228)hem- mist(cid:246)lle (24)) tuotannon myynti nautakarjamarkkinoilla, joilla myyd(cid:228)(cid:228)n jo 20 prosenttia naudoista (ostajat ovat yleens(cid:228) yksityisi(cid:228) teurastamoja, valintamyym(cid:228)l(cid:246)it(cid:228) ja mahdollisesti vieji(cid:228)) (25), tai suoraan yksityisille teurasta- moille, on todellinen vaihtoehto. (22) Osapuolet ovat ilmoittaneet, etteiv(cid:228)t ne ole kiinnostuneita lopusta nautakarjasta, joka ostetaan nautakarjamarkkinoilta. (23) Teurastamo, jonka markkinaosuus on 9 prosenttia, on itse asiassa julkinen teurastamo. (24) Viljelij(cid:246)ill(cid:228) on mahdollisuus enemmist(cid:246)n niin halutessa muuttaa osuuskunnan toimintapolitiikkaa. (25) Komission tutkimuksen aikana esitettiin huolta siit(cid:228), ett(cid:228) osapuolet ostaisivat kaiken korkealaatuisen tanskalaisen nautakarjan ja est(cid:228)i- siv(cid:228)t siten raaka-ainehankinnan. Komissio katsoo kuitenkin, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) ei ole realistinen n(cid:228)kemys, koska ulkomaista naudanlihaa tar- jotaan vaihtoehtona Tanskan tuoreen naudanlihan markkinoilla (katso j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)). Tuoreen naudanlihan tuonti asettaisi siten osa- puolille rajoituksen tanskalaisiin nautakarjankasvattajiin sovelletta- van hinnoittelupolitiikan suhteen. 141) Osapuolet arvioivat, ett(cid:228) Tanskan tuoreen sianlihan kokonaismarkkinat ja catering-myynti) ovat (v(cid:228)hitt(cid:228)is- ainakin 111 000 tonnia. Komissio on sen vuoksi pyrki- nyt todentamaan t(cid:228)m(cid:228)n luvun ja selvitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n arvioon t(cid:228)rkeimm(cid:228)t ep(cid:228)varmuustekij(cid:228)t. Komission vaikuttavat markkinatutkimus vahvistaa, ett(cid:228) 111 000 tonnia on realistinen arvio tuoreen sianlihan kokonaiskulutuksesta Tanskassa. ja erityisesti arviota, 142) Osapuolet ovat ep(cid:228)illeet niiden laskelmien luotetta- vuutta, jotka koskevat loppukulutukseen myyt(cid:228)v(cid:228)n tuo- reen sianlihan myyntilukuja (katso liitteess(cid:228) oleva tau- lukko), jonka mukaan tuonnin osuus valintamyym(cid:228)l(cid:246)iss(cid:228) on vain 1 prosentti. Osapuo- let kysyiv(cid:228)t erityisesti, onko komissio jakanut oikein vuonna 1997 Tanskan sianlihantuonnin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi arvioi- dut 42 000 tonnia eri markkinoille ja onko komissio ottanut laskelmassaan huomioon osapuolten useilta valintamyym(cid:228)l(cid:228)ketjuilta saamat tietyt tiedot. 143) Komission markkinatutkimuksessa l(cid:228)hetettiin kyselylo- makkeet kaikille tanskalaisille teurastamoille, kaikille osa- puolten tuntemille lihan tukkumyyjille (tuojat ja lihan- leikkaajat) ja kaikille suurimmille valintamyym(cid:228)l(cid:228)ketjuille sek(cid:228) er(cid:228)ille pienemmille valintamyym(cid:228)l(cid:228)ketjuille. Pieni m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kyselylomakkeita l(cid:228)hetettiin tanskalaisille lihanja- lostajille ja lihanviejille. Komissio on voinut n(cid:228)in arvi- oida a) tanskalaisper(cid:228)isen sianlihan kokonaismyynnin v(cid:228)hitt(cid:228)is- ja catering-alan eri markkinoilla, b) valinta- myym(cid:228)l(cid:246)iden kokonaisostot (tanskalainen ja tuontiliha) sek(cid:228) c) catering-yritysten ja lihakauppojen myynnin. Osuusteurastamot, lihakauppiaiden liiton tukkumyyj(cid:228) (Mesterslagteren) ja yksityiset teurastamot ovat ilmoitta- neet, ett(cid:228) lihakaupoille on myyty 20 500 tonnia tuoretta L 20/20 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) 25. 1. 2000 sianlihaa (luku perustuu yksityisten teurastamojen vas- tausten ekstrapoloimiseen). Kyseinen luku (20 500 ton- nia) on kuitenkin puolitettu liitteen taulukossa, koska Mesterslagterenin myynti on laskettu kahdesti ja koska lihakaupat jalostavat merkitt(cid:228)v(cid:228)n osan niille myydyst(cid:228) lihasta. Korkein arvio lihakauppojen myynnist(cid:228) on 10 prosenttia kokonaisv(cid:228)hitt(cid:228)ismyynnist(cid:228). Kokonaism(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)st(cid:228) (111 000 tonnia) on v(cid:228)hennetty my(cid:246)s liham(cid:228)(cid:228)r(cid:228), joka on kertynyt yksityisteurastamojen el(cid:228)imen omista- jalle suorittamista sopimusteurastuksista, silloin kun liha on tarkoitettu omistajan omaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n (tai myyt(cid:228)v(cid:228)ksi maatilalla), samoin kuin osuusteurastamojen myynti ty(cid:246)ntekij(cid:246)illeen. 147) 144) Osapuolten, muiden osuusteurastamojen, yksityisteuras- tamojen (ekstrapolointi), tukkumyyjien ja valintamyym(cid:228)- l(cid:246)iden vastausten perusteella voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) valin- tamyym(cid:228)l(cid:228)t myyv(cid:228)t v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n noin 76 300 tonnia tuo- retta sianlihaa. Ulkomaisen sianlihan myynnin osuus on tanskalaisten valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden vastausten perusteella alle 1 prosenttia (m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lt(cid:228)(cid:228)n ja arvoltaan). Jos oletetaan, ett(cid:228) kokonaismarkkinoiden suuruus on 110 000 ton- nia (26) ja ett(cid:228) catering-yritysten osuus on 15 prosenttia ja lihakauppojen osuus on 10 prosenttia v(cid:228)hitt(cid:228)ismyyn- nist(cid:228), niin valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden kokonaismyynnin osuus olisi 84 350 tonnia. Komissio katsoo, ett(cid:228) on kohtuul- lista olettaa, ett(cid:228) niiden valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden ostot ja ostot niilt(cid:228) tukkumyyjilt(cid:228), jotka eiv(cid:228)t vastanneet komis- sion kyselyihin, vastaavat j(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) 8 050 ton- nia (27). 145) Koska komission markkinatutkimus ei keskittynyt lihan- jalostajien ja lihanviejien (jotka my(cid:246)s viev(cid:228)t maahan tuo- maansa lihaa) tuontiin, komissio ei voi jakaa tuoreen sianlihan arvioitua kokonaistuontia eri kauppakanavien kesken. Kyselyihin vastanneiden valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden (pienet, keskikokoiset ja suuret valintamyym(cid:228)l(cid:228)ketjut) tuonti on kuitenkin 1 prosentti niiden tuoreen sianlihan kokonaismyynnist(cid:228) (28). 146) Edell(cid:228) mainitun menetelm(cid:228)n perusteella on arvioitu, ett(cid:228) tanskalaiset valintamyym(cid:228)l(cid:228)t myyv(cid:228)t noin 84 350 tonnia sianlihaa. Osapuolten markkinaosuus on noin 40 pro- senttia (myynti suoraan ja tukkumyyjien kautta). Markki- naosuuksien kasvu on merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228): Danish Crown [20(cid:151) 25 prosenttia] [15(cid:151) 20 prosenttia] [(cid:133)] (*). ja Vestjyske Slagterier [(cid:133)] (*) b) Todellinen kilpailu Sulautuman seurauksena valintamyym(cid:228)l(cid:246)ill(cid:228) on ainoas- taan yksi p(cid:228)(cid:228)asiallinen vaihtoehtoinen toimittaja, toinen osuuskunta eli Steff-Houlberg, jonka osuus oli alle 30 prosenttia niiden ostoista vuonna 1997. Lis(cid:228)ksi on huomattava, ett(cid:228) kolmanneksi suurin osuusteurastamo TiCan ei ole todellinen vaihtoehtoinen toimittaja valinta- myym(cid:228)l(cid:246)iden kannalta (markkinaosuus [alle 5 prosenttia] [(cid:133)] (*)). TiCanin tuotevalikoima on pieni muihin osuus- kuntiin verrattuna, mink(cid:228) vuoksi se voi kilpailla Tans- kassa ainoastaan Luoteis-Jyllannin paikallismarkkinoilla ja sen toimitukset (cid:148)v(cid:228)hitt(cid:228)is-tukkumyyjille(cid:148) ovat my(cid:246)s rajoitetut. Yksityisten teurastamoiden, joita on 127, osuus on alle 30 prosenttia. Vaikka n(cid:228)ist(cid:228) muutamat suuremmat voivat tietyss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin toimia jonkin valinta- myym(cid:228)l(cid:228)ketjun paikallisten myym(cid:228)l(cid:246)iden kolmantena, nelj(cid:228)nten(cid:228) tai viidenten(cid:228) toimittajana, yhdell(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n niist(cid:228) ei ole riitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) volyymia tai leikkaus- tai pakkaustiloja taikka jakeluj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228), jotta ne voisivat kilpailla osa- puolten kanssa tasavertaisesti. Ainoa todellinen kilpailija on siten Steff-Houlberg. Sulautuma luo siten duopolin, joka koostuu osapuolista ja Steff-Houlbergista, joilla on yhteens(cid:228) noin 70 prosentin markkinaosuus. 148) Komissio katsoo, ett(cid:228) on ep(cid:228)todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) Steff- Houlberg pystyy viel(cid:228) kasvattamaan markkinaosuuttaan sulautuman johdosta, sill(cid:228) komission tietojen mukaan Danish Crown ja Vestjyske Slagterier eiv(cid:228)t ole aikaisem- min olleet yhdenk(cid:228)(cid:228)n suuren valintamyym(cid:228)l(cid:228)n ainoat t(cid:228)rkeimm(cid:228)t toimittajat. N(cid:228)in ollen Steff-Houlberg ei pysty hankkimaan sellaisia uusia asiakkaita, jotka sulau- tuman vuoksi haluavat edelleen hankkia tuotteita useista hankintal(cid:228)hteist(cid:228). Steff-Houlbergilla on lis(cid:228)ksi sen teuras- tusosuuden (13 prosenttia kaikista teurastetuista sioista) perusteella hyvin vahva asema kotimarkkinoillaan. Yritys toimii Sj(cid:230)llandissa, Tanskan v(cid:228)kirikkaimmalla alueella (K(cid:246)(cid:246)penhamina), miss(cid:228) sill(cid:228) on hyvin vahva asema. 149) Komissio on tutkinut osapuolten ja Steff-Houlbergin todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228) tulevaa kilpailusuhdetta. Kuten j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) mainitaan, toimenpide johtaa pikemminkin duopolisti- seen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n asemaan kilpailevan duopolin sijaan siten, ett(cid:228) duopolisteilla on noin 70 prosentin markkina- osuus. (26) T(cid:228)m(cid:228) arvio katsotaan kohtuulliseksi tanskalaisten teurastamojen eri kanavien kautta tapahtuvan kokonaismyynnin sek(cid:228) valintamyy- m(cid:228)l(cid:246)iden ja catering-yritysten tuonnin perusteella. (27) Komissio ei ole ottanut yhteytt(cid:228) niihin yksitt(cid:228)isiin valintamyym(cid:228)- l(cid:246)ihin, jotka kuuluvat sellaisiin ostot keskitetysti suorittaviin orga- nisaatioihin, jotka eiv(cid:228)t pystyneet ilmoittamaan kyseisten kauppo- jen kautta myydyn sianlihan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). T(cid:228)t(cid:228) segmentti(cid:228) ei ole kuiten- kaan j(cid:228)tetty pois luvuista, sill(cid:228) 8 050 tonnia lukuun ottamatta tanskalaisten teurastamojen ja vastanneiden tukkumyyjien myynti n(cid:228)ille myym(cid:228)l(cid:246)ille sis(cid:228)ltyy mainittuihin 76 300 tonniin. (28) Osapuolten tiettyjen ep(cid:228)ilyjen osalta komissio voi vahvistaa, ett(cid:228) Edekan ja Aldin myynti sis(cid:228)ltyy mainittuun 76 300 tonnin myyn- tiin. Komission tutkimus on my(cid:246)s vahvistanut, ett(cid:228) myynti FDB:lIe on suurempi kuin niiden ostajan arvio koko organisaation myyn- nist(cid:228) itsen(cid:228)iset osuuskaupat mukaan luettuina. c) Mahdollinen kilpailu 150) Tanskan teurastamoala on k(cid:228)ynyt l(cid:228)pi konsolidointipro- sessin viimeisten 40 vuoden aikana, mink(cid:228) johdosta ala on keskittynyt entist(cid:228) enemm(cid:228)n. Uudet alalle tulijat eiv(cid:228)t ole olleet merkitt(cid:228)vi(cid:228), vaan pieni(cid:228) yrityksi(cid:228) (esimerkiksi lihakauppa, joka pyyt(cid:228)(cid:228) teurastuslupaa). Toimenpiteen johdosta osapuolet voivat valvoa tehokkaasti tarvittavien raaka-aineiden saantia osuuskuntien rakenteen vuoksi (katso edell(cid:228) el(cid:228)vien sikojen ostomarkkinoita koskeva 25. 1. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) L 20/21 kohta). Siten on ep(cid:228)todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) alalle tulee uusia yritt(cid:228)ji(cid:228). Jakelu 151) Mahdollisen kilpailun t(cid:228)rkein l(cid:228)hde on tuonti. Komissio on siksi tutkinut esimerkiksi Saksan, Alankomaiden ja Ruotsin teurastamojen mahdollisuutta aloittaa sianlihan vienti Tanskaan tanskalaisten valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden myy- t(cid:228)v(cid:228)ksi. Komissio on havainnut, ett(cid:228) t(cid:228)llaiselle tuonnille on lukuisia esteit(cid:228). Sikojen toimitusten ja lihanleikkauksen mukauttaminen tanskalaisiin vaatimuksiin 152) Tuotannon osalta ulkomaisten teurastamojen olisi mukautettava sikojen toimitus Tanskan markkinoilla kysytyn sianlihalajin mukaan, jotta vienti voitaisiin aloit- taa Tanskaan. Teurastamojen olisi my(cid:246)s koulutettava henkil(cid:246)kuntansa leikkaamaan liha tanskalaisten vaati- musten mukaan. Lihan leikkaaminen kyseisten vaatimus- ten mukaan edellytt(cid:228)isi, ett(cid:228) ulkomaiset teurastamot optimoisivat uudelleen tuotantonsa, sill(cid:228) lihan leikkaami- nen tanskalaisten vaatimusten mukaan vaikuttaa jonkin verran muihin tarkoituksiin ja muille markkinoille suun- nattujen tuotteiden leikkaamiseen (29). 153) Osapuolet ovat v(cid:228)itt(cid:228)neet, ett(cid:228) (cid:148)tanskalaisten sikojen ja muualla Pohjois-Euroopassa kasvatettujen sikojen v(cid:228)lill(cid:228) ei ole merkitt(cid:228)vi(cid:228) eroja. Ei ole olennaista tarkastella mai- den v(cid:228)lisi(cid:228) eroja teurastuspainossa, sill(cid:228) tuottajien on eritt(cid:228)in helppo muunnella painoa muuttamalla lihotus- kauden pituutta muutamalla viikolla. (cid:148) (vastaus, s. 36). Osapuolet ovat lis(cid:228)ksi v(cid:228)itt(cid:228)neet, ett(cid:228) (cid:148)ulkomaiset teuras- tamot voivat nopeasti suunnata myyntins(cid:228) tanskalaisille markkinoille, jos tuoreen sianlihan hinta Tanskassa nou- see v(cid:228)h(cid:228)n mutta pysyv(cid:228)sti(cid:148). Osapuolten mukaan t(cid:228)m(cid:228) n(cid:228)kemys on my(cid:246)s ulkomaisten teurastamojen, kuten komissiolle markkinatutkimuksen aikana Dumecon, antamien vastausten mukainen: (cid:148)lihan leikkaaminen tanskalaisten vaatimusten mukaan (ja erikoissikojen kas- vattaminen Yhdistyneen kuningaskunnan pekonimarkki- noille) ei ole ongelma, jos tarvittava volyymi saavute- taan. (cid:148) (vastaus, s. 100). 154) Komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) siankasvattajat voivat muuttaa siankasvatusta vaatimusten tiettyjen markkinoiden mukaiseksi. Komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s, ett(cid:228) Dumecon kal- taiset vientiyritykset voisivat muuntaa tuotantoaan Tans- kan vaatimusten mukaiseksi. Jotta t(cid:228)m(cid:228) oli taloudellisesti kannattavaa, volyymin on oltava tarpeeksi suuri. (29) Lihan leikkaamisella ei tarkoiteta ainoastaan leikkaamista tiettyjen vaatimusten mukaan, vaan my(cid:246)s sit(cid:228), kuinka leikattuja paloja k(cid:228)y- tet(cid:228)(cid:228)n. Lihan leikkaaminen tanskalaisten vaatimusten mukaan voi siten muuttaa (cid:148)sivutuotteiden(cid:148) koostumusta, mik(cid:228) siten vaatii tiet- ty(cid:228) myyntimixin uudelleenoptimointia, sek(cid:228) mahdollisesti muutok- sia my(cid:246)s leikkauslinjojen aikatauluihin ja teurastettaviin sikalajei- hin. 155) Tanskassa valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden kautta myyt(cid:228)v(cid:228) sianliha toimitetaan muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta suoraan teurastamoista yksitt(cid:228)isille myym(cid:228)l(cid:246)ille osapuol- ten jakeluj(cid:228)rjestelmien kautta. Tanskalaisista valintamyy- m(cid:228)l(cid:246)ist(cid:228) vain FDB:ll(cid:228) on nykyisin k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n tarvittava kylm(cid:228)s(cid:228)ilytyskapasiteetti ja kuorma-autot sianlihan jake- jakelukeskuksistaan (30). Osapuolten lemiseksi omista mukaan FDB jakelee itse noin 40 prosenttia FDB:n myy- m(cid:228)l(cid:246)iss(cid:228) myydyst(cid:228) sianlihasta omien jakelukeskustensa kautta, ja loput toimitetaan teurastamoista suoraan myy- m(cid:228)l(cid:246)ille. Siten ylivoimaisesti suurin osa tanskalaisissa valintamyym(cid:228)l(cid:246)iss(cid:228) myydyst(cid:228) toimitetaan suoraan teurastamoista myym(cid:228)l(cid:246)ille teurastamojen jake- luj(cid:228)rjestelmien kautta. Valintamyym(cid:228)l(cid:228)t ovat siten suu- relta osin riippuvaisia teurastamoista tuoreen sianlihan jakelun suhteen. sianlihasta 156) Jakelun osalta ulkomaisten teurastamojen ilmeisin mah- dollisuus saada sianliha jakeluun Tanskassa olisi toimit- taa se suurten tanskalaisten valintamyym(cid:228)l(cid:228)ketjujen jake- lukeskuksiin. Kuten edell(cid:228) mainittiin, tanskalaiset teuras- tamot toimittavat tuotteet valintamyym(cid:228)l(cid:246)ille p(cid:228)(cid:228)asiassa suoraan. Siten t(cid:228)m(cid:228) vaihtoehto ei ole k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) mah- Jotta tuonnilla olisi vaikutusta markkinoihin, dollinen. olisi j(cid:228)rjestett(cid:228)v(cid:228) jakelu. T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaisi joko jakeluj(cid:228)r- jestelm(cid:228)n tai valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isten jakelu- j(cid:228)rjestelmien luomista. luoda 157) Osapuolet ovat v(cid:228)itt(cid:228)neet, ett(cid:228) ulkomainen teurastamo voisi helposti jakeluj(cid:228)rjestelm(cid:228)n tanskalaisille markkinoille tekem(cid:228)ll(cid:228) sopimuksen suoraan itsen(cid:228)isten kuljetusliikkeiden kanssa tai j(cid:228)rjest(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) jakelun Hjem- (cid:148)sellaisten memarkedsselskabet Danmarkin kautta tai tukkumyyjien kautta, ja jotka voivat my(cid:246)s tarjota k(cid:228)ytt(cid:246)kelpoisen vaihtoehdon er(cid:228)ille toimittajille(cid:148) (vastaus, s. 57). Hjemmemarkedsselskabet Danmarkin omistaa kuitenkin suurin osuusmeijeri, MD Foods, ja sen j(cid:228)rjestelm(cid:228) keskittyy ensi sijassa meijeri- tuotteisiin. Tukkumyyjien osalta voidaan taas todeta, ett(cid:228) niiden jakeluj(cid:228)rjestelm(cid:228)t ovat hajanaisempia ja rajalli- sempia. joilla on terminaalitilat Salmonella DT 104:n valvonta 158) Maahantuodun sianlihan ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kinn(cid:228)lli- nen valvonta salmonellan (DT 104) toteamiseksi vaikeut- taa ulkomaisten teurastamojen vienti(cid:228) Tanskaan. Suu- rimmilla mahdollisilla viejill(cid:228), kuten Saksalla ja Alanko- mailla, ei ole nykyisin yht(cid:228) kehittyneit(cid:228) toimenpiteit(cid:228), (30) Osapuolten mukaan my(cid:246)s Dansk Supermarket pystyisi jakelemaan volyymistaan kolmanneksen itse. Komission tutkimus ei tukenut t(cid:228)t(cid:228) v(cid:228)itett(cid:228). L 20/22 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) 25. 1. 2000 joiden tarkoituksena on v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) yleisesti (31) kaikkia salmonellatyyppej(cid:228) eik(cid:228) niill(cid:228) ole erityist(cid:228) el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kinn(cid:228)l- list(cid:228) valvontaa salmonella DT 104:(cid:228)(cid:228) varten. On ilmeist(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) nostaa Tanskaan suuntautuvan vien- nin kustannuksia muiden maiden viejiin verrattuna. Vie- jill(cid:228) on lis(cid:228)ksi suurempi taloudellinen riski kuin tanska- laisilla teurastamoilla, joilla on kehittyneet yleiset salmo- nellan v(cid:228)hent(cid:228)missuunnitelmat ja joissa tehd(cid:228)(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)llisesti erityisi(cid:228) DT 104 -testej(cid:228). Tuojilla on siten yleens(cid:228) suurempi riski, etteiv(cid:228)t ne l(cid:228)p(cid:228)ise t(cid:228)t(cid:228) valvontaa, mink(cid:228) johdosta koko sianlihal(cid:228)hetys, josta osa on voitu jo toimittaa myym(cid:228)l(cid:246)ihin, on vedett(cid:228)v(cid:228) takaisin. 159) Ruotsalaiset tuottajat ovat suhteellisen varmoja siit(cid:228), ett(cid:228) salmonella on hallinnassa heid(cid:228)n tuotannossaan. Ruotsin suurin tuottaja, Swedish Meats, on kuitenkin todennut suullisessa kuulemistilaisuudessa, ett(cid:228) sen mahdollinen vienti Tanskaan koostuu tuotteista, joissa hy(cid:246)dynnet(cid:228)(cid:228)n markkinarakoja, koska sen tuotantokustannukset ovat tanskalaisten tuottajien kustannuksia korkeammat. Kuluttajat suosivat tanskalaista lihaa 160) Kolmannet osapuolet ovat todenneet, ett(cid:228) tanskalaiset suosivat hyvin vahvasti tanskalaista sianlihaa ja ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) on t(cid:228)rke(cid:228) este maahantuodun sianlihan myynnille. Osa- puolten mukaan kuluttajien mieltymykset eiv(cid:228)t kuiten- kaan ole niin vahvoja. Osapuolet ovat esitelleet kaksi tutkimusta, jotka eiv(cid:228)t korosta tuotteen alkuper(cid:228)maata ostop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) teh- dess(cid:228)(cid:228)n. joiden mukaan on ryhm(cid:228) kuluttajia, (cid:151) Ensimm(cid:228)isen, GfK:n tekem(cid:228)n tutkimuksen (cid:148)Den Danske Gris (cid:151) forbrugerholdninger til svineproduk- tion of svinekłd(cid:148) tavoite oli analysoida kuluttajien asennetta tanskalaiseen sianlihaan ja erityisesti teki- j(cid:246)it(cid:228), joita kuluttajat painottavat ostaessaan ekologi- sesti tuotettua sianlihaa. Tutkimus perustui 1 022 kotitaloudesta ker(cid:228)ttyihin tietoihin. Tutkimuksen mukaan osa kuluttajista, jotka muodostavat noin 23 prosenttia kotitalouksista, on hintatietoisempia ja tyytym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) tanskalaiseen sianlihaan. N(cid:228)m(cid:228) koti- taloudet eiv(cid:228)t k(cid:228)yt(cid:228) kovinkaan paljon sianlihaa. (cid:151) Toinen, AIM Nielsenin tekem(cid:228) tutkimus (cid:148)Consumer choice criteria, when buying meat(cid:148) perustuu 929 ihmisen haastatteluihin. Tutkimuksen tavoitteena oli joita kuluttajat painottavat analysoida kriteereit(cid:228), ostaessaan lihaa. Tutkimus tehtiin nyt k(cid:228)ynniss(cid:228) olevaa menettely(cid:228) varten, ei osana normaalia liike- toimintaa tekemi- seksi (32). t(cid:228)m(cid:228)n tutkimuksen mukaan noin 20(cid:151)25 prosenttia kuluttajista katsoo, ett(cid:228) sianlihan alkuper(cid:228)maa ei ole ollenkaan t(cid:228)rke(cid:228) tai ett(cid:228) sill(cid:228) on hyvin v(cid:228)h(cid:228)n merkityst(cid:228). liiketoiminnallisten Joka tapauksessa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten 161) V(cid:228)itetiedoksiannossa komissio totesi, ett(cid:228) n(cid:228)ist(cid:228) tutki- muksista voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) on mahdollista, ett(cid:228) osa tanskalaisista kuluttajista ei katso alkuper(cid:228)maata kovin t(cid:228)rke(cid:228)ksi tehdess(cid:228)(cid:228)n sianlihaa koskevia ostop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228). 162) Vastauksessaan (s. 63) osapuolet totesivat, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) tut- kimukset tukevat n(cid:228)kemyst(cid:228), (cid:148)ett(cid:228) on olemassa huomat- tava m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kuluttajia, joiden kansalliset mieltymykset eiv(cid:228)t ole kovin vahvoja(cid:148). Jos oletetaan, ett(cid:228) 20(cid:151)25 pro- senttia kuluttajista katsoo, ettei porsaanlihan alkuper(cid:228)- maa ole t(cid:228)rke(cid:228) tai ett(cid:228) sill(cid:228) on hyvin v(cid:228)h(cid:228)n merkityst(cid:228), sen perusteella ei kuitenkaan voida p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), kuten v(cid:228)ite- tiedoksiannossa mainittiin, ett(cid:228) porsaanlihan tuonti Tanskan markkinoille on taloudellisesti kannattavaa. Olennaista on se, ovatko tanskalaisten kuluttajien kulu- tusmieltymykset yleens(cid:228) riitt(cid:228)v(cid:228)n heikkoja niin, ett(cid:228) mahdollisen kilpailijan kannattaa tulla Tanskan markki- noille tuomalla ulkomaista sianlihaa. Kumpikaan n(cid:228)ist(cid:228) tutkimuksista ei vastaa t(cid:228)h(cid:228)n kysymykseen. 163) Osapuolten esitt(cid:228)mi(cid:228) tutkimuksia ei siten voida hyv(cid:228)k- sy(cid:228) todisteena siit(cid:228), ett(cid:228) olisi yksinkertaista myyd(cid:228) maa- hantuotua sianlihaa kannattavasti Tanskan markkinoilla. P(cid:228)invastoin Tanskan valintamyym(cid:228)l(cid:246)ist(cid:228) saatujen todel- listen markkinatodisteiden mukaan on eritt(cid:228)in vaikeaa myyd(cid:228) maahantuotua tuoretta sianlihaa tanskalaisille kuluttajille. Niin(cid:228) muutamina kertoina, jolloin t(cid:228)t(cid:228) on yritetty, maahantuodun sianlihan myynti on ollut mah- dollista melkein aina ainoastaan alentamalla hintaa jos hinnan- rajusti. N(cid:228)in ollen tuonti ei ole realistista, nousu on pieni mutta merkitt(cid:228)v(cid:228). Tanskalaisten valinta- myym(cid:228)l(cid:246)iden mukaan kuluttajamieltymykset ovat niin voimakkaita, ett(cid:228) ne eiv(cid:228)t edes harkitsisi ulkomaisen sianlihan mainostamista. T(cid:228)ss(cid:228) suhteessa on tietenkin ilmiselv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s aloittaa sianlihan tuonti ei voi perustua ainoastaan siihen, ett(cid:228) er(cid:228)iden kuluttajien mie- lest(cid:228) alkuper(cid:228)maa ei ole t(cid:228)rke(cid:228) ostop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) teht(cid:228)ess(cid:228). Valintamyym(cid:228)l(cid:228) voi puolustaa taloudellisesti p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228)(cid:228)n johon vaaditaan lis(cid:228)(cid:228) jakeluresursseja, aloittaa tuonti, jos se uskoo, ett(cid:228) hyllytilaa ja mainontaa, ainoastaan, (31) Saksassa ja Alankomaissa ei ole maan laajuisia toimenpiteit(cid:228) sal- monellan v(cid:228)hent(cid:228)miseksi. Er(cid:228)ill(cid:228) Saksan alueilla on k(cid:228)ynnistetty kokeiluhanke ja er(cid:228)iss(cid:228) Alankomaiden teurastamoissa on vapaaeh- toisia testausohjelmia. (32) Katso my(cid:246)s merkityksellisten markkinoiden m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)st(cid:228) yhteis(cid:246)n kilpailuoikeuden kannalta annetun komission tiedonannon 41 kohta (EYVL C 372, 9. 12. 1997, s. 5). 25. 1. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) L 20/23 myynti on riitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228). N(cid:228)in ei oleteta olevan asianlaita, vaikka tanskalaisen sianlihan hinnassa tapahtuisi pieni ja pysyv(cid:228), vaikkakin merkitt(cid:228)v(cid:228) hinnankorotus ulkomai- seen sianlihaan verrattuna. kassa. Esteiden kumulatiivinen vaikutus luo kuitenkin jolloin tuonti on ep(cid:228)todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), koska tilanteen, Tanskassa hinta olisi hieman, mutta kuitenkin merkitt(cid:228)- v(cid:228)sti korkeampi kuin l(cid:228)hell(cid:228) olevilla maantieteellisill(cid:228) markkinoilla. 164) Osapuolet katsovat, ett(cid:228) komissio on painottanut suh- teettomasti valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden vastauksia ja ett(cid:228) komis- sio ei ole noudattanut velvollisuutta olla objektiivinen todistetaakkansa suhteen. Komissio on kuitenkin tutki- nut huolellisesti, kuinka paljon painoa on annettava valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden lausumille. T(cid:228)ss(cid:228) suhteessa komissio ei n(cid:228)e syyt(cid:228) siihen, miksi se ei voisi uskoa valintamyy- m(cid:228)l(cid:246)it(cid:228), kun ne sanovat, ett(cid:228) aikaisemmat yritykset tuoda maahan sianlihaa ovat osoittaneet, ett(cid:228) on hyvin vaikeaa myyd(cid:228) maahantuotua sianlihaa muuten kuin hyvin suuresti alennettuna. Komissio katsoo lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) on ristiriitaista, ett(cid:228) osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) (cid:148)valintamyy- m(cid:228)l(cid:246)ill(cid:228) on omat etunsa s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) nykyinen ep(cid:228)tasapaino neuvoteltaessa toimitustason kanssa(cid:148) (vastaus, s. 59). Ei ole mit(cid:228)(cid:228)n syyt(cid:228), miksi olisi valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden edun mukaista s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) nykyinen toimitusrakenne, jos niill(cid:228) olisi valmis vaihtoehto osapuolille. 165) Osapuolet ovat v(cid:228)itt(cid:228)neet, ett(cid:228) Tanskan markkinoille tuodaan runsaasti sis(cid:228)fileet(cid:228). Ilmeisesti t(cid:228)m(cid:228) selittyy sill(cid:228), ett(cid:228) tanskalaiset viej(cid:228)t myyv(cid:228)t mielell(cid:228)(cid:228)n sis(cid:228)fileen ulko- maille. Komission tietojen mukaan yksik(cid:228)(cid:228)n suurista valintamyym(cid:228)l(cid:228)ketjuista ei myy maahantuotua sis(cid:228)fileet(cid:228) suuressa m(cid:228)(cid:228)rin. 166) Osapuolet uskovat lis(cid:228)ksi, ettei Dansk Supermarked tai FDB ole ennen t(cid:228)t(cid:228) yritt(cid:228)nyt markkinoida maahantuotua sianlihaa tosissaan (vastaus, s. 59). Osapuolet ovat lis(cid:228)ksi v(cid:228)itt(cid:228)neet, ett(cid:228) se, ett(cid:228) Tanskaan tuodaan naudan-, siipi- karjan-, lampaan- ja sianlihaa catering-yrityksille (vas- taus, s. 62), todistaa, ett(cid:228) ajan mittaan my(cid:246)s sianlihaa voitaisiin tuoda maahan. Komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) on tek- nisesti mahdollista, ett(cid:228) tuojat muuttavat sikojen jalos- tusta ja lihanleikkausvaatimuksia salmonella DT 104:n testin noudattamisen varmistamiseksi, j(cid:228)rjest(cid:228)v(cid:228)t jakelun ja mahdollisesti ajan mittaan muuttavat my(cid:246)s kuluttajien mieltymyksi(cid:228) tarpeeksi niin, ett(cid:228) sianlihan tuonti on kaupallisesti kannattavaa. Komissio uskoo siten, ett(cid:228) tuo- jien tai valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden jatkuvat pyrkimykset voisi- vat ajan mittaan johtaa sianlihan maahantuonnin lis(cid:228)(cid:228)n- tymiseen. Komissio uskoo, ett(cid:228) naudanlihan esimerkki osoittaa, ett(cid:228) n(cid:228)in voi tapahtua. T(cid:228)ss(cid:228) suhteessa on t(cid:228)r- ke(cid:228)(cid:228) huomata, ett(cid:228) naudanlihaa on tuotu ainoastaan, koska tanskalaisilla markkinoilla on pulaa tanskalaisesta naudanlihasta. Vaikka esimerkiksi valintamyym(cid:228)l(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)t- t(cid:228)isiv(cid:228)t aloittaa tuonnin, t(cid:228)m(cid:228) voitaisiin tehd(cid:228) vain ajan jotka myym(cid:228)l(cid:246)i- mittaan ja huomattavin kustannuksin, den ja lopulta kuluttajien olisi maksettava. Kyseiset kus- tannukset johtuvat suoraan t(cid:228)m(cid:228)n sulautuman kieltei- sest(cid:228) vaikutuksesta Tanskan markkinoilla k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n kil- pailuun. 168) Erityisesti on huomattava, ett(cid:228) mahdollisen tuojan olisi teht(cid:228)v(cid:228) huomattavia investointeja p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)kseen Tanskan markkinoille. Osa n(cid:228)ist(cid:228) investoinneista olisi uponneita kustannuksia. Ensiksikin mahdollisen tuojan olisi inves- toitava fyysisiin tiloihin myyd(cid:228)kseen tuotteita Tanskan markkinoilla. Tuojan olisi rakennettava tanskalaisia vaa- timuksia vastaavat lihanleikkauslinjat, j(cid:228)rjestett(cid:228)v(cid:228) jakelu Tanskan markkinoilla (joko tanskalaisten valintamyym(cid:228)- l(cid:246)iden tai tuojien kautta) ja ajan mittaan tuojan olisi mukautettava tuotantoj(cid:228)rjestelm(cid:228)ns(cid:228) v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228)kseen vaa- raa olla l(cid:228)p(cid:228)isem(cid:228)tt(cid:228) salmonella DT 104 -testi(cid:228). 169) Toiseksi tarvittaisiin jonkinlaisia markkinointitoimenpi- teit(cid:228), jotta saataisiin riitt(cid:228)v(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) tanskalaisia kuluttajia ostamaan maahantuotua sianlihaa. Markkinoinnin hoi- taisivat joko valintamyym(cid:228)l(cid:228)t tai ulkomainen toimittaja tai molemmat yhdess(cid:228). Suuri osa n(cid:228)ist(cid:228) markkinointitoi- menpiteist(cid:228) olisi uponneita kustannuksia. T(cid:228)llaisiin markkinointitoimenpiteisiin olisi ryhdytt(cid:228)v(cid:228) tiet(cid:228)en, ett(cid:228) suurin osa tanskalaisista kuluttajista suosii tanskalaista sianlihaa ja tiet(cid:228)en, ett(cid:228) nykyiset tanskalaiset toimittajat olisivat kiinnostuneita vastaamaan t(cid:228)llaiseen markki- noilletulon kohdennettujen myynninedist(cid:228)mistoimenpiteiden avulla Tanskan markki- noilla (33). esimerkiksi yritykseen 170) N(cid:228)in ollen komissio katsoo, ett(cid:228) on ep(cid:228)todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) ulkomaista lihaa tuotaisiin tanskalaisille markkinoille Tanskan ja naapurimaiden hintaeron ollessa v(cid:228)h(cid:228)inen mutta kuitenkin merkitt(cid:228)v(cid:228). Komissio katsoo, ett(cid:228) on p(cid:228)invastoin todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) valintamyym(cid:228)l(cid:228)t siirt(cid:228)isi- jousta- v(cid:228)t hinnankorotuksen kuluttajien maksettavaksi mattoman kysynn(cid:228)n vuoksi. d) Tasapainottava kysynt(cid:228)voima 171) Osapuolten mukaan valintamyym(cid:228)l(cid:246)ill(cid:228) on tasapainotta- vaa kysynt(cid:228)voimaa. Komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) kysynt(cid:228)puoli on tuoreen sianlihan markkinoilla Tanskassa melko kes- kittynyt; kaksi suurinta valintamyym(cid:228)l(cid:228)ketjua Dansk Supermarked ja FDB myyv(cid:228)t yhteens(cid:228) noin puolet tuo- reesta sianlihasta. Osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t ennen kaikkea, ett(cid:228) valintamyym(cid:228)l(cid:246)ille tavanomaisten sopimussuhteiden lis(cid:228)ksi my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)t erityisehdot kuten alennukset luet- 167) P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)n(cid:228) on, ettei yksik(cid:228)(cid:228)n edell(cid:228) mainituista tekij(cid:246)ist(cid:228) erikseen muodosta voittamatonta estett(cid:228) valintamyym(cid:228)- l(cid:246)iss(cid:228) myyt(cid:228)v(cid:228)n tuoreen sianlihan markkinoille Tans- (33) N(cid:228)m(cid:228) toimenpiteet voidaan toteuttaa valtiontuen avulla (lakis(cid:228)(cid:228)tei- nen tuotantovero kaikille Tanskassa kasvatetuille teurassioille; j(cid:228)r- jestelm(cid:228)(cid:228) hoitaa Danske Slagterier). L 20/24 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) 25. 1. 2000 telohinnoista ovat Supermarkedilla on tasapainottavaa kysynt(cid:228)voimaa. todiste siit(cid:228), ett(cid:228) FDB:ll(cid:228) ja Dansk kun vientimarkkinoilla, 172) Komissio on tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) kyseiset kaksi suurinta valintamyym(cid:228)l(cid:228)ketjua pystyv(cid:228)t ostamaan sianlihaa pie- nempi(cid:228) ketjuja ja liikkeit(cid:228) edullisemmilla ehdoilla. Se, ett(cid:228) suuret ketjut saavat pieni(cid:228) ketjuja edullisemmat ostoehdot, ei kuitenkaan v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) tarkoita, ett(cid:228) suu- rilla ketjuilla olisi tarpeeksi tasapainottavaa kysynt(cid:228)voi- maa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n markkina-aseman poistamiseksi. K(cid:228)sitel- t(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) olevassa asiassa on havaittavissa erityisesti, ett(cid:228) osapuolet ovat jatkossa huomattavasti v(cid:228)hemm(cid:228)n riip- puvaisia valintamyym(cid:228)l(cid:246)ist(cid:228) kuin valintamyym(cid:228)l(cid:228)t osa- puolista, sill(cid:228) osapuolilla on sianlihalleen vaihtoehtoisia taas myyntimahdollisuuksia valintamyym(cid:228)l(cid:246)ill(cid:228) ei ole vaihtoehtoa tanskalaiselle sian- lihalle, vaikka sen hintaa korotettaisiin v(cid:228)h(cid:228)n mutta merkitt(cid:228)v(cid:228)sti. Osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t olevansa riippuvaisia valintamyym(cid:228)l(cid:246)ist(cid:228), koska ne ovat teurastamoille merkit- t(cid:228)v(cid:228) myyntikanava. Kuitenkin osapuolten kokonais- myynnist(cid:228) tanskalaisten valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden osuus on alle 5 prosenttia, ja osapuolet siirt(cid:228)v(cid:228)t s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisin v(cid:228)lia- join myyntins(cid:228) painopistett(cid:228) eri maantieteellisten mark- kinoiden v(cid:228)lill(cid:228) sen mukaan, mist(cid:228) ne saavat kulloinkin parhaan hinnan (esim. sis(cid:228)fileen myynti Japaniin). N(cid:228)in ollen osapuolilla on selv(cid:228)stikin vaihtoehtoisia myynti- mahdollisuuksia vientimarkkinoilla, kun taas valintamyy- m(cid:228)l(cid:246)iden on ostettava tanskalaista sianlihaa. Lis(cid:228)ksi osa- puolista tulee ainoa yritys, joka toimittaa sek(cid:228) naudan- ett(cid:228) sianlihaa, mik(cid:228) vahvistaa niiden asemaa valintamyy- m(cid:228)l(cid:246)ihin n(cid:228)hden ja lis(cid:228)(cid:228) valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden riippu- vuutta osapuolista. N(cid:228)in ollen ei ole uskottavaa, ett(cid:228) edes Tanskan suurimmilla valintamyym(cid:228)l(cid:246)ill(cid:228) olisi tasa- painottavaa kysynt(cid:228)voimaa. Pikemminkin kaikki hinnan- korotukset siirret(cid:228)(cid:228)n todenn(cid:228)k(cid:246)isesti kuluttajien makset- taviksi. Sianlihan hinnan jaksottaisen vaihtelun vuoksi t(cid:228)llaisten hinnankorotusten toimeenpano on helppoa. 173) kumoamiseksi. Lyhyesti sanottuna komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) suurilla valinta- myym(cid:228)l(cid:228)ketjuilla olevan enemm(cid:228)n kysynt(cid:228)voimaa kuin pienill(cid:228) valintamyym(cid:228)l(cid:228)ketjuilla. Komission mielest(cid:228) ostajapuolella ei kuitenkaan ole tarpeeksi kysynt(cid:228)voimaa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n markkina-aseman Ennen kaikkea komissio katsoo, ett(cid:228) Tanskan valintamyym(cid:228)l(cid:228)t ovat riippuvaisia tanskalaisen tuoreen sianlihan toimi- tuksista, sill(cid:228) kyseess(cid:228) on tanskalaisille valintamyym(cid:228)- jota on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) pidett(cid:228)v(cid:228) myyt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228), l(cid:246)ille tavara, kun taas teurastamot voivat turvautua vientiin. N(cid:228)in ollen teurastamot eiv(cid:228)t ole l(cid:228)hesk(cid:228)(cid:228)n yht(cid:228) riippuvaisia tanskalaisista valintamyym(cid:228)l(cid:246)ist(cid:228) kuin valintamyym(cid:228)l(cid:228)t teurastamoista. e) Duopolistinen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228) asema 174) Vallitsevalle tilanteelle ominaista on mahdollisen kilpai- lun ja tasapainottavan kysynt(cid:228)voiman puuttuminen. N(cid:228)in ollen kilpailua syntyy ainoastaan todellisesta kilpai- lusta markkinoilla toimivien toimijoiden v(cid:228)lill(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) duopolistien, Steff-Houlbergin ja osapuolten, v(cid:228)linen kilpailusuhde on olennainen, sill(cid:228) muut lihantoi- mittajat ovat niin pieni(cid:228), ett(cid:228) niiden asemaksi j(cid:228)(cid:228) pelk(cid:228)s- t(cid:228)(cid:228)n duopolin toimintaan mukautuminen. 175) Komissio katsoo, ett(cid:228) osapuolten ja Steff-Houlbergin tule ole- v(cid:228)liselle kilpailusuhteelle luonteenomaista ei maan ankara kilpailu, vaan ennemminkin kilpailua rajoittava rinnakkainen toiminta, joka johtaa duopolisti- sen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymiseen. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syyn(cid:228) ei ole varsinainen duopolin osapuolten v(cid:228)linen salainen yhteisty(cid:246), vaan se syntyy yksinkertaisesti niiden sopeutumisesta markkinaolosuhteisiin, jotka eiv(cid:228)t lain- kaan edist(cid:228) Steff-Houlbergin ja osapuolten v(cid:228)list(cid:228) kilpai- lua. Ei olisi Steff-Houlbergin liiketoiminnallisen edun mukaista ryhty(cid:228) kilpailemaan osapuolten kanssa siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin, ett(cid:228) duopolistinen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228) asema menetett(cid:228)i- siin. T(cid:228)m(cid:228) johtuu erityisesti seuraavista syist(cid:228): 176) Sianliha-alan rakenteelliset piirteet eiv(cid:228)t kannusta kilpaile- maan. Erityist(cid:228) huomiota voidaan kiinnitt(cid:228)(cid:228) seuraaviin tekij(cid:246)ihin: (cid:151) Sianlihan markkinat ovat kyps(cid:228)t markkinat. Markki- noiden kasvu ei sen vuoksi itsess(cid:228)(cid:228)n tuo markki- noille kilpailudynamiikkaa, joka puolestaan saattaisi kannustaa kilpailemaan. (cid:151) Teurastamoissa k(cid:228)ytetty teknologia on pitk(cid:228)lle kehit- tynytt(cid:228). Sen vuoksi ei ole odotettavissa, ett(cid:228) teknolo- gian kehitys tuottaisi kilpailuetua, joka toisi markki- noille kilpailudynamiikkaa. T(cid:228)m(cid:228) ei luonnollisesti- kaan tarkoita sit(cid:228), ett(cid:228) komission k(cid:228)sityksen mukaan teurastamoteollisuuden alalla ei otettaisi k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n uutta teknologiaa. Kuten kaikilla aloilla, my(cid:246)s teuras- tamoissa uutta teknologiaa otetaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n jatku- vasti. Muutokset ovat t(cid:228)ll(cid:228) alalla kuitenkin asteittaisia ja melko verkkaisia verrattuna vaikkapa huipputek- nologian aloihin kuten tietokonealaan. Joka tapauk- sessa monet teknologian kehityksen tulokset p(cid:228)(cid:228)ty- v(cid:228)t sek(cid:228) osapuolten ett(cid:228) Steff-Houlbergin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, koska suurin osa Tanskan lihateollisuuden innovaati- oista joko kehitet(cid:228)(cid:228)n Danske Slagterierissa tai saate- taan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n sen kautta, ja se tulee olemaan sulau- tuneen yrityksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallassa. (cid:151) Sikojen hintanoteerausj(cid:228)rjestelm(cid:228)n vuoksi osuuskun- nilla on v(cid:228)hemm(cid:228)n mahdollisuuksia hintakilpailuun. J(cid:228)rjestelm(cid:228)n tuloksena kaikki osuuskunnat ostavat el(cid:228)v(cid:228)t siankasvattajilta samaan hintaan. Sen vuoksi teurastamoiden v(cid:228)lille ei voi synty(cid:228) kilpailua raaka-aineen hankinnasta. siat (cid:151) Tuoreen sianlihan markkinat ovat avoimet. N(cid:228)in ollen Tanskan markkinoilla ei ole mahdollista ryhty(cid:228) laajamittaisiin salaisiin hinnanalennuksiin, sill(cid:228) sulau- tunut yritys havaitsisi aikeet v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti viikoittai- sissa hintanoteerauskokouksissa, jotka perustuvat yhteenvetoon t(cid:228)rkeimpien ruhonosien myynnist(cid:228) saatavista tuloista. Sulautuneen yrityksen tiedossa on my(cid:246)s, ett(cid:228) Steff-Houlberg on enemm(cid:228)n kotimarkki- noille suuntautunut. Sit(cid:228) paitsi osapuolet toimivat kaikilla markkinoilla, joilla Steff-Houlbergkin toimii (itsen(cid:228)isesti tai osapuolten hallinnassa olevan organi- saation kautta). 25. 1. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) L 20/25 177) Lis(cid:228)ksi Steff-Houlbergin kilpailuasema suhteessa osapuoliin ei ole niin vahva, ett(cid:228) se kannustaisi Steff-Houlbergia ryhtym(cid:228)(cid:228)n kilpailuun osapuolten kanssa Tanskan mark- kinoilla: 179) Osapuolet kiist(cid:228)v(cid:228)t komission perustelut. Ne ovat esitt(cid:228)- (vastaus, neet ennen kaikkea seuraavat n(cid:228)k(cid:246)kohdat s. 127(cid:151)128): (cid:151) Sulautunut yritys voisi toteuttaa vastatoimenpiteit(cid:228) vientimarkkinoilla, jos Steff-Houlberg ryhtyy kilpaile- maan Tanskan markkinoilla. (cid:151) Steff-Houlbergin ja osapuolten v(cid:228)lill(cid:228) on rakenteelli- sia yhteyksi(cid:228) vientimarkkinoilla. Erityisen merkitt(cid:228)- v(cid:228)(cid:228) on, ett(cid:228) Steff-Houlberg jatkaa suurten liham(cid:228)(cid:228)- rien ohjaamista osapuolten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallassa olevien yritysten kautta. Lis(cid:228)ksi osapuolet ovat pyyt(cid:228)neet Steff-Houlbergia liittym(cid:228)(cid:228)n sulautumaan. Osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t sek(cid:228) TiCanin ett(cid:228) Steff-Houlbergin perusta- neen viime aikoina uusia vientiyhti(cid:246)it(cid:228). Osapuolten mukaan t(cid:228)llainen kehitys on selv(cid:228) merkki sulautu- neen yrityksen kilpailijoiden riippumattomuudesta. Komissio on tietoinen t(cid:228)st(cid:228) kehityksest(cid:228). Komissio on kuitenkin p(cid:228)(cid:228)tellyt, ett(cid:228) Steff-Houlberg ja TiCan ovat jatkossakin riippuvaisia osapuolista, sill(cid:228) huo- mattava osa niiden viennist(cid:228) tapahtuu ESS-Food- yhti(cid:246)n kautta. (cid:151) Steff-Houlbergilla ei ole kustannusrakenteeseen liitty- vi(cid:228) etuja. Erityisen merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) on, ett(cid:228) Steff-Houl- berg ostaa raaka-aineensa samaan hintaan, k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) samaa tuotantoteknologiaa ja myy suuren osan tuo- tannostaan samojen kanavien kautta kuin osapuolet. Lis(cid:228)ksi sill(cid:228) ei ole paljoakaan mahdollisuuksia saa- vuttaa t(cid:228)llaisia etuja tulevaisuudessa. Gira-raportin mukaan Steff-Houlberg on k(cid:228)ytt(cid:246)kustannusten osalta jo saavuttanut parhaat mahdolliset mittakaavaedut. (cid:151) Steff-Houlberg on kilpailullisesti sulautunutta yrityst(cid:228) huonommassa asemassa, koska se ei pysty tarjo- amaan naudanlihaa. Sulautuneella yrityksell(cid:228) on sen vuoksi mahdollisuus tarjota huomattavasti suurem- pia liikevaihtoon liittyvi(cid:228) alennuksia asiakkainaan oleville valintamyym(cid:228)l(cid:246)ille, ja se voi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) naudan- lihaa sianlihan myynnin vauhdittamiseen. (cid:151) Sulautunut yritys tulee olemaan taloudellisesti ylivoi- maisesti Steff-Houlbergia voimakkaampi. Se esimer- kiksi vastaanottaa l(cid:228)hes kuusi kertaa niin paljon sikoja kuin Steff-Houlberg ja sen liikevaihto tulee olemaan l(cid:228)hes kymmenen kertaa suurempi. 178) Edell(cid:228) esitetyst(cid:228) seuraa, ett(cid:228) ottaen huomioon markkina- rakenteen ja Steff-Houlbergin kokonaismarkkina-aseman osapuoliin n(cid:228)hden ei ole todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) Steff-Houl- berg olisi lainkaan kiinnostunut aloittamaan kilpailua osapuolten kanssa. Toisaalta sulautuneen yrityksen on omassa toiminnassaan otettava huomioon Steff-Houlber- gin toiminta, erityisesti sen kokonaiskapasiteetin ja sill(cid:228) Sj(cid:230)llannissa olevan vahvan markkina-aseman takia. Sen vuoksi toimenpide todenn(cid:228)k(cid:246)isemmin johtaa Steff-Houl- bergin ja osapuolten rinnakkaiseen kilpailua rajoittavaan k(cid:228)ytt(cid:228)ytymiseen. a) Markkinoiden ollessa kyps(cid:228)t kilpailu kiihtyy, koska ainoa tapa kasvattaa myynti(cid:228) on vallata markkina- osuuksia kilpailijoilta. Komissio ei ole kuitenkaan v(cid:228)itt(cid:228)nyt, etteik(cid:246) kypsill(cid:228) markkinoilla voisi olla kil- pailua. Oligopolia arvioitaessa kysymys on siit(cid:228), kan- nustaako markkinoiden kasvu kilpailemaan. Osapuo- let eiv(cid:228)t ole kiist(cid:228)neet sianlihan markkinoiden kyp- syytt(cid:228). Arvioinnin on sen vuoksi kohdistuttava ennen muuta siihen, tuleeko markkinoilla olemaan kilpailua muista syist(cid:228) kuin markkinoiden kasvun vuoksi. Kuten edell(cid:228) on esitetty, komissio ei pid(cid:228) todenn(cid:228)k(cid:246)isen(cid:228), ett(cid:228) tuoreen sianlihan markkinoilla Tanskassa olisi sulautuman j(cid:228)lkeen en(cid:228)(cid:228) kilpailua. ilmoittavat lihantoimittajille, b) Markkinat ovat avoimet siit(cid:228) syyst(cid:228), ett(cid:228) v(cid:228)hitt(cid:228)is- kauppiaat jos n(cid:228)iden hinnat ovat muita kalliimmat. N(cid:228)in ollen avoimuus edist(cid:228)(cid:228) kilpailua. Komissio panee merkille, ett(cid:228) osa- puolet avoimuuden. Komissio ei kuitenkaan ole kiist(cid:228)nyt kilpailun ole- massaoloa t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228), mutta katsoo, ett(cid:228) toimen- pide todenn(cid:228)k(cid:246)isesti johtaa kilpailua rajoittavaan rin- nakkaiseen duopolistiseen k(cid:228)ytt(cid:228)ytymiseen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n asemaan edell(cid:228) esitetyist(cid:228) syist(cid:228). tunnustavat markkinoiden sek(cid:228) c) Osapuolten n(cid:228)kemyksen mukaan komission on todistettava, ett(cid:228) duopolistisiksi ja yhteisess(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)- v(cid:228)ss(cid:228) markkina-asemassa oleviksi v(cid:228)itettyjen yhti(cid:246)i- jos se aikoo den v(cid:228)lill(cid:228) on rakenteellisia yhteyksi(cid:228), soveltaa sulautuma-asetusta (vastaus, s. 128). Komis- sio katsoo, ett(cid:228) yhteinen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228) markkina-asema voi olla kyseess(cid:228), olipa rakenteellisia yhteyksi(cid:228) ole- massa tai ei, ja ett(cid:228) sulautuma-asetus kattaa tilanteen kummassakin tapauksessa. Joka tapauksessa komis- sio katsoo, ett(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa osapuolten ja Steff- Houlbergin v(cid:228)lill(cid:228) on voimakkaita rakenteellisia yhteyksi(cid:228) erityisesti Danske Slagterierin ja ESS- Foodin kautta. Osapuolten v(cid:228)ite, ett(cid:228) Steff-Houlberg l(cid:246)yt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n vaihtoehtoisia on pyrkinyt voimakkaasti vientikanavia, pit(cid:228)(cid:228) kyll(cid:228) paikkansa. Kuitenkin huo- mattava osa Steff-Houlbergin liikevaihdosta j(cid:228)(cid:228) edel- leen riippuvaiseksi ESS-Foodista. d) Lis(cid:228)ksi osapuolet ovat esitt(cid:228)neet taulukon, josta k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) sianlihan hinnannousu yhdell(cid:228) Tanskan ja kruunulla kilolta hy(cid:246)dytt(cid:228)isi Steff-Houlbergia TiCania enemm(cid:228)n kuin osapuolia, koska Steff-Houl- berg ja TiCan saavat suhteellisesti suuremman osuu- den liikevaihdostaan Tanskan markkinoilta. Ennen kaikkea tiedoista k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) yhden Tanskan kruu- nun hinnannousu vuosien 1996(cid:151)1997 hinnoista (vastaus, s. 90) olisi lis(cid:228)nnyt osapuolten maksuja siankasvattajille 0,04 Tanskan kruunulla, Steff-Houl- bergin maksuja 0,09 kruunulla ja TiCanin maksuja 0,07 kruunulla kilolta. N(cid:228)in ollen osapuolilla olisi oman n(cid:228)kemyksens(cid:228) mukaan kannustin kilpailla L 20/26 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) 25. 1. 2000 Steff-Houlbergin kanssa. Komissio ei kuitenkaan pid(cid:228) uskottavana, etteiv(cid:228)t osapuolet yritt(cid:228)isi saada mah- dollisimman suuria voittoja Tanskan markkinoilta aivan kuten kaikilta muiltakin markkinoilta. Itse asi- assa osapuolten mukaan myyntiosastoja kehotetaan maksimoimaan kaikista ruhonosista saatavat hinnat myym(cid:228)ll(cid:228) markkinoille, joilla on saatavissa paras hinta (34). 180) Muilta osin osapuolet eiv(cid:228)t ole kiist(cid:228)neet komission perusteluja. f) P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228) H VALINTAMYYM˜L(cid:214)IDEN, LIHAKAUPPOJEN JA CATERING-YRITYSTEN KAUTTA MYYT˜V˜N TUOREEN NAUDANLIHAN MARKKINAT 185) Valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden, lihakauppojen ja catering-yritysten kautta myyt(cid:228)v(cid:228)n naudanlihan myynnin markkinaosuuk- sia Tanskassa ei ole voitu arvioida markkinatutkimuksen perusteella luotettavasti. Saatavilla ei ole my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n tie- toja muiden j(cid:228)senvaltioiden osalta kyseisten tuotemark- kinoiden jakautumisesta tai jalostajille myydyst(cid:228) tuo- reesta naudanlihasta. Osapuolten kokonaismyynti Tans- kan ulkopuolella on kuitenkin paljon v(cid:228)h(cid:228)isemp(cid:228)(cid:228). N(cid:228)in ollen osapuolilla Tanskan ulkopuolella olevien pienten markkinaosuuksien vuoksi voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ettei sulau- tuma johda m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n markkina-aseman syntymiseen, jonka tuloksena tehokas kilpailu estyisi tuntuvasti. 181) Edell(cid:228) esitettyjen syiden vuoksi komissio p(cid:228)(cid:228)ttelee, ett(cid:228) toimenpide johtaisi duopolistisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymiseen valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden kautta myyt(cid:228)v(cid:228)n tuo- reen sianlihan markkinoilla Tanskassa. I TUOREEN LIHAN TOIMITUKSET LIHANJALOSTAJILLE JA LIHAJALOSTEET F TUORE SIANLIHA (cid:151) CATERING-ALA 182) Tanskassa catering-alalle myyt(cid:228)v(cid:228)n tuoreen sianlihan markkinoilla osapuolten osuuden arvioidaan olevan noin 10 prosenttia, kun suurin markkinaosuus (yli 50 prosent- tia) on eri tukkumyyjill(cid:228), jotka hankkivat lihan yksityi- silt(cid:228) teurastamoilta. N(cid:228)ill(cid:228) markkinoilla sulautuma ei siis johda m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n markkina-aseman syntymiseen, jonka tuloksena tehokas kilpailu estyisi tuntuvasti. G TUORE SIANLIHA (cid:151) LIHAKAUPAT 183) N(cid:228)ill(cid:228) markkinoilla osapuolista tulee markkinajohtajia 20(cid:151)25 prosentin markkinaosuudellaan. Kuitenkin yksi- tyiset teurastamot toimittavat jatkossa yli 50 prosenttia sianlihasta n(cid:228)ille markkinoille. Monia 118:sta yksityisest(cid:228) teurastamosta, joilla ei ole vientilisenssi(cid:228), hoitavat liha- kaupat tai paikallisten lihakauppojen ryhmittym(cid:228). Lis(cid:228)ksi Tanskan suurimmalla lihakauppiaiden liitolla on my(cid:246)s tukkukauppias, joka toimittaa n(cid:228)ille markkinoille noin 15 prosenttia lihasta. Kyseinen liitto ostaa huomattavan osan lihasta yksityisilt(cid:228) teurastamoilta. 184) Edell(cid:228) esitetyist(cid:228) syist(cid:228) voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) sulautuma ei johda m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n markkina-aseman syntymiseen, jonka tuloksena tehokas kilpailu estyisi tuntuvasti. 186) Koska molemmat n(cid:228)ist(cid:228) markkinoista ovat Tanskan aluetta laajempia ja ottaen huomioon osapuolten v(cid:228)h(cid:228)i- set markkinaosuudet Tanskan ulkopuolella, sulautuma ei johda m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n markkina-aseman syntymiseen n(cid:228)ill(cid:228) markkinoilla. J TEURASTUKSEN SIVUTUOTTEIDEN KER˜˜MINEN TANSKASSA (SUURIRISKISET SIVUTUOTTEET) 187) Sulautuman tuloksena osapuolet saavat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvaltaansa Tanskan johtavan renderointiyrityksen dakan, joka ker(cid:228)(cid:228) 79 prosenttia Tanskan suuririskisist(cid:228) teurastuksen sivu- tuotteista. Ainoa kilpailija, joka ottaa vastaan raaka- ainetta muilta yrityksilt(cid:228), on Kambas (35). Se on Steff- Houlbergin tyt(cid:228)ryhti(cid:246) (markkinaosuus 17 prosenttia). 188) Osapuolet v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) Kambas voi lis(cid:228)t(cid:228) kapasiteetti- aan ja ett(cid:228) teurastuksen sivutuotteet voidaan kuljettaa Ison-Beltin l(cid:228)nsipuolelta Kambasille alhaisin kustannuk- sin. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) Kambas ei vastaanota teurastuksen sivutuotteita Ison-Beltin l(cid:228)nsipuolelta ja toimii t(cid:228)ydell(cid:228) kapasiteetilla. Rendering-toiminnan heikko kannattavuus lis(cid:228)isik(cid:246) huomioon ottaen voidaan sen vuoksi ep(cid:228)ill(cid:228), Kambas kapasiteettiaan voidakseen vastaanottaa toimi- tuksia Ison-Beltin l(cid:228)nsipuolelta. 189) Komission tutkimusten aikana useat yksityiset teurasta- mot ovat maininneet, ett(cid:228) osapuolet voisivat hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvaltaansa dakassa yksityisten teurastamojen hai- taksi. Osapuolet voisivat esimerkiksi heikent(cid:228)(cid:228) palvelua lopettamalla sivutuotteiden ker(cid:228)(cid:228)misen teurastamojen (34) N(cid:228)ist(cid:228) luvuista k(cid:228)y eritt(cid:228)in selke(cid:228)sti ilmi, ett(cid:228) Steff-Houlbergill(cid:228) ei ole kannustinta ryhty(cid:228) tarmokkaaseen kilpailuun Tanskan markki- noilla, sill(cid:228) se menett(cid:228)isi hintakilpailussa suhteessa enemm(cid:228)n kuin osapuolet. (35) Tanskassa on viel(cid:228) yksi renderointiyritys, jonka markkinaosuus on 4 prosenttia. T(cid:228)m(cid:228) yritys ottaa kuitenkin vastaan ainoastaan tuo- retta siipikarjan j(cid:228)tett(cid:228). N(cid:228)in ollen yli 90 prosenttia teurastamojen sivutuotteista on toimitettava dakalle. 25. 1. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) L 20/27 tiloista tai harventamalla ker(cid:228)ystiheytt(cid:228). Osapuolet voisi- vat my(cid:246)s vaikuttaa dakan tuloihin suhteessa sen raaka- aineen toimittajiin (alentaa el(cid:228)inj(cid:228)tteest(cid:228) maksettavaa hintaa tai pyyt(cid:228)(cid:228) maksua j(cid:228)tteen vastaanottamisesta ja lopettaa dakan saavuttaman voiton jakaminen j(cid:228)senille). 190) Ennen sulautumaa mill(cid:228)(cid:228)n yhti(cid:246)ll(cid:228) ei ollut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvaltaa dakassa. Se, ett(cid:228) osapuolet sulautuman tuloksena saavat dakan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvaltaansa, antaa niille sek(cid:228) mahdollisuu- den ett(cid:228) kannustimen k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) dakan markkinavoimaa. Ennen kaikkea osapuolet voivat kasvattaa kilpailijoidensa kustannuksia tai vaikeuttaa j(cid:228)tteen ker(cid:228)(cid:228)mist(cid:228), mink(cid:228) seurauksena pienemm(cid:228)t teurastamot menett(cid:228)isiv(cid:228)t kil- pailukyky(cid:228)(cid:228)n el(cid:228)vien el(cid:228)inten ostajina siankasvattajilta. T(cid:228)m(cid:228) saattaisi pienemm(cid:228)t teurastamot tukalaan asemaan ja sen my(cid:246)t(cid:228) el(cid:228)vien sikojen ostomarkkinoilla ei osa- puolten lis(cid:228)ksi en(cid:228)(cid:228) olisi vaihtoehtoja. Sulautuma johtaa n(cid:228)in ollen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntymiseen teurastuksen sivutuotteiden markkinoilla. Ajan mittaan t(cid:228)m(cid:228) johtaisi my(cid:246)s osapuolten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman vahvistumiseen el(cid:228)- vien sikojen ostomarkkinoilla sek(cid:228) valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden kautta myyt(cid:228)v(cid:228)n tuoreen sianlihan markkinoilla. VII KOKONAISARVIOINTI 191) Suunniteltu sulautuma vaikuttaa useisiin eri markkinoi- hin. Tuotantoketjun alkup(cid:228)(cid:228)n tasolla se vaikuttaa el(cid:228)vien sikojen ostomarkkinoihin Tanskassa. Tuotantoketjun loppup(cid:228)(cid:228)n tasolla se vaikuttaa tuoreen sianlihan sek(cid:228) teurastuksen sivutuotteiden markkinoihin Tanskassa. El(cid:228)vien sikojen markkinat 192) Tuotantoketjun alkup(cid:228)(cid:228)n markkinoihin kuuluvien el(cid:228)- vien sikojen ostomarkkinoiden osalta on huomattava, ett(cid:228) osapuolten markkinaosuudeksi ostajina tulee 76 pro- senttia. T(cid:228)st(cid:228) voidaan p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) osapuolet voivat toi- mia markkinoilla m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa olevina ostajina. On kuitenkin kiinnitett(cid:228)v(cid:228) huomiota my(cid:246)s siihen, ett(cid:228) osapuolten omistajia ovat niiden j(cid:228)senet ja ett(cid:228) aikaisem- min p(cid:228)(cid:228)osa teurastamojen vuosittaisista voitoista on jaettu j(cid:228)senille suhteessa n(cid:228)iden toimitusm(cid:228)(cid:228)riin. N(cid:228)in ollen teurastamot eiv(cid:228)t voi osuuskunnallisen rakenteensa vuoksi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) j(cid:228)seni(cid:228)(cid:228)n eli tavarantoimittajiaan hyv(cid:228)k- seen siin(cid:228) mieless(cid:228) kuin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa oleva ostaja tavanomaisesti ymm(cid:228)rrettyn(cid:228). Sulautumalla voi kuitenkin olla muita kielteisi(cid:228) vaikutuksia. Erityist(cid:228) huo- miota on kiinnitett(cid:228)v(cid:228) seuraaviin n(cid:228)k(cid:246)kohtiin: (cid:151) Sulautuman my(cid:246)t(cid:228) siankasvattajan mahdollisuus valita teurastamo pienenee. K(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) siankasvat- tajat joutuvat hyv(cid:228)ksym(cid:228)(cid:228)n osapuolten liikeideat ja valtavirtaistamaan el(cid:228)intuotantonsa niiden mukai- seksi. Huomattavalle enemmist(cid:246)lle siankasvattajista ei jos ne eiv(cid:228)t halua mukautua osapuolten tapaan toimia tai niiden liiketoimintafilosofiaan. j(cid:228)(cid:228) mit(cid:228)(cid:228)n todellisia vaihtoehtoja, (cid:151) Tanskan sianlihateollisuuden innovaatiotoiminta on osapuolten valvonnassa Danske Slagterierin kautta. (cid:151) Osapuolet voivat tarjota korkeampia hintoja siankas- jotka t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) toimittavat sikoja hei- vattajille, kommassa taloudellisessa tilanteessa oleville yksityi- sille sikateurastamoille ja n(cid:228)in murtaa n(cid:228)iden teuras- tamojen liiketoiminnan perustan ja aiheuttaa niiden markkinoilta h(cid:228)vi(cid:228)misen. Tuoreen sianlihan markkinat 193) Sianlihan tuotantoketjun loppup(cid:228)(cid:228)n markkinoilla osa- puolet saavat noin 40 prosentin markkinaosuuden valin- tamyym(cid:228)l(cid:246)ille myynnist(cid:228), joka vastaa 76 prosenttia tuo- reen sianlihan kokonaismyynnist(cid:228) Tanskassa. Tanskan markkinoilla on vain yksi muu suuri tuoreen sianlihan toimittaja: osuuskunta Steff-Houlberg, jonka markkina- osuus on vajaat 30 prosenttia. Sulautuman tuloksena syntyy sen vuoksi duopolistinen markkinarakenne, jossa duopolin hallussa on 70 prosenttia markkinoista. Duo- poli tulee k(cid:228)ytt(cid:228)ytym(cid:228)(cid:228)n pikemminkin kuin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa oleva, ei kuten kilpailua edist(cid:228)v(cid:228) duopoli. Ennen kaikkea voidaan todeta, ett(cid:228) Steff-Houlberg ei kil- paile osapuolten kanssa siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin, ett(cid:228) se poistaisi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman. Tilanteen taustalla on ensinn(cid:228)kin osapuolten muita suurempi koko (l(cid:228)hes 10-kertainen lii- kevaihto). Toiseksi Steff-Houlberg tulee olemaan kytk(cid:246)k- siss(cid:228) osapuoliin yhteisen vientitoiminnan kautta, joka on sek(cid:228) Danske Slagterier- osapuolten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallassa, kauppiasyhdistyksen kautta, joka sekin on k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) osapuolten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallassa. N(cid:228)in ollen sulautuma johtaa uuden yrityksen ja Steff-Houlbergin v(cid:228)lisen kilpailun sijaan pikemminkin duopolistiseen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n asemaan. 194) Mahdollinen kilpailu ei est(cid:228) osapuolia pit(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) hintoja Tanskan markkinoilla hieman, mutta merkitt(cid:228)v(cid:228)sti ja pysyv(cid:228)sti korkeammalla kuin maantieteellisill(cid:228) naapuri- markkinoilla. T(cid:228)h(cid:228)n on p(cid:228)(cid:228)asiassa seuraavia syit(cid:228): maa- hantuojien on luotava jakeluj(cid:228)rjestelm(cid:228), maahantuodulle sianlihalle on teht(cid:228)v(cid:228) ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isi(cid:228) el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rintarkastuk- sia salmonella DT 104:n toteamiseksi sek(cid:228) tanskalaisten kuluttajien voimakas mieltymys tanskalaiseen sianlihaan, mik(cid:228) on est(cid:228)nyt ja est(cid:228)(cid:228) jatkossakin maahantuojia p(cid:228)(cid:228)se- m(cid:228)st(cid:228) Tanskan markkinoille. N(cid:228)ill(cid:228) markkinoilla ei ole tasapainottavaa kysynt(cid:228)voimaa. Ensinn(cid:228)kin tanskalaisten valintamyym(cid:228)l(cid:228)ketjujen on ostettava tanskalaista sianli- haa kuluttajien voimakkaiden mieltymysten vuoksi. Toi- seksi markkinoilla ei ole keskin(cid:228)ist(cid:228) riippuvuutta, koska tanskalaiset valintamyym(cid:228)l(cid:228)t ovat paljon riippuvaisempia teurastamoista kuin teurastamot valintamyym(cid:228)l(cid:246)ist(cid:228), koska teurastamoilla on vaihtoehtoisia myyntikanavia vientimarkkinoilla. Niinp(cid:228) Tanskan valintamyym(cid:228)l(cid:228)ketjut tulevat yksinkertaisesti siirt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n hinnankorotukset lop- puk(cid:228)ytt(cid:228)jien maksettaviksi. N(cid:228)in ollen sulautuman j(cid:228)l- keen sianlihan markkinoilla Tanskassa ei tule olemaan tehokasta kilpailua. L 20/28 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) 25. 1. 2000 Teurastuksen sivutuotteet renderointituotteista. 195) Teurastuksen sivutuotteiden markkinoilla osapuolet saa- vat 79 prosentin markkinaosuuden. Nyky(cid:228)(cid:228)n teurasta- moille maksetaan Sulautuman tuloksena osapuolet voisivat kuitenkin ryhty(cid:228) vaatimaan maksua renderointituotteiden ker(cid:228)(cid:228)misest(cid:228). Lis(cid:228)ksi osa- puolet voisivat supistaa pienille itsen(cid:228)isille teurastamoille tarjotun palvelun tasoa. Niinp(cid:228) muutos dakan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys- vallassa lis(cid:228)(cid:228) mahdollisuuksia aseman v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n n(cid:228)ill(cid:228) markkinoilla. Laaja-alaiset vaikutukset 196) Osapuolet tulevat olemaan ainoa tuoretta naudan- ja sianlihaa myyv(cid:228) suuri teurastamo Tanskan markkinoilla. Suhteessa muihin teurastamoihin, jotka toimivat vain joko tuoreen naudanlihan tai tuoreen sianlihan alalla, lis(cid:228)edun valintamyym(cid:228)l(cid:246)ihin n(cid:228)hden, osapuolet saavat ovathan ne ainoa toimittaja, joka myy sek(cid:228) naudan- ett(cid:228) sianlihaa. Osapuolet voivat esimerkiksi ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n myydyn naudan- ja sianlihan kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n mukaan m(cid:228)(cid:228)ritettyj(cid:228) alennusj(cid:228)rjestelyj(cid:228), mik(cid:228) antaa niille mah- dollisuuden edist(cid:228)(cid:228) sianlihan myynti(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) apuna naudanlihaa ja p(cid:228)invastoin. 197) Kun lis(cid:228)ksi teurastuksen sivutuotteiden markkinoilla daka siirtyy osapuolten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvaltaan, ne saavat mah- dollisuuden painostaa pieni(cid:228) itsen(cid:228)isi(cid:228) teurastamoja vaa- timalla niilt(cid:228) maksun teurastuksen sivutuotteiden ker(cid:228)(cid:228)- misest(cid:228) tai alentamalla niille tarjotun palvelun tasoa. Toinen menetelm(cid:228) saattaa n(cid:228)m(cid:228) yksityiset teurastamot ahdinkoon on houkutella niille el(cid:228)imi(cid:228) toimittavia sian- kasvattajia erityissopimuksin. T(cid:228)m(cid:228) edist(cid:228)isi edelleen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n markkina-aseman syntymist(cid:228) osapuolille el(cid:228)- vien sikojen markkinoilla sek(cid:228) valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden kautta myyt(cid:228)v(cid:228)n tuoreen sianlihan markkinoilla. 200) VIII TALOUDELLINEN JA TEKNINEN EDISTYS 198) Osapuolten mukaan keskittym(cid:228)ll(cid:228) on kolme p(cid:228)(cid:228)vaiku- tusta. Ensiksikin se johtaa huomattaviin kustannuss(cid:228)(cid:228)s- t(cid:246)ihin (keskim(cid:228)(cid:228)rin noin [(cid:133)] (*) prosenttia liikevaihdosta vuodessa tarkasteltuna kolmen-viiden vuoden aikajak- solla). Toiseksi keskittym(cid:228)ll(cid:228) saavutetaan myyntivolyymi, joka mahdollistaa siirtymisen t(cid:228)m(cid:228)nhetkisest(cid:228) v(cid:228)lillisest(cid:228), lajitelmaltaan kapeasta myynnist(cid:228) v(cid:228)hitt(cid:228)iskaupoille t(cid:228)y- delliseen lajitelmaan ja suoriin toimituksiin v(cid:228)hitt(cid:228)iskau- poille er(cid:228)ill(cid:228) Euroopan suurimmilla markkinoilla. Kol- manneksi saavutetaan myyntivolyymi, jonka ansiosta osapuolet voivat s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) Japanin markki- noilla hankitun markkina-aseman huolimatta yhdysvalta- laisten tuottajien aiheuttamasta kilpailusta. Tehokkuuden osalta on huomattava, ett(cid:228) sulautuma-asetuksen 2 artik- lan 1 kohdan b alakohdan mukaan komissio voi ottaa huomioon kehityksen teknisess(cid:228) ja taloudellisessa edis- keskittym(cid:228)ll(cid:228) tyksess(cid:228) vain, jos se on kuluttajille eduksi eik(cid:228) est(cid:228) kil- pailua. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syntyminen edell(cid:228) kuvatuilla asian kannalta merkityksellisill(cid:228) markkinoilla merkitsee n(cid:228)in ollen sit(cid:228), ett(cid:228) osapuolten esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) tehokkuutta koskevaa perustelua ei voida ottaa huomioon t(cid:228)t(cid:228) sulau- tumaa arvioitaessa. On my(cid:246)s huomattava, ett(cid:228) suurin osa osapuolten luettelemista s(cid:228)(cid:228)st(cid:246)ist(cid:228) n(cid:228)ytt(cid:228)isi olevan ainakin osittain saavutettavissa ilman sulautumaakin siten, ett(cid:228) synergiaetuihin liittyv(cid:228)t v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti sulautu- masta johtuvat kustannuss(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t komission mie- lest(cid:228) todenn(cid:228)k(cid:246)isesti alle [(cid:133)] (*) prosenttiin. Ei my(cid:246)s- k(cid:228)(cid:228)n ole selv(cid:228)(cid:228), miksi Danish Crown ja Vestjyske Slagte- rier eiv(cid:228)t voisi kumpikin suunnitella sulautumista eri kumppanien kanssa. Silloin saavutettaisiin nyt k(cid:228)sitelt(cid:228)- v(cid:228)(cid:228) sulautumaa vastaavia etuja. IX OSAPUOLTEN EHDOTTAMAT SITOUMUKSET 199) Komission esitt(cid:228)mien kilpailua koskevien ep(cid:228)ilyjen pois- tamiseksi osapuolet tarjoutuivat 18. helmikuuta 1999 saapuneella kirjeell(cid:228) (36) tekem(cid:228)(cid:228)n seuraavat sitoumuk- set. A OSAPUOLTEN OSUUSKUNNAN S˜˜NN(cid:214)T Sill(cid:228) edellytyksell(cid:228), ett(cid:228) komissio tekee my(cid:246)nteisen p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen, osapuolet muuttavat s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228)(cid:228)n siten, ett(cid:228) vii- meist(cid:228)(cid:228)n 1. lokakuuta 2001 kaikki siankasvattajaj(cid:228)senet voivat omasta ilmoituksestaan toimittaa enint(cid:228)(cid:228)n 15 pro- senttia kyseisen j(cid:228)senen viikkotoimituksista sulautuneen yrityksen kilpailijoille ilman rajoituksia. Lupa j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) osa sioista yksinoikeuteen perustuvan toimitusvelvollisuuden ulkopuolelle annetaan kaikille j(cid:228)senille, jotka tekev(cid:228)t sit(cid:228) Jos koskevan hakemuksen kuusi viikkoa aikaisemmin. sulautunut yritys vastaanottaa kyseiset siat huolimatta kyseiselle j(cid:228)senelle annetusta luvasta myyd(cid:228) sikoja toi- selle ostajalle, sulautuneella yrityksell(cid:228) ei ole velvolli- suutta maksaa j(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)smaksuja kyseisist(cid:228) sioista. Jos sian- kasvattaja niin haluaa, h(cid:228)n voi sitoutua toimitusvelvolli- suuteen uudestaan ilmoittamalla siit(cid:228) kolme kuukautta aikaisemmin, jolloin h(cid:228)n toimittaa kaikki siat yritykselle ja saa j(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)smaksut kaikista sioista. Sulautuneella yri- tyksell(cid:228) on velvollisuus vastaanottaa my(cid:246)s toimitusvel- vollisuuden ulkopuolelle j(cid:228)tetyt siat, mutta jos kapasi- teetti on riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n, vastaanotto tapahtuu korkeintaan kahden viikon viiveell(cid:228), joka ei ole syrjiv(cid:228). 201) Osapuolet sitoutuvat 1. lokakuuta 1999 l(cid:228)htien muutta- maan sulautumissopimuksen 9. 1 kohdan (ja siten osuus- kunnan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t), jotta j(cid:228)senet voivat erota osuuskun- nasta ilmoittamalla siit(cid:228) kirjallisesti 12 kuukautta aikai- semmin siten, ett(cid:228) j(cid:228)senyys p(cid:228)(cid:228)ttyy mink(cid:228) tahansa kuu- kauden viimeisen(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228). (36) Maaliskuun 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) 1999 osapuolet toimittivat selvennyksi(cid:228) aiempiin sitoumuksiinsa. 25. 1. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) L 20/29 B TEURASTUSKAPASITEETTIA KOSKEVA EHTO 205) Jos yksik(cid:228)(cid:228)n kilpailija ei ole hy(cid:246)dynt(cid:228)nyt teurastussopi- mustarjousta [(cid:133)] (*) aikana alkaen [(cid:133)] (*) sen j(cid:228)lkeen kun komissio on tehnyt my(cid:246)nteisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, osapuo- lilla ei ole en(cid:228)(cid:228) velvollisuutta pit(cid:228)(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) teurastussopi- musta voimassa. Teurastussopimus 202) S(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228)kseen t(cid:228)ydet EU:n, USDA:n ja muut tavanomai- set vientilisenssit osapuolten Tanskassa sijaitsevissa teu- tarjoutuvat viimeist(cid:228)(cid:228)n [(cid:133)] (*) rastamoissa osapuolet siit(cid:228) kun komissio on tehnyt my(cid:246)nteisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen ja [(cid:133)] (*) ajan teurastamaan, j(cid:228)(cid:228)hdytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n ja paloittele- maan ruhonosiin tarpeellisin ehdoin enint(cid:228)(cid:228)n 5 000 sikaa t(cid:228)yden ty(cid:246)viikon aikana m(cid:228)(cid:228)ritellyn ja komission hyv(cid:228)ksym(cid:228)n, osapuolten ja Steff-Houlbergin nykyisen tai mahdollisen, valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden kautta myyt(cid:228)v(cid:228)n tuo- reen sianlihan Tanskan markkinoilla toimivan ja osapuo- lista ja Steff-Houlbergista riippumattoman elinkelpoisen kilpailijan puolesta (37) (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)kilpailija(cid:146)). 203) Kun komissio on tehnyt my(cid:246)nteisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, viimeis- t(cid:228)(cid:228)n [(cid:133)] (*) alkavan [(cid:133)] (*) ajanjakson ensimm(cid:228)isten [(cid:133)] (*) aikana osapuolet ja kilpailija sopivat teurastusso- pimukseen sis(cid:228)ltyv(cid:228)st(cid:228) hinnoittelusta. Jos asiasta ei aikana, osapuolilla on ensimm(cid:228)isten [(cid:133)] (*) sovita [(cid:133)] (*) ajanjaksosta j(cid:228)ljell(cid:228) olevien [(cid:133)] (*) ajan oikeus asettaa kunkin teurastetun ja ruhonosiin tai puoliruhoksi paloitellun sian kilohinnaksi hinnan, joka kattaa kaikki teurastukseen ja lihan paloitteluun liittyv(cid:228)t todelliset kus- tannukset sek(cid:228) [(cid:133)] (*) prosentin kohtuullisen voiton kokonaiskustannuksista. Jos kilpailija niin haluaa, sulau- tuneen yrityksen virallisesti hyv(cid:228)ksytty tilintarkastaja tai kilpailijan kustannuksella muu sulautuneen yrityksen ja kilpailijan hyv(cid:228)ksym(cid:228) virallisesti hyv(cid:228)ksytty tilintarkas- taja voi tarkastaa kustannusten laskennan. 204) Kilpailijan on ilmoitettava osapuolille v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kuusi viikkoa ennen kalenteriviikkoa, jolloin siat on tarkoitus teurastaa, kuinka monta sikaa kilpailija haluaa teurastet- tavan ja paloiteltavan ja paloitellaanko siat puoliruhoiksi vai ruhonosiin. Osapuolilla on oikeus p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228), miss(cid:228) teu- rastus ja paloittelu suoritetaan, mutta niiden on kuiten- kin kaikin tavoin pyritt(cid:228)v(cid:228) t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kilpailijan toivo- mus siit(cid:228), ett(cid:228) teurastus suoritetaan mahdollisimman l(cid:228)hell(cid:228) kilpailijan omaa toimipaikkaa. Kilpailija vastaa el(cid:228)vien sikojen kuljetuksesta teurastamoon ja tuoreiden puoliruhojen tai ruhonosien kuljetuksesta teurastamosta. Osapuolet maksavat kuljetuksesta toiseen teurastamoon jos kyseinen kuljetus johtuu osapuo- aiheutuvat kulut, lista aiheutuvasta syyst(cid:228). (37) Lihateollisuudessa toimiva tanskalainen tai ulkomainen teurastamo, tukkumyyj(cid:228), valintamyym(cid:228)l(cid:228) tai muu yritys tai n(cid:228)iden muodos- tama yhdistelm(cid:228). Teurastamon myynti 206) Kaksi viikkoa sen j(cid:228)lkeen kun komissio on tehnyt my(cid:246)n- teisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen ja [(cid:133)] (*) aikana, jolloin osapuolet tar- teurastussopimusta, osapuolet sitoutuvat my(cid:246)s joavat seuraavin tarjoamaan myyt(cid:228)v(cid:228)ksi ehdoin: sikateurastamon a) Sulautunut yritys nimitt(cid:228)(cid:228) kaksi viikkoa my(cid:246)nteisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekemisen j(cid:228)lkeen riippumattoman edun- valvojan (jonka on oltava investointipankin edustaja, investointipankki (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) komission puolesta. toimii (cid:146)edunvalvoja(cid:146)), Komission katsotaan hyv(cid:228)ksyneen edunvalvojan, jos komissio ei ole vastannut osapuolille kirjallisesti kah- den viikon kuluessa siit(cid:228), kun nimityksest(cid:228) ilmoitet- tiin komissiolle. tai vastaava laitos) joka b) Jos kilpailija on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt tehd(cid:228) teurastussopimuk- sen, kilpailijalla on my(cid:246)s mahdollisuus ostaa teuras- tamo. Jos kilpailija p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) ostaa teurastamon, osa- puolilla ei ole en(cid:228)(cid:228) velvollisuutta tarjota sopimusteu- rastusta ja teurastussopimus p(cid:228)(cid:228)ttyy teurastamon siirtyess(cid:228) kilpailijalle. Jos osapuolet haluavat myyd(cid:228) teurastamon kolmannelle osapuolelle [(cid:133)] (*) kulu- essa siit(cid:228), kun komissio on tehnyt my(cid:246)nteisen p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen tai jos edunvalvoja haluaa myyd(cid:228) teurasta- mon kolmannelle osapuolelle johdanto-osan 207 kappaleen mukaisesti sen [(cid:133)] (*) ajanjakson j(cid:228)ljell(cid:228) jolloin sopimusteurastusta olevien [(cid:133)] (*) kuluessa, tarjotaan, kilpailijalla on etuoikeus ostaa teurastamo samoin ehdoin ja samalla hinnalla kuin mit(cid:228) kolmas osapuoli on tarjonnut. Kilpailijan on vastattava kah- den viikon kuluessa siit(cid:228), kun sille on tarjottu etuosto-oikeutta. Jos kilpailija kielt(cid:228)ytyy k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) etuosto-oikeuttaan ja osapuolet myyv(cid:228)t teurastamon, sopimus teurastuksesta osapuolten tiloissa p(cid:228)(cid:228)ttyy kolmen kuukauden irtisanomisajalla. c) Teurastamon on oltava Tanskassa sijaitseva sikateu- rastamo ja toimintakunnossa, kun teurastamon tosi- asiallinen omistus siirtyy kilpailijalle. Teurastamon teurastuskapasiteetin on oltava noin 5 000 sikaa t(cid:228)y- den ty(cid:246)viikon aikana (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)teurastamo(cid:146)). Osa- puolet harkitsevat myyv(cid:228)ns(cid:228) Alling(cid:229)bron sikateuras- tamon mutta voivat tarjota my(cid:246)s muuta komission hyv(cid:228)ksym(cid:228)(cid:228) teurastamoa. L 20/30 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) 25. 1. 2000 d) Osapuolet myyv(cid:228)t teurastamon asettamaansa k(cid:228)y- p(cid:228)(cid:228)n ja kohtuulliseen markkinahintaan ottaen huo- mioon kaikki tanskalaisen sikateurastamon arvioin- nissa merkitykselliset seikat, ja teurastamon omistus- oikeus siirret(cid:228)(cid:228)n alalla yleisesti sovellettavin tavano- maisin ehdoin. 207) Jos osapuolet eiv(cid:228)t ole onnistuneet myym(cid:228)(cid:228)n teurasta- moa ennen kuin [(cid:133)] (*) on kulunut komission my(cid:246)ntei- sen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekemisest(cid:228), osapuolet sitoutuvat anta- maan edunvalvojalle peruuttamattoman valtakirjan teu- rastamon myymiseksi kilpailijalle osapuolten kannalta k(cid:228)yp(cid:228)(cid:228)n ja kohtuulliseen markkinahintaan ennen sen [(cid:133)] (*) ajanjakson j(cid:228)ljell(cid:228) olevan [(cid:133)] (*) loppua, jolloin teurastuskapasiteettia tarjotaan sopimuksen perusteella kuten johdanto-osan 202 kappaleessa esitet(cid:228)(cid:228)n. Komis- sio voi pident(cid:228)(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) aikaa p(cid:228)tevist(cid:228) syist(cid:228) osapuolten hakemuksesta tai komission pyynn(cid:246)st(cid:228). Osapuolet autta- vat edunvalvojaa kaikin tavoin ja antavat t(cid:228)lle tarpeelli- set tiedot myynnin toteuttamiseksi tai muun erityisteht(cid:228)- v(cid:228)n suorittamiseksi. 208) Jos teurastamoa ei ole myyty ennen kyseisen ajan lop- pua k(cid:228)yp(cid:228)(cid:228)n ja kohtuulliseen hintaan, edunvalvojalla on [(cid:133)] (*) aikaa myyd(cid:228) teurastamo ilman erityist(cid:228) v(cid:228)him- m(cid:228)ishintaa mille tahansa kilpailijalle paitsi sille kilpaili- joka on tehnyt teurastussopimuksen kuten edell(cid:228) jalle, on mainittu. Teurastamon omistusoikeuden siirtyess(cid:228) teurastussopimuksen voimassaolo p(cid:228)(cid:228)ttyy. 209) Osapuolet ilmoittavat tai edunvalvoja ilmoittaa komis- siolle kaikista olennaisista tapahtumista ja joka tapauk- sessa teurastamon myynti(cid:228) koskevasta tilanteesta kolmen kuukauden v(cid:228)lein sek(cid:228) suunnitelmista myyd(cid:228) teurastamo jollekin kilpailijalle. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) osapuolten on toi- mitettava komissiolle tiedot, joita se tarvitsee arvioides- saan, t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228)k(cid:246) kilpailija elinkelpoisen kilpailijan edelly- tykset. Viimeist(cid:228)(cid:228)n kahden viikon kuluessa kirjallisten tietojen saamisesta komissio ilmoittaa osapuolille tai edunvalvojalle, jos se katsoo, ett(cid:228) kilpailija ei ole osa- puolten ja Steff-Houlbergin elinkelpoinen kilpailija valin- tamyym(cid:228)l(cid:246)iden kautta myyt(cid:228)v(cid:228)n tuoreen sianlihan Tans- kan markkinoilla, jolloin teurastamoa ei voida myyd(cid:228) kyseiselle kilpailijalle. Jos komissio ei ole vastannut kah- den viikon kuluessa, osapuolet voivat tai edunvalvoja voi myyd(cid:228) teurastamon vapaasti kyseiselle kilpailijalle. 210) Osapuolet sitoutuvat olemaan ostamatta takaisin myyty(cid:228) teurastamoa ilman komission lupaa. El(cid:228)vien el(cid:228)inten toimitus 211) Sin(cid:228) aikana, joka alkaa 5 000 sian viikkoteurastuskapasi- teetin siirt(cid:228)mist(cid:228) Tanskassa koskevan sopimuksen teke- misest(cid:228) ja p(cid:228)(cid:228)ttyy 1. lokakuuta 2001, osapuolet sitoutu- vat myym(cid:228)(cid:228)n teurastuskapasiteetin ostajalle t(cid:228)m(cid:228)n niin halutessa 5 000 sikaa viikossa. Sikojen hinta on t(cid:228)ysi markkinahinta, toisin sanoen se vastaa hintaa, jonka osa- puolet ovat maksaneet sioista lis(cid:228)ttyn(cid:228) [(cid:133)] (*) Tanskan kruunulla kilolta siankasvattajille maksettavan j(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)s- maksun ja konsolidointiosuuden suorittamiseksi, tai hin- taa, jonka osapuolet ovat maksaneet sioista lis(cid:228)ttyn(cid:228) [(cid:133)] (*) Tanskan kruunulla kilolta. Osapuolet eiv(cid:228)t vastaa kuluista, jotka aiheutuvat sikojen kuljettamisesta siankas- vattajalta ostajalle. C DANSKE SLAGTERIER Danske Slagterieria koskevan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallan poistaminen tai muut 3. 1. 1 kohdassa mainitut 212) Viimeist(cid:228)(cid:228)n kolme kuukautta komission my(cid:246)nteisen ja p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekemisen j(cid:228)lkeen osapuolet ehdottavat puoltavat p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228), jolla muutetaan Danske Slagterierin s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 7. 10 kohtaa. Muutetun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen mukaan kaikki asiat p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n yksinkertaisella enemmist(cid:246)ll(cid:228). Kaikkien p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten voimaantulon edellytyksen(cid:228) on kui- tenkin se, ett(cid:228) v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kaksi 3. 1. 1 kohdassa maini- tuista hallituksen j(cid:228)senist(cid:228) (t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) osapuolet, Steff- Houlberg ja TiCan) hyv(cid:228)ksyy p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen. Jos yksist(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senet osapuolet yhdess(cid:228) ovat kolmen kuukauden aikana hyl(cid:228)nneet kah- desti p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, joka koskee a) j(cid:228)senmaksujen korotta- mista tai alentamista enemm(cid:228)n kuin inflaatioasteen mukaisella prosenttiosuudella, b) liiketoimintasuunnitel- man hyv(cid:228)ksymist(cid:228), c) vuositalousarvion hyv(cid:228)ksymist(cid:228), d) oman p(cid:228)(cid:228)oman olennaisia muutoksia, e) uusien 3. 1. 1 kohdan mukaisten j(cid:228)senten hyv(cid:228)ksymist(cid:228), f) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) joka tehd(cid:228)(cid:228)n 4. 1, 4. 2 ja 4. 3 kohdan mukaan, g) suosi- tusta maatalous- ja kalastusministeri(cid:246)lle sioista peritt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) veroa koskevan rahaston hallituksen j(cid:228)seniksi, h) muun sellaisen ulkopuolisen hallituksen j(cid:228)seniksi suosittamista tai j(cid:228)senten nimitt(cid:228)mist(cid:228), jossa Danske Slagterierilla on oikeus suosittaa tai nimitt(cid:228)(cid:228) hallituksen j(cid:228)seni(cid:228), i) riippu- mattomien yritysten hallituksen j(cid:228)senten nimitt(cid:228)mist(cid:228) tai j) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228), jolla on merkitt(cid:228)vi(cid:228) taloudellisia ja/tai kau- pallisia seurauksia ainakin yhdelle 3. 1. 1 kohdassa maini- tulle j(cid:228)senelle, esityksen tehneell(cid:228) j(cid:228)senell(cid:228) on oikeus saattaa asia sovitteluun. 213) Jos osapuolet eiv(cid:228)t ole kyseisest(cid:228) kahdesta (cid:228)(cid:228)nestyksest(cid:228) j(cid:228)lkimm(cid:228)isen j(cid:228)lkeen 14 p(cid:228)iv(cid:228)n kuluessa sopineet sovit- telijasta, K(cid:246)(cid:246)penhaminassa sijaitsevan meri- ja kauppaoi- keuden presidentti toimii sovittelijana. Sovittelija antaa osapuolille mahdollisuuden tulla kuulluksi oikeudenmu- kaisesti, mutta h(cid:228)nell(cid:228) on oikeus toimittaa sovittelu par- haaksi katsomallaan tavalla. Sovittelun p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on lopulli- nen. S(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 3. 1. 1 kohdan mukaiset j(cid:228)senet, joita vas- taan sovittelun p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on tehty, voivat erota Danske Slagterierista ilmoittamalla siit(cid:228) kirjallisesti viimeist(cid:228)(cid:228)n 30 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) sovittelijan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekemisest(cid:228). Eroavien j(cid:228)senten erikoistilien I ja II saldot maksetaan kokonai- 25. 1. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) L 20/31 suudessaan aivan kuin j(cid:228)senyys olisi p(cid:228)(cid:228)ttynyt Danske Slagterierin purkamisen johdosta. Eroavien j(cid:228)senten osuus Danske Slagterierin katastrofi- ja toimintavaran- nosta maksetaan varantoa koskevien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukai- sesti. taan maksukomitean m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)ll(cid:228) grammam(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ll(cid:228). Jos toimitus siirret(cid:228)(cid:228)n edelt(cid:228)v(cid:228)lle viikolle, maksu suorite- taan ilmoitus- tai toimitusviikolla j(cid:228)senelle maksettavan korkeimman hinnan mukaan. (cid:148) 214) Jos osapuolet eroavat Danske Slagterierista, j(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228)- neet 3. 1. 1 kohdan mukaiset j(cid:228)senet voivat p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) vii- meist(cid:228)(cid:228)n 30 p(cid:228)iv(cid:228)n kuluessa siit(cid:228) kun hallitus on saanut eroilmoituksen, ett(cid:228) Danske Slagterier puretaan. Kaikki j(cid:228)senet saavat osuuden yhdistyksen lakkauttamisesta aiheutuvista tuotoista, jotka lasketaan yhdistyksen s(cid:228)(cid:228)n- t(cid:246)jen mukaisesti kun yhdistys on lakkautettu. Kansallisen hintanoteerausj(cid:228)rjestelm(cid:228)n lakkauttaminen osapuolet lopettamisesta, 215) Viimeist(cid:228)(cid:228)n kolmen kuukauden kuluttua komission my(cid:246)nteisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekemisest(cid:228), mutta ennen kuin tehd(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s osapuolten Danske Slagterieria koskevan sitoutuvat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallan ehdottamaan ja puoltamaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228), jolla muutetaan tilivuoden 1999/2000 alusta Danske Slagterierin s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)- jen 2. 3 ja 4. 3 kohtaa ja poistetaan siten osapuolten sitoumus Danske Slagterierin j(cid:228)senin(cid:228) noudattaa yhteist(cid:228) hintanoteerausta. Tulevaisuudessa osapuolet eiv(cid:228)t sovita hintoja yhteen esimerkiksi yleisen hintataulukon muo- dossa. Heti kun Danske Slagterier on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt muuttaa s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228)(cid:228)n sen hallintoneuvosto muuttaa tilivuoden 1999/2000 alusta sioista maksettavia maksuja sek(cid:228) ema- koista maksettavia maksuja koskevia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). 216) Sioista maksettavia maksuja koskevien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen muu- tokset voidaan tiivist(cid:228)(cid:228) seuraavasti: Viittaukset (cid:148)kansalli- seen hintanoteerauskomiteaan(cid:148) korvataan viittauksilla (cid:148)maksukomiteaan(cid:148). S(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 1. 2, 3. 5, 4. 2, 4. 7 ja 7. 0 kohta poistetaan. S(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 1. 3 kohdan sanonta (cid:148)ja kan- sallinen noteeraus(cid:148) poistetaan. S(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 3. 4 kohta muu- tetaan kuulumaan seuraavasti: (cid:148)Maksukomitea m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) painorajat, v(cid:228)h(cid:228)rasvaisen lihan pitoisuuden perusteen ja kaikki muut sioista maksettavia korvauksia koskevat puolueettomat kriteerit(cid:148). S(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 3. 6 kohdan ensim- m(cid:228)inen kappale muutetaan kuulumaan seuraavasti: (cid:148)Danske Slagterierin hallintoneuvosto m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) puo- lueettoman perusteen sioista maksettavan korvauksen tarkistamiseksi laatua, noutoa ja teurastusta koskevissa erityistapauksissa. N(cid:228)it(cid:228) ovat t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228):(cid:148). S(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 5. 2 kohdan toinen lause muutetaan kuulumaan seuraa- vasti: (cid:148)Jos t(cid:228)m(cid:228)n seurauksena toimitus tapahtuu seuraa- valla viikolla, maksu suoritetaan ilmoitusviikolla tai toi- mitusviikolla j(cid:228)senelle maksettavan korkeimman hinnan mukaan(cid:148) ja 5. 3 kohta muutetaan kuulumaan seuraavasti: (cid:148)Jos aikaistetaan enemm(cid:228)n kuin yhdell(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)ll(cid:228) teurastamon pyynn(cid:246)st(cid:228), painoa korote- sikojen toimitusta D ESS-FOOD 217) Komission tehty(cid:228) my(cid:246)nteisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen osapuolet sitou- tuvat neuvottelemaan Steff-Houlbergin ja TiCanin kanssa tavoitteenaan sopia ESS-Foodin yhteisomistuksen purka- misesta. Sopimus voi sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) ESS-Foodin osien myynnin jollekin sen omistajista tai kolmannelle osapuolelle osa- puolten hyv(cid:228)ksymin ehdoin. 218) Viimeist(cid:228)(cid:228)n kahden viikon kuluttua komission my(cid:246)ntei- sen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekemisest(cid:228) osapuolet toimittavat Steff- Houlbergin ja TiCanin hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)ksi luettelon mahdol- lisista edunvalvojista, joiden on oltava investointipank- kien edustajia, investointipankkeja tai vastaavia laitoksia (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)edunvalvoja(cid:146)). Jos Steff-Houlberg ja TiCan eiv(cid:228)t ole hyv(cid:228)ksyneet ket(cid:228)(cid:228)n osapuolten ehdottamista edunvalvojista kahdeksan p(cid:228)iv(cid:228)n kuluessa luettelon vas- taanottamisesta, Steff-Houlbergin ja TiCanin on kahdek- san p(cid:228)iv(cid:228)n kuluessa laadittava luettelo ehdottamistaan vaihtoehtoisista edunvalvojista ja toimitettava luettelo osapuolille hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)ksi kahdeksan p(cid:228)iv(cid:228)n kuluessa luettelon vastaanottamisesta. 219) 220) Jos osapuolet ja Steff-Houlberg ja TiCan sopivat edun- saajan nimitt(cid:228)misest(cid:228), osapuolet ilmoittavat nimitetyn edunvalvojan komissiolle. Komission katsotaan hyv(cid:228)ksy- neen edunvalvojan, jos komissio ei ole vastannut osa- puolille kirjallisesti kahden viikon kuluessa siit(cid:228), kun osapuolet ilmoittivat nimityksest(cid:228) komissiolle. Jos osapuolet ja Steff-Houlberg ja TiCan eiv(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)se sopimukseen edunvalvojan nimitt(cid:228)misest(cid:228) osapuolten tai Steff-Houlbergin ja TiCanin ehdottamista edunvalvojista, osapuolet toimittavat komissiolle itse laatimansa ja Steff- Houlbergin ja TiCanin laatimat ehdokaslistat sek(cid:228) asiaan- kuuluvan aineiston, mukaan lukien syyt siihen, miksi osapuolet ja Steff-Houlberg ja TiCan eiv(cid:228)t ole pystyneet sopimaan edunvalvojan nimitt(cid:228)misest(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) tapauk- sessa komissio nimitt(cid:228)(cid:228) edunvalvojan kahden viikon kuluessa sille toimitetun aineiston perusteella. Samaa menettely(cid:228) sovelletaan soveltuvin osin edunvalvojan toi- meksiannon sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:246)n. 221) Edunvalvoja toimii komission puolesta komission hyv(cid:228)k- sym(cid:228)n toimeksiannon mukaisesti ja varmistaa, ett(cid:228) osa- L 20/32 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) 25. 1. 2000 puolet pyrkiv(cid:228)t kaikin mahdollisin tavoin sopimaan Steff-Houlbergin ja TiCanin kanssa kuten johdanto-osan 217 kappaleessa esitet(cid:228)(cid:228)n, ja ett(cid:228) Steff-Houlbergin ja TiCanin ja sulautuneen yrityksen t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) teke- mi(cid:228) kohtuullisia ehdotuksia ei hyl(cid:228)t(cid:228). Edunvalvojan on varmistettava, ett(cid:228) ESS-Foodin omistajat s(cid:228)ilytt(cid:228)v(cid:228)t aina ESS-Foodin arvon ja turvaavat yrityksen toiminnan jat- kuvuuden, sik(cid:228)li kuin t(cid:228)m(cid:228) on taloudellisesti kannatta- vaa, kunnes lopullinen arviointi ESS-Foodista on tehty, katso johdanto-osan 223 kappale. Arvon s(cid:228)ilytt(cid:228)minen voi kuitenkin merkit(cid:228) [(cid:133)] (*). Edunvalvojan on my(cid:246)s varmistettava, ett(cid:228) sulautunut yritys ei k(cid:228)yt(cid:228) v(cid:228)(cid:228)rin yksinomaista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvaltaansa v(cid:228)hemmist(cid:246)j(cid:228)seni(cid:228) hait- taavalla tavalla. Osapuolet antavat edunvalvojalle kaiken t(cid:228)m(cid:228)n teht(cid:228)vien suorittamisessa tarvittavan avun ja tie- don, mukaan lukien tiedot ESS-Foodin j(cid:228)senten ESS-Foo- dille toimittamista m(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) ja hinnoista. Osapuolet ilmoittavat tai edunvalvoja ilmoittaa komissiolle v(cid:228)hin- t(cid:228)(cid:228)n kolmen kuukauden v(cid:228)lein kaikista olennaisista jotka liittyv(cid:228)t ESS-Foodin yhteisomistuk- tapahtumista, sen purkamiseen ja my(cid:246)hemmin ESS-Foodin myyntiin. 224) Kun sulautunut yritys on hankkinut omistukseensa Steff- Houlbergin ja TiCanin omistamat (j(cid:228)ljell(cid:228) olevat) ESS- Foodin osakkeet, osapuolet sitoutuvat siihen, ett(cid:228) ne tar- joutuvat [(cid:133)] (*) ajan hoitamaan ESS-Foodin kautta syrji- m(cid:228)tt(cid:246)min ehdoin (hinta mukaan luettuna) ja edunvalvo- jan valvonnassa Steff-Houlbergin ja TiCanin sianlihan tai muiden tuotteiden jakelun ja myynnin markkinoilla, joilla ESS-Food toimii. Komissio voi jatkaa t(cid:228)t(cid:228) aikaa [(cid:133)] (*) Steff-Houlbergin ja TiCanin pyynn(cid:246)st(cid:228) p(cid:228)tevist(cid:228) syist(cid:228). E DAT-SCHAUB 225) 222) Jos johdanto-osan 217 kappaleen mukaista ESS-Foodin omistajien sopimusta ei ole tehty ennen [(cid:133)] (*) komis- sion my(cid:246)nteisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekemisen j(cid:228)lkeen johdanto- osan 217 kappaleen mukaisesti, jota aikaa komissio voi pident(cid:228)(cid:228) sulautuneen yrityksen pyynn(cid:246)st(cid:228) p(cid:228)tevist(cid:228) syist(cid:228), osapuolet sitoutuvat hankkimaan Steff-Houlber- gilla ja TiCanilla (j(cid:228)ljell(cid:228) olevat) ESS-Foodin osakkeet vii- meist(cid:228)(cid:228)n [(cid:133)] (*) ensimm(cid:228)isen [(cid:133)] (*) ajan p(cid:228)(cid:228)tytty(cid:228) komission my(cid:246)nteisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekemisen j(cid:228)lkeen. Sulautunut yritys ehdottaa ja puoltaa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228), jolla muutetaan DAT-Schaubin osuuskunnan s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) seuraa- vasti: DAT-Schaubin oma p(cid:228)(cid:228)oma v(cid:228)hennettyn(cid:228) A- ja B- osuuksien 30. syyskuuta 1999 edustamalla p(cid:228)(cid:228)omalla jaetaan A-osuuksien haltijoiden kesken (joita ovat nykyi- sin osapuolet, Steff-Houlberg ja TiCan) ja maksetaan A- osuuksien haltijoiden omille tileille. P(cid:228)(cid:228)oman jakaminen tapahtuu suhteessa A-osuuksien haltijoiden toimittamien luonnonsuolien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n tilivuosina 1996/1997, 1997/ 1998 ja 1998/1999. Kaikki p(cid:228)(cid:228)oman korotukset tai alentamiset j(cid:228)senkohtaisille tileille suhteessa j(cid:228)senten toimittamien luonnonsuolien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n sin(cid:228) tilivuonna, jolta voitto on kertynyt. tulevaisuudessa jaetaan 223) Ostohinnan on oltava k(cid:228)yp(cid:228) ja kohtuullinen hinta, joka perustuu arvioon ESS-Foodista toimivana liikeyrityksen(cid:228) (cid:151) lukuun ottamatta [(cid:133)] (*). ESS-Foodin arvioinnin suo- rittaa riippumaton asiantuntija, josta ESS-Foodin kaikki omistajat sopivat. Asiantuntija toimii edunvalvojan val- vonnassa edunvalvojan toimeksiannon mukaisesti. ESS- toimivana yrityksen(cid:228) perustuu Foodin osien arviointi hinta/voitto -periaatteeseen, jota sovelletaan yleisesti hyv(cid:228)ksytyn kansainv(cid:228)lisen arviointik(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukai- sesti. Jos t(cid:228)t(cid:228) arviointimenetelm(cid:228)(cid:228) on mahdoton sovel- taa, arviointi suoritetaan omistuksen siirtohetkell(cid:228) laadi- tun tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen nettokirjanpitoarvon mukaan. Edun- valvoja voi toimia asiantuntijana, jos kaikki omistajat suostuvat t(cid:228)h(cid:228)n. Osapuolilla ja/tai Steff-Houlbergilla ja/ tai TiCanilla on oikeus ESS-Foodin toiseen arviointiin, jonka suorittaa asiantunteva, virallisesti hyv(cid:228)ksytty tans- kalainen tilintarkastaja. Jos t(cid:228)m(cid:228)n asiantuntijan (n(cid:228)iden asiantuntijoiden) arvio poikkeaa ensimm(cid:228)isest(cid:228) arviosta enemm(cid:228)n kuin 10 prosenttia, arvioinnin ratkaisee lopul- lisesti ja sitovasti v(cid:228)litystuomioistuin, johon kuuluu yksi sovittelija, jonka on oltava ESS-Foodin omistajista riip- pumaton virallisesti hyv(cid:228)ksytty tilintarkastaja ja joka on Tanskan Foreningen af Statsautoriserede Revisorer - yhdistyksen teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n nimitt(cid:228)m(cid:228) j(cid:228)sen. 226) DAT-Schaubista eroavilla A-osuuksien haltijoilla on oikeus A-osuusp(cid:228)(cid:228)oman maksuun nimellisarvoon sek(cid:228) j(cid:228)senkohtaisiin tileihins(cid:228), sik(cid:228)li kuin niilt(cid:228) ei ole nostettu varoja ensimm(cid:228)isen eroamisen j(cid:228)lkeen pidetyss(cid:228) osuus- kunnan kokouksessa hyv(cid:228)ksytyn tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukai- sesti. A-osuusp(cid:228)(cid:228)oma maksetaan eroamisp(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228). J(cid:228)se- nen tilin saldo maksetaan viiten(cid:228) vuosittaisena tasasuori- tuksena. Viiten(cid:228) vuosier(cid:228)n(cid:228) maksettavan eromaksun maksamattomalle saldolle maksetaan korkoa, joka vastaa 50 prosenttia DAT-Schaubin lyhytaikaisista lainoista maksamasta keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isest(cid:228) korosta. DAT-Schaubilla on kuitenkin aina oikeus suorittaa j(cid:228)ljell(cid:228) oleva m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) joka eroaa DAT- yhten(cid:228) er(cid:228)n(cid:228). A-osuuden haltijalla, Schaubista edell(cid:228) esitetyll(cid:228) tavalla, on oikeus ostaa kaikki DAT-Schaubin koneet ja ty(cid:246)kalut, joita k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n kysei- sen A-osuuden haltijan teurastamo(i)ssa markkinahin- taan, joka m(cid:228)(cid:228)ritet(cid:228)(cid:228)n kohtuullisin ja puolueettomin ehdoin ottaen huomioon kaikki asiaan liittyv(cid:228)t seikat kuten kyseisiin koneisiin ja ty(cid:246)kaluihin liittyvien teollis- ja tekij(cid:228)noikeuksien arvo. Arvioinnin suorittaa asiantun- tija, jonka on oltava Tanskan Foreningen af Statsautori- serede Revisorer -yhdistyksen nimitt(cid:228)m(cid:228) tilintarkastajaj(cid:228)- sen. 25. 1. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) L 20/33 F DAKA 227) Kun komissio on tehnyt my(cid:246)nteisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, osapuo- let pyyt(cid:228)v(cid:228)t kolmansia osapuolia ostamaan riitt(cid:228)v(cid:228)n osuuden osapuolten daka-omistuksesta. Osapuolet siirt(cid:228)- v(cid:228)t niin monta osuutta tai hyv(cid:228)ksyv(cid:228)t, ett(cid:228) kolmas osa- puoli merkitsee niin monta uutta dakan osuutta, ett(cid:228) osapuolten yksinomainen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvalta dakassa p(cid:228)(cid:228)ttyy, mutta ett(cid:228) niill(cid:228) on yhdess(cid:228) muiden osuuskunnan teu- rastamoj(cid:228)senten kanssa (cid:228)(cid:228)ntenenemmist(cid:246) dakan osuus- kunnan kokouksessa. Kolmannella osapuolella tarkoite- taan t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) mit(cid:228) tahansa osapuoliin liittym(cid:228)- t(cid:246)nt(cid:228) riippumatonta tahoa. 228) Viimeist(cid:228)(cid:228)n kahden viikon kuluessa siit(cid:228), kun komissio on tehnyt my(cid:246)nteisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, osapuolet nimitt(cid:228)v(cid:228)t riippumattoman edunvalvojan, jolla t(cid:228)ytyy olla koke- musta teurastamoalalta (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:146)edunvalvoja(cid:146)). Edun- valvoja toimii komission puolesta ja varmistaa, ett(cid:228) osa- puolten daka-omistusta ei k(cid:228)ytet(cid:228) alentamaan palveluta- soa tai muuttamaan raaka-aineiden hinnoitteluj(cid:228)rjestel- mi(cid:228) osapuolten kilpailijoita haittaavalla tavalla ja varmis- taa, ett(cid:228) osapuolet siirt(cid:228)v(cid:228)t kaikin mahdollisin keinoin riitt(cid:228)v(cid:228)n osuuden omistuksestaan. Komission katsotaan hyv(cid:228)ksyneen edunvalvojan, jos komissio ei ole vastannut osapuolille kirjallisesti kahden viikon kuluessa nimityk- sen ilmoittamisesta komissiolle. 229) 230) Edunvalvojalla on oikeus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) osapuolten (cid:228)(cid:228)nioi- keutta dakan hallituksessa ja osuuskunnan kokouksessa siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin kuin on tarpeellista osapuolten yksinomai- sen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvallan poistamiseksi dakassa. Osapuolet antavat edunvalvojalle kaiken t(cid:228)m(cid:228)n teht(cid:228)v(cid:228)n suoritta- misessa tarvittavan avun ja tiedon. Osapuolet ilmoittavat tai edunvalvoja ilmoittaa komissiolle kirjallisesti kaikista olennaisista tapahtumista v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kolmen kuukauden v(cid:228)liajoin. Jos osapuolten daka-omistuksesta ei ole siirretty riitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) osuutta ennen [(cid:133)] (*) komission my(cid:246)nteisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekemisen j(cid:228)lkeen, osapuolet edunvalvojalle peruuttamattoman valtakirjan siirt(cid:228)(cid:228) riitt(cid:228)v(cid:228) osuus omis- tuksesta yhdelle tai useammalle kolmannelle osapuolelle k(cid:228)yvin ja kohtuullisin ehdoin sen j(cid:228)lkeen kun komissio on tehnyt my(cid:246)nteisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen. Komissio voi pident(cid:228)(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) aikaa sulautuneen yrityksen hakemuksesta p(cid:228)tevist(cid:228) syist(cid:228). antavat 231) Jos edunvalvoja ei ole siirt(cid:228)nyt riitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) osuutta daka- omistuksesta ennen johdanto-osan 230 kappaleessa ase- tettua m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaa, edunvalvojan on myyt(cid:228)v(cid:228) riitt(cid:228)v(cid:228) osuus osapuolten omistuksesta parhain mahdollisin ehdoin. Siirto on toteutettava ennen [(cid:133)] (*) johdanto- osan 230 kappaleessa asetetun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajan p(cid:228)(cid:228)ttymisen j(cid:228)lkeen ja kyseisen ajan lopussa ilman v(cid:228)himm(cid:228)ishintaa. 232) Osapuolet ilmoittavat tai edunvalvoja ilmoittaa komis- siolle mahdollisista suunnitelmista siirt(cid:228)(cid:228) riitt(cid:228)v(cid:228) osuus daka-omistuksesta kolmannelle osapuolelle. Osapuolet antavat tai edunvalvoja antaa komissiolle kaikki tarvitta- vat jotta tiedot ehdotetusta daka-osuuksien ostajasta, komissio voi arvioida, t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228)k(cid:246) ehdotettu ostaja riippu- mattomuutta, elinkelpoisuutta, p(cid:228)(cid:228)omaa, hallintoa ja kokemusta koskevat edellytykset. Viimeist(cid:228)(cid:228)n kaksi viik- koa tietojen vastaanottamisesta kirjallisesti komissio ilmoittaa osapuolille tai edunvalvojalle, jos se katsoo, ett(cid:228) ehdotettu ostaja ei t(cid:228)yt(cid:228) vaatimusta olla osapuolista riippumaton, mink(cid:228) johdosta omistusosuutta ei voida siirt(cid:228)(cid:228) ehdotetulle ostajalle. Jos komissio ei ole vastannut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajassa, osapuolten omistusosuus voidaan siirt(cid:228)(cid:228) ehdotetulle kolmannelle osapuolelle. Osapuolet ilmoitta- vat tai edunvalvoja ilmoittaa komissiolle siirron toteutu- misesta. 233) Sulautunut yritys pid(cid:228)tt(cid:228)ytyy hankkimasta uudelleen yksinomaista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvaltaa dakassa niin kauan kuin komissio katsoo, ett(cid:228) se muuten saisi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n mark- kina-aseman. X SITOUMUSTEN ARVIOINTI A EL˜VIEN TEURASSIKOJEN OSTOMARKKINAT TANSKASSA 234) Osapuolten antamat sitoumukset est(cid:228)v(cid:228)t m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n ase- man syntymisen el(cid:228)vien teurassikojen ostomarkkinoilla Tanskassa. (cid:151) J(cid:228)senten mahdollisuus toimittaa enint(cid:228)(cid:228)n 15 prosent- tia (38) viikkotoimituksestaan muille ostajille ilmoitta- malla siit(cid:228) kuusi viikkoa aikaisemmin antaa tanska- laisille ja ulkomaisille teurastamoille lis(cid:228)mahdollisuu- den saada merkitt(cid:228)vi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) (tanskalaista alkuper(cid:228)(cid:228) olevia) sikoja. (cid:151) Irtisanomisajan asettaminen 12 kuukaudeksi helpot- taa teurastamon vaihtoa siankasvattajien kannalta. 235) Komissio katsoo siten, ett(cid:228) toimenpide ei johda el(cid:228)vien sikojen ostomarkkinoiden sulkeutumiseen Tanskassa. Sitoumuksilla poistetaan lis(cid:228)ksi osapuolten Tanskan sika-alan innovaatioita koskeva m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvalta. Erityisesti kolmannet osapuolet kuten valintamyym(cid:228)l(cid:228)t voivat ottaa siankasvattajiin yhteytt(cid:228) suoraan ja tehd(cid:228) tuotannon (38) 15 prosenttia vastaa 2,4 miljoonaa sikaa vuodessa; t(cid:228)m(cid:228)n vas- taama raaka-ainem(cid:228)(cid:228)r(cid:228) riitt(cid:228)(cid:228) toimituksiin, jotka kattavat 140 pro- senttia valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden kautta myyt(cid:228)v(cid:228)n tuoreen sianlihan Tanskan markkinoista. L 20/34 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) 25. 1. 2000 muutoksia koskevia ehdotuksia. Sitoumukset lis(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t siankasvattajien mahdollisuuksia valita toimituskohde. Osapuolten olisi my(cid:246)s hyvin vaikeaa saattaa yksityiset teurastamot hankalaan asemaan hankkimalla osa yksi- tyisten teurastamoiden nykyisin ostamasta 4 prosentista (800 000 sikaa) Tanskan sikatuotantoa. T(cid:228)m(cid:228) on seu- rausta siit(cid:228), ett(cid:228) yksityisill(cid:228) teurastamoilla olisi ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)i- nen 2 400 000 sian varanto, koska myyntirajoitukset eiv(cid:228)t koskisi 15 prosenttia tuotetuista sioista. Sitoumus- ten johdosta toimenpide ei siten johda m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n ase- man syntymiseen el(cid:228)vien teurassikojen ostomarkkinoilla. B VALINTAMYYM˜L(cid:214)IDEN KAUTTA MYYT˜V˜N TUOREEN SIANLIHAN TANSKAN MARKKINAT 236) Komissio katsoo, ett(cid:228) osapuolten tarjoamat sitoumukset riitt(cid:228)v(cid:228)t est(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n duopolistisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman syn- tymisen valintamyym(cid:228)l(cid:246)iden kautta myyt(cid:228)v(cid:228)n tuoreen sianlihan Tanskan markkinoilla. Komissio toteaa erityi- sesti seuraavaa: (cid:151) Hintakilpailulle on enemm(cid:228)n tilaa, sill(cid:228) hintanotee- rausj(cid:228)rjestelm(cid:228)n poistaminen antaa osuustoiminnalli- sille teurastamoille enemm(cid:228)n joustavuutta niiden ja siankasvattajien hinnoittelussa. Raaka- aineen hankinta voi siten olla tulevaisuudessa osuus- toiminnallisten teurastamoiden kilpailun aihe. v(cid:228)lisess(cid:228) (cid:151) Markkinoiden avoimuus v(cid:228)henee hintanoteerausj(cid:228)r- jestelm(cid:228)n lakkaamisen my(cid:246)t(cid:228). vaihtoehtoisia myyntikanavia (cid:151) ESS-Foodin yhteisomistuksen purkaminen ja mah- dollisuus erota DAT-Schaubista poistaa osapuolten ja Steff-Houlbergin v(cid:228)liset rakenteelliset yhteydet. On huomattava erityisesti, ett(cid:228) Steff-Houlbergin riippu- mattomuus osapuolista kasvaa. Komissio on kuiten- kin tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) Steff-Houlbergin on kehitet- t(cid:228)v(cid:228) ESS-Foodin yhteisomistuksen purkamisen j(cid:228)lkeen. Uusien myyn- tikanavien kehitt(cid:228)misess(cid:228) tarvittavien investointien tekemiseksi ja jotta Steff-Houlberg s(cid:228)ilyisi siten elin- kelpoisena kilpailijana on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) ESS-Foodin yhteisomistuksen purkaminen ei vahingoita Steff- Houlbergia. Komissio katsoo, ett(cid:228) sitoumuksissa esi- tetty menettely riitt(cid:228)(cid:228) turvaamaan Steff-Houlbergin varsinkin, koska komission on hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) edunval- vojan toimeksianto. (cid:151) Steff-Houlbergin ja osapuolten kustannusrakenteessa voi olla suurempia eroja panoshintojen (katso edell(cid:228)) ja koska tulevaisuudessa kasvaneen jouston vuoksi Steff-Houlberg ei myy samojen kanavien kautta kuin osapuolet. (cid:151) Sitoumus sopimusteurastuksista ja sitoumus myyd(cid:228) teurastuskapasiteettia kilpailijalle tekee mahdolliseksi vahvistaa markkinoiden vaihtoehtoisia toimittajia riitt(cid:228)v(cid:228)sti t(cid:228)rke(cid:228)n kolmannen vaihtoehdon luomi- seksi osapuolten ja Steff-Houlbergin rinnalle. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on my(cid:246)s huomattava, ett(cid:228) toimitusvelvol- lisuuden pienent(cid:228)minen el(cid:228)vien sikojen tuotantoket- jun alkup(cid:228)(cid:228)n markkinoilla auttaa varmistamaan raaka-ainetoimitukset t(cid:228)llaiselle markkinoiden kol- mannelle vaihtoehdolle ja ennen toimitusvelvollisuu- den pienent(cid:228)mist(cid:228) osapuolet toimittavat tarvittaessa el(cid:228)vi(cid:228) teurasel(cid:228)imi(cid:228). 237) Komissio katsoo p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)n(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) hintakilpailun mah- dollisuuden laajeneminen, hinnoittelun avoimuuden v(cid:228)heneminen markkinoilla, osapuolten ja Steff-Houlber- gin v(cid:228)listen rakenteellisten yhteyksien poistaminen, kus- tannusrakenne-erojen mahdollistaminen ja markkina- vaihtoehtojen vahvistaminen tarjoamalla teurastuskapasi- teettia yhdess(cid:228) siankasvattajien toimitusvelvollisuuden pienent(cid:228)misen kanssa riitt(cid:228)v(cid:228)t torjumaan toimenpiteen seurauksena muuten syntyv(cid:228)n duopolistisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n aseman. C TEURASTUKSEN SUURIRISKISTEN SIVUTUOTTEIDEN TANSKAN MARKKINAT 238) Sitoumus merkitsee, ett(cid:228) osapuolet eiv(cid:228)t hanki yksin- omaista m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvaltaa dakassa. Sulautuma ei siten johda m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n asemaan n(cid:228)ill(cid:228) markkinoilla. XI P˜˜TELM˜ 239) Edell(cid:228) esitetyist(cid:228) syist(cid:228) komissio on p(cid:228)(cid:228)tellyt, ett(cid:228) ilmoi- tettu keskittym(cid:228), sellaisena kuin se on sitoumuksilla muutettuna, ei luo el(cid:228)vien teurassikojen oston, valinta- myym(cid:228)l(cid:246)iden kautta myyt(cid:228)v(cid:228)n tuoreen sianlihan ja teu- rastuksen sivutuotteiden Tanskan markkinoille m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)- v(cid:228)(cid:228) markkina-asemaa, jonka seurauksena tehokas kil- pailu yhteismarkkinoilla tai niiden merkitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) osalla 25. 1. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) L 20/35 estyisi. Toimenpide soveltuu siten yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan edellytt(cid:228)en, ett(cid:228) sitoumuk- sia noudatetaan, ON TEHNYT T˜M˜N P˜˜T(cid:214)KSEN: 1 artikla josta osapuolet Keskittym(cid:228), ilmoittivat 5 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1998 ja joka k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) Slagteriselskabet Danish Crown AmbA:n ja Vestjyske Slagterier A. m. b. A:n sulautumisen sek(cid:228) daka a. m. b. a:n, Danske Andelsslagteriers Tarmsalg (cid:151) Schaub & Co a. m. b. a:n, Slagteriernes F(cid:230)llesindkłbsforening a. m. b. a:n ja Scan-Hide a. m. b. a:n siirtymisen Slagteriselskabet Danish Crown AmbA:n ja Vestjyske Slagterier A. m. b. A:n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvaltaan, julis- tetaan yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan sovel- tuvaksi sill(cid:228) edellytyksell(cid:228), ett(cid:228) johdanto-osan 200(cid:151)233 kap- paleessa annettuja sitoumuksia noudatetaan t(cid:228)ysin. 2 artikla T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on osoitettu seuraaville yrityksille: 1. Slagteriselskabet Danish Crown AmbA Marsvej 43 DK-8900 Randers 2. Vestjyske Slagterier A. m. b. A. Havnevej 8 DK-7600 Struer Tehty Brysseliss(cid:228) 9 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1999. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission j(cid:228)sen L 20/36 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 25. 1. 2000 LIITE Loppukulutukseen myyt(cid:228)v(cid:228) tuore sianliha Valintamyym(cid:228)l(cid:228)t Lihakaupat V(cid:228)hitt(cid:228)iskauppa Catering-yritykset Kaikki yhteens(cid:228) Danish Crown [20(cid:151)25] * % [5(cid:151)10] * % [20(cid:151)25] * % [5(cid:151)10] * % [15(cid:151)20] * % Vestjyske [15(cid:151)20] * % [10(cid:151)15] * % [15(cid:151)20] * % [< 5] * % [10(cid:151)15] * % [< 5] * % [< 5] * % DAT-Schaub Osapuolet p. m. 40 % Steff-Houlberg < 30 % TiCan [< 5] * % Yksityiset < 30 % Mesterslagteren Tuonti 1 % 22 % < 5 % < 5 % + 50 % < 20 % Yhteens(cid:228) 76 % 9 % p. m. 11 % < 5 % < 5 % [< 5] * % 34 % < 25 % < 5 % 38 % > 25 % [< 5] * % > 30 % + 50 % < 40 % < 5 % 1 % 85 % p. m. < 5 % 20 % 15 % 111 000 tonnia Teurastamojen myynti(cid:228) koskeviin lukuihin sis(cid:228)ltyv(cid:228)t sek(cid:228) suoramyynti ett(cid:228) myynti tukkukauppiaiden kautta