title: Regolamento (CE) n. 656/1999 della Commissione del 25 marzo 1999 che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione degli alimenti composti a base di cereali per gli animali

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund

formats: pdf print

text: 26. 3. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 82/39 REGOLAMENTO (CE) N. 656/1999 DELLA COMMISSIONE del 25 marzo 1999 che fissa le restituzioni applicabili all’esportazione degli alimenti composti a base di cereali per gli animali LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), in particolare l’articolo 13, paragrafo 3, considerando che, ai sensi dell’articolo 13 del regola- mento (CEE) n. 1766/92, la differenza tra i corsi o i prezzi sul mercato mondiale dei prodotti di cui all’articolo 1 di detto regolamento ed i prezzi di tali prodotti nella Comu- nit(cid:133) pu(cid:149) essere compensata mediante una restituzione all’esportazione; considerando che il regolamento (CE) n. 1517/95 della Commissione, del 29 giugno 1995, recante modalit(cid:133) d’ap- plicazione del regolamento (CEE) n. 1766/92 riguardo al regime d’importazione e di esportazione degli alimenti composti a base di cereali per gli animali e recante modi- fica del regolamento (CE) n. 1162/95 che stabilisce moda- lit(cid:133) particolari d’applicazione del regime dei titoli d’im- portazione e di esportazione nel settore dei cereali e del riso (3), ha definito, all’articolo 2, i criteri specifici su cui deve essere fondato il computo della restituzione per tali prodotti; considerando che tale calcolo deve ugualmente tener conto del contenuto in prodotti cerealicoli; che, per ragioni di semplificazione, (cid:138) opportuno che la restituzione sia versata per due categorie di «prodotti cerealicoli», ossia, da un lato, per il granturco e i prodotti derivati dal gran- turco, che costituisce il cereale pi(cid:151) comunemente utiliz- zato negli alimenti composti che vengono esportati, e, d’altro lato, per gli «altri cereali» che comprendono i prodotti cerealicoli ammissibili, escluso il granturco e i prodotti da esso derivati; che la restituzione deve essere concessa per le quantit(cid:133) di prodotti cerealicoli contenute negli alimenti composti per gli animali; considerando che l’importo della restituzione deve d’al- tronde tener conto delle possibilit(cid:133) e delle condizioni di vendita dei prodotti in causa sul mercato mondiale, della necessit(cid:133) di evitare perturbazioni sul mercato della Comu- nit(cid:133) e degli aspetti economici delle esportazioni; considerando tuttavia che per la fissazione della restitu- zione (cid:138) opportuno basarsi, per il momento, sulla diffe- renza constatata, sul mercato comunitario e su quello mondiale, tra i costi delle materie prime generalmente utilizzate negli alimenti composti in questione; che in tal modo si pu(cid:149) tener conto con maggior precisione della realt(cid:133) economica delle esportazioni dei suddetti prodotti; considerando che la restituzione deve essere fissata una volta al mese e che pu(cid:149) essere modificata nel periodo intermedio; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Le restituzioni all’esportazione degli alimenti composti per gli animali contemplati dal regolamento (CEE) n. 1766/92 e soggetti al regolamento (CE) n. 1517/95 sono fissate conformemente all’allegato del presente regola- mento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 26 marzo 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 25 marzo 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 51. L 82/40 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 26. 3. 1999 ALLEGATO del regolamento della Commissione, del 25 marzo 1999, che fissa le restituzioni applicabili all’esportazione di alimenti composti a base di cereali per gli animali Codice dei prodotti che beneficiano della restituzione all’esportazione (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Prodotti cerealicoli (2) Ammontare delle restituzioni (2) (EUR/t) Granturco e prodotti derivati dal granturco: codici NC 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 Prodotti cerealicoli (2), escluso il granturco e i prodotti da esso derivati 44,61 37,80 (1) I codici prodotto sono definiti nel settore 5 dell’allegato del regolamento (CEE) n. 3846/87 della Commissione (GU L 366 del 24. 12. 1987, pag. 1), modificato. (2) Ai fini della restituzione vengono considerati solamente amidi o fecole provenienti da prodotti cerealicoli. Con l’espressione «prodotti cerealicoli» si intendono i prodotti che rientrano nelle sottovoci 0709 90 60 e 0712 90 19, capitolo 10, nelle voci 1101, 1102, 1103 e 1104 (come tali e senza ricostituzione, ad esclusione della sottovoce 1104 30) e i cereali contenuti nei prodotti che rientrano nelle sottovoci 1904 10 10 e 1904 10 90 della nomenclatura combinata. I cereali contenuti nei prodotti che rientrano nelle sottovoci 1904 10 10 e 1904 10 90 della nomenclatura combinata sono considerati equivalenti al peso di tali prodotti finali. Non (cid:138) pagata alcuna restituzione per i cereali per i quali non (cid:138) possibile individuare, mediante analisi, l’origine degli amidi o delle fecole


title: "Ehdotus neuvoston direktiiviksi tietyistä työajan järjestelyä koskevista seikoista 23. marraskuuta 1993 annetun direktiivin 93/104/EY muuttamisesta ja sen soveltamisalan ulottamisesta koskemaan kyseisen direktiivin soveltamisalan ulkopuolisia toimialoja ja toimintoja", "Ehdotus neuvoston direktiiviksi maantieliikenteen alalla työskentelevien liikkuvien työntekijöiden ja itsenäisten kuljettajien työajan järjestämisestä", ja "Ehdotus neuvoston direktiiviksi merenkulkijoiden työaikojen valvonnasta yhteisön satamia käyttävillä aluksilla"

eurovoc_concepts:
arrangement of working time
crew
drivers
occupational safety
road transport
working time

formats: html pdf print

text: 18. 5. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 138/33 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheista: – – – ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi tietyistä työajan järjestelyä koskevista seikoista 23. marras- kuuta 1993 annetun direktiivin 93/104/EY muuttamisesta ja sen soveltamisalan ulottamisesta koskemaan kyseisen direktiivin soveltamisalan ulkopuolisia toimialoja ja toimintoja”, ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi maantieliikenteen alalla työskentelevien liikkuvien työnteki- jöiden ja itsenäisten kuljettajien työajan järjestämisestä”, ja ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi merenkulkijoiden työaikojen valvonnasta yhteisön satamia käyttävillä aluksilla” (1) (1999/C 138/11) Neuvosto päätti 23. joulukuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 75 artiklan, 118 a artik- lan ja 84 artiklan 2 kohdan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainituista ehdotuksista. Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -jaosto antoi lausun- tonsa 9. maaliskuuta 1999. Esittelijä oli Joseph Konz ja apulaisesittelijä Carlos Ribeiro. ja sosiaalikomitea hyväksyi 24. –25. maaliskuuta 1999 pitämässään 362. Talous- täysistunnossa (maaliskuun 25. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 72 ääntä puolesta, 33 vastaan, ja 6 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto Direktiivi 93/104/EY (2) sisältää työaikaan liittyvät 1. 1. yleiset säännökset. Seuraavat alat ovat direktiivin soveltamis- alan ulkopuolella: lento-, meri-, rautatie-, maantie-, joki- ja järviliikenne, merikalastus, muu merellä tehtävä työ sekä lääkärien erikoistuminen. Komissio on sitoutunut useaan otteeseen (3) tekemään 1. 2. aloitteita, jotka koskevat direktiivin sovellusalan ulkopuolisia toimialoja ja toimintoja. 1. 3. Komissio hyväksyi 15. heinäkuuta 1997 valkoisen kirjan työaikadirektiivin ulkopuolisista toimialoista (4). Sen katsottiin olevan ensimmäinen vaihe direktiivin ulkopuolisten alojen työaikaa koskevassa virallisessa kuulemismenettelyssä. Valkoisessa kirjassa tarkasteltiin soveltamisalan ulkopuolelle jättämisen luonnetta ja laajuutta, ongelman kattavuutta, oikeu- dellista ja sopimustilannetta jäsenvaltioissa sekä tehtyjä aloittei- ta. Siinä analysoitiin ja arvioitiin kunkin toimialan erityispiir- teitä ja- ongelmia. 1. 4. Saatuaan palautteen valkoisesta kirjasta komissio käyn- nisti 31. maaliskuuta 1998 kuulemismenettelyn toisen vaiheen ehdotuksen sisällöstä. Komissio kannatti edelleenkin eriytettyä ratkaisumallia. 1. 5. Kuulemismenettelyn jälkeen työmarkkinaosapuolten väliset keskustelut tiivistyivät useimmissa asianomaisten alojen sekakomiteoissa. Tietyillä aloilla päästiin virallisiin sopimuk- siin, toisilla aloilla (maantieliikenne) siinä epäonnistuttiin. 1. 6. Tässä asiakirjassa otetaan huomioon työmarkkinaosa- puolten väliset sopimukset ja esitellään komission suunnittele- mat toimet direktiivin 93/104/EY soveltamisalan ulkopuolelle jäävien työntekijöiden suojelemiseksi heidän terveyteensä ja turvallisuuteensa sekä muiden henkilöiden hyvinvointiin ja turvallisuuteen kohdistuvilta haitoilta, jotka aiheutuvat koh- tuuttoman pitkästä levosta, yötyöstä tai rasittavista työjärjestelyistä. riittämättömästä työajasta, 1. 7. Komissio ehdottaa seuraavia toimia: 1. 7. 1. L a a j a - a l a i s e t t o i m e t (1) EYVL C 43, 17. 2. 1999, s. 1-25. (2) Tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista 23 päivänä marraskuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/104/EY. EYVL L 307, 13. 12. 1993, s. 18. TSK:n lausunto, EYVL C 60, 8. 3. 1991, s. 26. (3) Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, SEC(93) 1054 final, 7. heinäkuuta 1993 ja komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Keskipitkän ajan sosiaalinen toimintaohjelma 1995- 1997, KOM(95) 134 lopull. (4) KOM(97) 334 lopull. TSK:n lausunto, EYVL C 157, 25. 5. 1998, s. 74. – tiedonanto työajan järjestelystä direktiivin soveltamisalan ulkopuolisilla toimialoilla ja – ehdotus direktiiviksi direktiivin 93/104/EY muuttamisesta. Ehdotuksen tavoitteena on laajentaa direktiivin soveltamisala koskemaan kaikkia kiinteässä asemapaikassa työskenteleviä henkilöitä, myös erikoistumiskoulutuksessa olevia lääkäreitä ja offshore-työntekijöitä, sekä rautatieliikenteen työntekijöitä, joiden asemapaikka vaihtelee. Lisäksi pyritään toteuttamaan tiettyjä toimenpiteitä, jotka koskevat muita liikkuvia työnte- kijöitä. C 138/34 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 18. 5. 1999 1. 7. 2. A l a k o h t a i s e t t o i m e t liittyvään päätökseen, jonka Euroopan yhteisöjen tuomioistuin antoi 12. marraskuuta 1996 (1). Tuomioistuin huomautti: a) Direktiivi maantieliikenteestä – ehdotus direktiiviksi maantieliikenteen työntekijöiden työaikaa koskevista erityistoimista. Direktiivillä on kolme päätavoitetta: – taata sama sosiaalisen suojan taso kuin muilla joiden asemapaikka liikennealan työntekijöillä, vaihtelee suojella kaikkien tiellä liikkuvien terveyttä ja turval- lisuutta – ”Koska neuvosto on todennut tarpeelliseksi parantaa ole- massa olevaa työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun tasoa ja yhdenmukaistaa tämän alan olot niitä parannettaessa, tällaisen tavoitteen toteuttaminen säätä- mällä vähimmäisvaatimuksia edellyttää väistämättä yh- teisön laajuisia toimia. ” ”– – käytetyt keinot ovat tavoiteltuun päämäärään ja rajoittuvat siihen, mikä on välttämätöntä kyseisen päämäärän saavuttamiseksi. ” soveltuvia – poistaa epäterve kilpailu liikennealan yhtenäis- markkinoilta. Koska nämä direktiiviehdotukset eivät ylitä periaatteiltaan direktiivin 93/104/EY säännöksiä, talous- ja sosiaalikomitea kannattaa komission toimia ja toivoo, että neuvosto säätää lain mahdollisimman pian. b) Kaksi direktiiviä ja yksi suositus meriliikenteestä – – – ehdotus direktiiviksi merenkulkijoiden työajan järjestä- mistä koskevasta ECSAn ja FST:n tekemästä sopimuk- sesta ehdotus direktiiviksi merenkulkijoiden työajan valvon- nasta yhteisön satamia käyttävillä aluksilla suositus ILOn yleissopimuksen N:o 180 (1996) rati- fioinnista ja ILOn yleissopimukseen N:o 147 (1976) liittyvästä vuoden 1996 pöytäkirjasta. Näihin kolmeen asiakirjaan sisältyy työmarkkinaosapuolien 30. syyskuuta 1998 tekemän sopimuksen päätelmien tärkeimmät kohdat sekä työaikaa koskevat kansainväliset säännöt. 2. Yleistä Komitea kannattaa myös sitä, että komissio liittää maantielii- kennettä koskevaan ehdotukseen työntekijöiden rinnalle neu- voston asetuksen (ETY) N:o 3820/85 tapaan myös itsenäiset jotka ajavat linja-autoa, turistibussia tai rekkaa, kuljettajat, heidän terveytensä suojelemiseksi ja turvallisuutensa takaami- seksi. Näin parannetaan myös liikenneturvallisuutta ja pyritään vähentämään kilpailu-vääristymiä, jotka johtuvat maantiekul- jetusta harjoittavien yhtiöiden hajoamisesta pienempiin osa- siin. TSK hyväksyi 18. 2. 3. joulukuuta 1990 suurella äänten enemmistöllä lausunnon aiheeseen liittyvästä ensimmäisestä direktiiviehdotuksesta (2), joka ei sisältänyt poikkeuksia. TSK kannatti komission ehdotuksia, mutta halusi vahvistaa niitä ja viittasi useaan otteeseen ILOn ohjeisiin. 2. 4. Seitsemän vuotta myöhemmin, 26. maaliskuuta 1998, TSK tuki aiheesta ”Valkoinen kirja työaikadirektiivin ulkopuoli- sista toimialoista” antamassaan lausunnossa (3) komissiota sel- laisten vähimmäisvaatimusten hyväksymiseksi, joilla taataan työajan osalta neuvoston direktiivin 93/104/EY ulkopuolelle toistaiseksi jääneiden toimialojen työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojeleminen. Ehdotus neuvoston direktiiviksi 2. 1. työaikadirektiivin 93/104/EY muuttamisesta koskemaan tietyin ehdoin direktii- vin ulkopuolisia aloja sekä ehdotus neuvoston direktiiviksi maantie-liikenteen alalla työskentelevien liikkuvien työnteki- jöiden ja itsenäisten kuljettajien työajan järjestämisestä perus- tuvat direktiivin 93/104/EY tapaan Euroopan yhteisöjen perus- tamissopimuksen 118 a artiklaan, jonka mukaan jäsenvaltiot TSK valitsi komission tavoin eriytetyn ratkaisumallin, 2. 5. jonka tarkoituksena on: – laajentaa kaikki direktiivin 93/104/EY säännökset koske- maan kaikkia kiinteässä asemapaikassa työskenteleviä työntekijöitä ”pyrkivät parantamaan erityisesti työympäristöä työnteki- jöiden turvallisuuden ja terveyden suojelemiseksi – –. ” Komissio viittaa läheisyys- ja suhteellisuusperiaatteiden 2. 2. noudattamiseen liittyen aiheellisesti Yhdistyneen kuningaskun- nan tekemään työaikadirektiivin kumoamispyyntöön ja siihen (1) Tuomioistuimen päätös 12. marraskuuta 1996 (Yhdistynyt kunin- gaskunta ja Pohjois-Irlanti vastaan Euroopan unionin neuvosto – Neuvoston direktiivi 93/104/EY tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista – Kumoamiskanne), asia C-84/94 – Oikeusta- pauskokoelma 1996, s. I-5755. (2) EYVL C 60, 8. 3. 1991, s. 26. (3) EYVL C 157, 25. 5. 1998, s. 74. 18. 5. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 138/35 – laajentaa seuraavat direktiivin 93/104/EY säännökset kos- kemaan kaikkia liikkuvia työntekijöitä (mukaan lukien merikalastus) sekä muuta merellä tehtävää työtä tekeviä: • neljän viikon palkallinen vuosiloma • • • yötyötä tekevien terveystarkastukset takeet riittävästä levosta työajan vuosittainen enimmäismäärä. – hyväksyä jokaiselle toimialalle oma työaikaa ja lepoaikoja koskeva lainsäädäntö liikkuville työntekijöille sekä mutatis ja muuta merellä mutandis merikalastustyöntekijöille tehtävää työtä tekeville. 2. 6. TSK toivoi aikanaan, että liikenne- ja merikalastusalan työmarkkinaosapuolet pääsisivät keskenään sopimukseen. TSK vetosi komissioon, jotta se jatkaisi toimiaan ja sitoisi työmark- kinaosapuolet eri sekakomiteoiden työhön sekä tarkentaisi uusien säädösten ehtoja. Uusien säädösten tulisi täyttää seuraavat ehdot: 1) niiden tulisi olla luonteeltaan samalla tavalla sitovia kuin direktiivi 2. 8. TSK suositti, että työmarkkinaosapuolien väliset neu- vottelut saataisiin päätökseen pikaisesti ja toivoi, että komissio pyytäisi ilman turhaa viivettä neuvostolta konkreettisia ehdo- tuksia tehokkaan suojan takaamiseksi niiden työntekijöiden työaika-, terveys- ja turvallisuusasioissa, jotka toimivat direktii- vin soveltamisalan ulkopuolisilla aloilla kuitenkin niin, että yrityksille jätetään joustomahdollisuus tietyissä rajoissa. Komi- tea kiittääkin komissiota tehokkuudesta ja selkeistä, asianmu- kaisista ja punnituista ehdotuksista, jotka vastaavat pääosin TSK:n edellä esittämiä ehtoja. Direktiiviin 93/104/EY myönnetään poikkeus 17 artik- 2. 9. lan 1 kohdan a alakohdassa johtavassa asemassa oleville tai muille henkilöille, joilla on itsenäinen päätöksentekovalta. Tätä ei aseteta kyseenalaiseksi komission ehdottamissa teksteissä. TSK ehdottaa, että asiaa käsitellään, kun saadaan tulokset tutkimuksesta, jota tehdään parhaillaan johtavien henkilöiden työajasta Euroopassa. On vältettävä tilannetta, jossa nämä henkilöt jäisivät viimeiseksi yleisen työaikadirektiivin ulkopuo- liseksi ryhmäksi. 2. 10. TSK huomauttaa lopuksi, että naisten työskentelyä, erityisesti äitiysaikana, koskevat yleiset säännökset ovat edel- leenkin oikeudellisesti päteviä. 3. Alakohtaiset huomiot 2) niitä tulisi soveltaa kaikkiin asianomaisiin eli myös alalle 3. 1. Rautatieliikenne tuleviin uusiin toimijoihin 3) niitä ei tulisi voida käyttää perusteena nykyisten työolojen heikentämiselle 4) niihin tulisi liittää mahdollisia ja tarpeellisia poikkeuksia koskevat direktiivin 93/104/EY säännökset 5) niiden tulisi noudattaa läheisyysperiaatetta, jonka mukai- sesti poikkeuksista voidaan neuvotella niillä tahoilla ja niiden kanavien kautta, joita on käytetty aiemmin eri jäsenvaltioissa 6) ne tulisi saattaa voimaan samanaikaisesti, jotta voidaan välttää eri kuljetusmuotojen välistä kalliiksi käyvää kilpai- lua, joka johtuu työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelua koskevien sääntöjen eroista 7) niissä tulisi korostaa säännösten väestölle tuomia etuja, sillä liian pitkästä työajasta johtuva väsymys on todellinen ja välitön vaaratekijä muiden hyvinvoinnille ja turvallisuu- delle. 2. 7. TSK toteaa, että nykyään vain rautatie- ja meriliikenteen alalla on tehty viralliset sopimukset. TSK pahoittelee erityisesti, etteivät työmarkkinaosapuolet ole päässeet tieliikenteen seka- komiteassa käydyistä tiiviistä neuvotteluista huolimatta sopi- mukseen viimeisessä, 30 syyskuuta 1998 pidetyssä kokouk- sessa, vaikka monissa asioissa on jo tapahtunut lähentymistä. 3. 1. 1. Työmarkkinaosapuolet pääsivät 18. syyskuuta 1996 rautatieliikenteen sekakomiteassa sopimukseen siitä, että kaik- ki rautatieläiset, sekä kiinteässä asemapaikassa työskentelevät että työntekijät, joiden asemapaikka vaihtelee, liitetään direktii- vin 93/104/EY soveltamisalaan kuitenkin niin, että kuljettajille ja junissa työskenteleville rautatieliikenteen työntekijöille myönnetään erityispoikkeus. 3. 1. 2. TSK on tyytyväinen, että tämän tärkeän ja 24 tuntia vuorokaudessa, seitsemän päivää viikossa toimivanalan työnte- kijät (joita on lähes miljoona) ovat mukana komission ehdotuk- sessa, jonka tarkoituksena on muuttaa direktiiviä 93/104/EY. Alalla on vielä laaja kansallisen lainsäädännön ja yleisesti velvoittavien työehtosopimusten antama sosiaalinen suoja. Vastedes näillä työntekijöillä, myös niillä, joita uudet toimijat palkkaavat, on suojanaan yhteisön lainsäädäntö, jossa anne- taan työaikaa koskevat vähimmäisvaatimukset sellaisten ter- veydelle ja turvallisuudelle koituvien haittavaikutusten torjumi- seksi, jotka aiheutuvat – – – – liian pitkästä työajasta riittämättömästä levosta yötyöstä tai rasittavista työjärjestelyistä. C 138/36 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 18. 5. 1999 3. 1. 3. Ei ole tarpeen osoittaa toteen, että junaliikenteen turvallisuuden takaavasta lainsäädännöstä on väestölle etua, sillä tiedetään, että liian pitkistä työajoista johtuva väsymys on todellinen ja välitön onnettomuusriski. 3. 1. 4. TSK kannattaa lausunnon kohteena olevia ehdotuk- sia sillä ehdolla, että 6 artiklan (viikottainen enimmäistyöaika) vertailujaksoon myönnettävä poikkeus ei ylitä kuutta kuukaut- ja ta (ks. 17 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta) ettei uutta 17 a artiklaa, joiden asemapaikka vaihtelee, sovelleta rautatieläisiin. Komitean mie- lestä ehdotukset vastaavat työmarkkinaosapuolten välistä sopi- musta. joka koskee työntekijöitä, Työmarkkinaosapuolien mukaan vertailujakson 3. 1. 5. mahdollinen pidennys yli kuuteen kuukauteen voi vaikuttaa kielteisesti yrityksiin, joilla ei olisi enää vuoden lopulla käytössään osaa henkilöstöstään työaikakiintiön täytyttyä. joiden asemapaikka vaihtelee) Epäselvyyksien välttämiseksi 2 artiklan uudesta 7 3. 1. 6. kohdasta (työntekijät, tulee poistaa maininta ”ferroviaire” ja 17 artiklan (poikkeukset) 2 artiklan 1 kohdan a alakohtaa tulee täydentää lisäämällä loppuun ”erityisesti kun kyseessä on rautatieliikenteen kuljetta- jat ja junassa työskentelevät työntekijät”. 3. 2. Maantieliikenne 3. 2. 1. TSK on vakuuttunut, että tällä Euroopan talouden kannalta elintärkeällä alalla on pyrittävä ratkaisemaan mahdol- lisimman pian työaikaan liittyvät ongelmat, jotka koskevat noin 3,2 miljoonaa toisen lukuun työskentelevää tieliikenteen liikkuvaa työntekijää. Vaikka noin 3,5 miljoonaa liikennöintiyritysten palkkaamaa omaan lukuunsa työskentelevää liikkuvaa työntekijää kuuluu jo nyt direktiivin 93/104/EY soveltamisalaan, heitä tulisi kohdella samalla tavoin kuin muita palkallisia ammattikuljet- tajia. Itsenäisten kuljettajien terveyttä tulee suojella ja heidän turvalli- suutensa on taattava työaikaan liittyvillä vähimmäisvaatimuk- silla. Kun he kuljettavat linja-autoa, turistibussia tai rekkaa kyseessä on matkustajien ja rahdin turvaaminen sekä muiden tiellä liikkuvien turvallisuus. Samalla poistetaan liikennealan yhtenäismarkkinoiden toimintaa haittaavat vakavat kilpailu- vääristymät. 3. 2. 2. EU-alueella olevia maantieliikennealan yrityksiä tulee suojella myös sosiaaliselta polkumyynniltä, jota harjoittavat EU:n ulkopuoliset alhaisen sosiaalisen tason maat. Euroopan unionin tulee huolehtia siitä, että jäsenehdokasmaat omaksuvat viipymättä ja ilman ehtoja yhteisön säännöstön sekä ottavat käyttöön tarvittavan valvonnan ja pakotteet. Mikäli kaikki Euroopan valtiot olisivat ratifioineet työaikaa ja lepoaikoja maantieliikenteessä yleissopimuksen N:o 153 (1979), ongelmilta olisi vältytty ja alan työntekijöiden suojaa olisi voitu tehostaa. Samalla olisi päästy myös avoimeen ja rehelliseen kilpailuun. käsittelevän ILOn Lisäksi etenkin maanteiden tavaraliikenteessä on et- 3. 2. 3. sittävä sellaisia rakentavia sosiaalisia ratkaisuja, joilla voidaan välttää merkittävien sosiaalisten ristiriitojen syntyminen ja sopimaton sosiaalinen polkumyynti. 3. 2. 4. TSK pahoittelee edelleenkin, etteivät työmarkkina- osapuolet päässeet sopimukseen tieliikenteen sekakomiteassa (ks. kohta 2. 6). TSK onkin tyytyväinen komissioon, joka esitti pikaisesti, kuten komitea toivoi 26. maaliskuuta 1998 antamassaan lausunnossa, neuvostolle maantieliikenteen työaikajärjestelyitä koskevat omat ehdotuksensa. Tarkoituksena on ennen kaikkea laajentaa direktiivin 3. 2. 5. 93/104/EY soveltamisalaa koskemaan myös kaikkia niitä alan työntekijöitä, joilla on kiinteä asemapaikka, sekä yleisesti maantieliikenteen liikkuvia työntekijöitä. 3. 2. 6. Komissio ehdottaa toisessa vaiheessa erillistä direktii- viä, jota sovelletaan maantieliikenteen liikkuviin työntekijöi- hin, mukaan lukien yritysten palkkaamat omaan lukuunsa kuljetuksia tekevät liikkuvat työntekijät. Linja-autoa, turistibus- sia tai rekkaa kuljettavat itsenäiset kuljettajat kuuluvat myös tähän neuvoston direktiiviehdotukseen, jolla täydennetään työajan osalta ajo- ja lepoaikoja koskevan asetuksen (ETY) N:o 3820/85 (1) säännöksiä. Uusi ehdotus neuvoston direktiiviksi ei kuitenkaan rajoita kyseistä asetusta, jota sovelletaan edelleen- kin sellaisenaan (ks. 1 artiklan 4 kohta). TSK ehdottaa, että direktiivin 93/104/EY 2 artiklaan lisättyä uutta 7 kohtaa (työntekijät, joiden asemapaikka vaihtelee) täydennetään maininnalla ”ja joka työskentelee omaan lu- kuunsa”. Komitea ehdottaa lisäksi, että tähän samaan 7 kohtaan lisätään toinen alakohta: ”Maantieliikenteen liikkuvien työntekijöiden työaikaa kos- kevat vähimmäisvaatimukset ovat erillisessä direktiivissä artiklan 14 ‘Yksityiskohtaisemmat yhteisön määräykset‘ mukaisesti. ” 3. 2. 7. Komissio tarkentaa, että se on sisällyttänyt ehdotuk- siinsa ne osat työmarkkinaosapuolien valmistelemasta teks- tistä, joista päästiin yhteisymmärrykseen. Komissio esittää erimielisyyttä synnyttäneistä asioista omia vaihtoehtoja, joita tulee arvioida yhdessä niiden osatekijöiden kanssa, joista työmarkkinaosapuolet pääsivät yhteisymmärrykseen. (1) Neuvoston asetus (ETY) N:o 3820/85, annettu 20 päivänä joulu- yhden- kuuta mukaistamisesta, EYVL L 370, 31. 12. 1985, s. 1, TSK:n lausunto, EYVL C 303, 25. 11. 1985, s. 29 ja EYVL C 104, 25. 4. 1985, s. 4. sosiaalilainsäädännön tieliikenteen 1985, 18. 5. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 138/37 3. 2. 8. Maantieliikenteen alalla liikkuvia työntekijöitä koskevaan direktiiviehdotukseen sisältyy erityi- sesti: työskenteleviä 3. 2. 10. ole ymmärrettävä, ellei sitä muuteta seuraavaan muotoon: TSK:n mielestä 7 artiklan (poikkeukset) 3 kohta ei – – – – – – työajan määritelmä, säädösten ajo- ja lepoaikaan rajoittuva määritelmä joka on laajempi kuin nykyisten keskimääräinen viikottainen 48 tunnin työaika neljän kuukauden viitejaksolla ja ehdoton 60 tunnin viikottainen enimmäistyöaika vähintään 30 minuutin tauko, jos kokonaistyöaika on 6-9 tuntia, ja vähintään 45 minuutin tauko, jos kokonaistyö- aika on yli 9 tuntia vähintään 11 tunnin lepoaika päivittäisen työajan päätteek- si; lepoajan kesto voidaan lyhentää kymmeneen tuntiin, jos lyhennys korvataan vähintään 12 tunnin lepoajalla seuraavien neljän viikon aikana viikottainen lepoaika 35 tuntia ”Säännöllisessä henkilöliikenteessä alle 50 kilometrin mat- koilla tauot (poistetaan: tai pysähdysajat) voidaan jakaa 4 artiklasta poiketen vähintään 15 minuutin jaksoihin. Nämä tauot saatetaan yhdistää linjan päätteen pysähdysaikoihin. ” Kaupunkihenkilöliikenteelle on tyypillistä ajon keskeyttäminen pysähdysajaksi linjan päässä. Pysähdysajat ovat palkallista työaikaa, ja ne sijoittuvat ajallisesti kulkuneuvon päätepysäkille saapumisen ja seuraavaan vuoroon lähtemisen välille. 3. 2. 11. Yöaikaa (ks. 2 artiklan 6 kohta) ja yötyöntekijöitä (ks. 6 artikla) koskevan ehdotetun tekstin osalta TSK toteaa, että yötyön määritelmän tiukentamista tulee vielä tarkastella uudestaan, jotta vältetään mahdolliset kohtuuttomuudet eten- kin harvaan asutuissa maissa. yötyöntekijän päivittäinen työaika enintään kahdeksan tuntia tai kymmenen tuntia, jos kahdeksan tunnin päivittäi- nen keskiarvo ei ylity kahden kuukauden kuluessa 3. 2. 12. TSK kannattaa yleisesti ottaen komission ehdotuk- sia ja vetoaa neuvostoon, jotta se täyttäisi velvollisuutensa ja poistaisi alan oikeudellisen tyhjiön. – yleisdirektiiviä tiukempi yötyön määritelmä. Komissio säätää samalla seuraavista poikkeuksista: – – artiklaan (viikottainen enimmäistyöaika), 5 artiklaan (lepo- aika) ja 6 artiklaan (yötyöntekijät) voidaan myöntää poik- keuksia kansallisen lainsäädännön, työehtosopimusten tai työmarkkinaosapuolten välisten muiden sopimusten pe- rusteella, kunhan asianomaisille työntekijöille tarjotaan vastaavaa korvaavaa lepoaikaa artiklaan (viikottainen enimmäistyöaika) voidaan myöntää poikkeus 48 tunnin viikottaisen keskimääräisen enimmäis- työajan laskemisen perusteena olevan viitejakson pidentä- miseksi neljästä kuuteen kuukauteen paitsi jos jäsenvaltiot vähentävät viikottaista työaikaa keskimäärin 39 tai 35 tuntiin. TSK ei hyväksy viitejakson pidentämistä 3 artiklan 1 3. 2. 9. kohdassa säädetystä neljästä kuukaudesta yli kuuteen kuukau- teen laskettaessa 48 tunnin keskimääräistä viikottaista enim- mäistyöaikaa, vaikka jäsenvaltiot myöntäisivät lyhennystä vii- kottaiseen työaikaan. 3. 3. Joki- ja järviliikenne 3. 3. 1. TSK pahoittelee edelleenkin, etteivät työmarkkina- osapuolet ole käyneet vakavia neuvotteluita sisävesiliikenteen sekakomiteassa aikaan (ks. kohta 2. 6). sopimusta saatu ettei ole ja 3. 3. 2. TSK onkin tyytyväinen siihen, että komissio on täyttänyt velvollisuutensa liittämällä työntekijät, joiden asema- paikka vaihtelee, direktiiviin 93/104/EY (ks. 2 artiklaan lisätty uusi 7 kohta). Tosin uuden 17 a artiklan mukaan 3 artiklan (päivittäinen lepoaika), 4 artiklan (tauot), 5 artiklan (viikottai- nen lepoaika) ja 8 artiklan (yötyön kesto) säännöksiä ei sovelleta kyseisiin työntekijöihin. Jäsenvaltioiden onkin ryh- dyttävä tarvittaviin toimiin, jotta näille työntekijöille voidaan taata oikeus riittävään lepoon. Mikä pätee rautatieliikenteeseen (ks. kohta 3. 1. 5), pätee myös maantieliikenteeseen: viitejakson pidentäminen yli kuuteen joilla ei ole kuukauteen voi vaikuttaa kielteisesti yrityksiin, enää vuoden lopulla käytössään osaa henkilöstöstään työaika- kiintiön täytyttyä. 3. 3. 3. TSK ei voi hyväksyä tässäkään kohdassa 16 artiklan 2 kohdan neljän kuukauden vertailujakson pidentämistä yli kuuteen kuukauteen, kun sovelletaan 6 artiklaa, jossa säädetään, että keskimääräinen työaika jokaisena seitsemän päivän jaksona, ylityö mukaan lukien, voi olla enintään 48 tuntia (ks. kohdat 3. 1. 5 ja 3. 2. 9). C 138/38 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 18. 5. 1999 Komission 3. 3. 4. alakohtaisia lisäsäännöksiä (ks. komission 18. 11. 1998 antaman tiedonan- non liitteenä oleva analyyttinen taulukko) TSK kannattaa kaikkia lausunnon kohteena olevia ehdotuksia. valmistellessa vielä 3. 4. Meriliikenne 3. 4. 1. ECSA (Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyh- distysten keskusjärjestö) ja FST (Euroopan unionin kuljetus- työntekijöiden yhdistysten liitto) solmivat 30. syyskuuta 1998 eurooppalaisen sopimuksen merenkulkijoiden työajan järjestä- misestä. Sopimusta ollaan panemassa täytäntöön komission ehdotuksesta ja neuvoston päätöksellä (direktiivin muodossa). Sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti sopimuksessa määritellyt merenkulkijat jäävät ai- noina direktiivin 93/104/EY soveltamisalan ulkopuolelle. 3. 4. 2. Vaikka TSK:lta ei ole pyydetty lausuntoa tästä osa- puolien välisestä eurooppalaisesta sopimuksesta, se onnittelee asianomaisia työmarkkinaosapuolia ja toivoo, että neuvosto päättää mahdollisimman pikaisesti kyseisen sopimuksen täytäntöönpanosta. 3. 4. 3. TSK kannattaa myös komission 18. marraskuuta 1998 jäsenvaltioille antamaa suositusta, jonka mukaan niiden tulisi ratifioida mahdollisimman pian merenkulkijoiden työai- kaa ja alusten miehitystä koskeva ILOn yleissopimus N:o 180 sekä kauppa-aluksissa noudatettavaa vähimmäistasoa koske- vaan yleissopimukseen N:o 147 (1976) liittyvä pöytäkirja vuodelta 1996, jotta ne voivat astua voimaan. Tämä toimenpi- de on ennakkoehto työmarkkinaosapuolille alalla, joka on avoin maailmanlaajuiselle kilpailulle, sillä eurooppalaisen sopi- muksen täytäntöönpano riippuu laajalti kyseisen yleissopi- muksen ja pöytäkirjan pikaisesta ratifioinnista. 3. 4. 4. Koska meriliikenne ei rajoitu yhden maan alueelle eikä yhden valtion tuomiovaltaan, vaan on merenkulun vapau- teen perustuvan kansainvälisen oikeuden alaista, on ensisijaisen tärkeää noudattaa kansainvälisellä tasolla sovittuja enimmäis- työaikoja ja vähimmäislepoaikoja, sillä kyseessä on työntekijöi- den terveys ja turvallisuus sekä alusten turvallisuus niin merellä kuin satamissa. Lippuvaltioina olevien jäsenvaltioiden on siten kehitettävä järjestelmät, joilla voidaan taata se, että niiden rekistereihin kirjatut alukset ovat merenkulkijoiden työajan järjestämistä 3. 4. 1) (kohta koskevan täytäntöönpanevan direktiivin säännösten mukaisia. eurooppalaisen sopimuksen (kohta 3. 4. 3) ILOn yleissopimukset ratifioineilla 3. 4. 5. jäsenvaltioilla on ILOn yleissopimuksen N:o 147 (1976) perusteella valtuudet ryhtyä toimiin sen takaamiseksi, että yleissopimuksen pöytäkirjassa mainittuja yleissopimusten määräyksiä sovelletaan kyseisten valtioiden satamia käyttävissä aluksissa riippumatta siitä, mikä on niiden lippuvaltio tai mihin maahan ne on rekisteröity. Näin ollen kyseisten valtioiden tulisi ulottaa valvonta myös näihin aluksiin. 3. 4. 6. Jotta tähän merenkulkijoiden työajan järjestämistä koskevan eurooppalaisen sopimuksen allekirjoittaneiden työ- markkinaosapuolienkin toivomaan tavoitteeseen päästäisiin, komissio ehdottaa yhteisönäkökulmaa. Komissio haluaa luoda neuvostolle osoitetulla yhteisön satamia käyttävien alusten työntekijöiden työaikaa koskevalla direktiiviehdotuksella yh- denmukaisen järjestelmän, jonka avulla voidaan tarkastaa ja valvoa, että aluksilla noudatetaan merenkulkijoiden työai- kasäännöksiä. TSK kannattaa komission omaksumaa yhteisö- 3. 4. 7. näkökulmaa ja puoltaa lausunnon kohteena olevaa direktii- viehdotusta. 3. 4. 8. TSK ehdottaa kuitenkin, että direktiiviehdotuksen 2 artiklan a kohta muotoillaan uudelleen siten, että termiin ”alus” sisällytetään minkä tahansa lipun alla purjehtivat alukset, jotka käyttävät jäsenvaltioiden satamia, sillä on erittäin tärkeää, että alukset, jotka purjehtivat sellaisten valtioiden lipun alla, jotka eivät ole ratifioineet ILOn yleissopimusta N:o 180 tai jotka ei ole ILOn jäseniä, voidaan tarkastaa ja että nekin velvoitetaan noudattamaan merenkulkualan työaikadirektiiviä. 3. 5. Lentoliikenne 3. 5. 1. tetään 93/104/EY soveltamisalaan. Alan työntekijät, joiden asemapaikka vaihtelee, lii- direktiivin työmarkkinaosapuolien sopimuksella yhä, työmarkkinaosapuolet että TSK odottaa 3. 5. 2. pääsevät sopimukseen lentoaikojen rajoittamisesta siviili- ilmailua käsittelevässä sekakomiteassa. TSK on kuitenkin tyyty- väinen, että komissio täyttää velvollisuutensa (kuten TSK toivoi 26. maaliskuuta 1998 antamassaan lausunnossa) ja pyrkii siihen, että direktiivin 93/104/EY säännöksiä sovelletaan myös tämän jatkuvasti kehittyvän alan työntekijöihin, joiden asema- paikka vaihtelee (ks. 2 artiklaan lisätty uusi 7 kohta). 3. 5. 3. Koska uuden 17 a artiklan mukaan 3 artiklan (päivittäinen lepoaika), 4 artiklan (tauot), 5 artiklan (viikottai- nen lepoaika) ja 8 artiklan (yötyön kesto) säännöksiä ei sovelleta työntekijöihin, joiden asemapaikka vaihtelee, jäsen- valtiot velvoitetaan tässä samassa 17 a artiklassa ryhtymään tarvittaviin toimiin, jotta kyseiset työntekijät ovat oikeutettuja riittävään lepoon. 3. 5. 4. TSK ei voi hyväksyä tässäkään yhteydessä 16 artiklan 2 kohdan neljän kuukauden vertailujakson pidentämistä yli kuuteen kuukauteen, kun sovelletaan 6 artiklaa, jossa säädetään, että keskimääräinen työaika jokaisena seitsemän päivän jaksona, ylityö mukaan lukien, voi olla enintään 48 tuntia (ks. kohdat 3. 1. 5 ja 3. 2. 9). 18. 5. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 138/39 3. 5. 5. Komission vielä valmistellessa lentoturvallisuuden arvioinnin pohjalta ehdotuksia lentoajan rajoittamista koske- vaksi yhteisön säännöstöksi (ks. komission 18. marraskuuta 1998 antaman tiedonannon kohta 40 ja liitteenä oleva analyyt- tinen taulukko) TSK korostaa, että kyseisen asetusluonnoksen ja lentoliikenteen työntekijöiden asianmukaisen työsuojelun tulee olla toisiaan täydentäviä ja yhdensuuntaisia. 3. 7. 3. TSK ei ole kuitenkaan varma komission uuden 17 a artiklan 3 kohdassa esittämästä ehdotuksesta, jonka mukaan jäsenvaltiot voivat pidentää 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua vertailujaksoa neljästä kahteentoista kuukauteen niiden työnte- kijöiden osalta, jotka tekevät pääasiassa offshore-työtä silloin, kun sovelletaan 6 artiklaa, jossa säädetään, että keskimääräinen työaika jokaisena seitsemän päivän jaksona, ylityö mukaan lukien, voi olla enintään 48 tuntia. TSK on tyytyväinen myös siihen, että työmarkkinaosapuolet jatkavat neuvotteluja. Komitea kannustaa osapuolia laatimaan mahdollisimman pian sopimuksen, jonka avulla voidaan taata riittävän korkeatasoinen työsuojelu tämän jatkuvasti muuttu- van alan liikkuville työntekijöille. 3. 6. Merikalastus TSK pahoittelee edelleenkin, etteivät työmarkkina- 3. 6. 1. osapuolet ole päässeet sopimukseen kalastusalan sekakomi- teassa (ks. kohta 2. 6). TSK onkin tyytyväinen siihen, että komissio on 3. 6. 2. täyttänyt velvollisuutensa liittämällä työntekijät, joiden asema- paikka vaihtelee, direktiiviin 93/104/EY 2 artiklaan lisättyyn uuteen 7 kohtaan varsinkin, kun kyseessä on ala, jossa on eniten työaikana tapahtuneita kuolemantapauksia ja onnetto- muuksia kuin millään muulla teollisuuden alalla. Tosin uuden 17 a artiklan mukaan 3 artiklan (päivittäinen lepoaika), 4 artiklan (tauot), 5 artiklan (viikottainen lepoaika) ja 8 artiklan (yötyön kesto) säännöksiä ei sovelleta kyseisiin työntekijöihin. jotta Jäsenvaltioiden onkin ryhdyttävä tarvittaviin toimiin, näille työntekijöille voidaan taata oikeus riittävään lepoon. 3. 6. 3. TSK ei voi myöskään hyväksyä 16 artiklan 2 kohdan neljän kuukauden vertailujakson pidentämistä yli kuuteen kuukauteen, kun sovelletaan 6 artiklaa, jossa säädetään, että keskimääräinen työaika jokaisena seitsemän päivän jaksona, ylityö mukaan lukien, voi olla enintään 48 tuntia. Komission 3. 6. 4. alakohtaisia lisäsäännöksiä (ks. komission 18. 11. 1998 antaman tiedonan- non liitteenä oleva analyyttinen taulukko) TSK kannattaa kaikkia lausunnon kohteena olevia ehdotuksia. valmistellessa vielä 3. 7. Muu merellä tehtävä työ (offshore) 3. 7. 1. TSK kannattaa komissiota, joka haluaa, että direktii- viä 93/104/EY sovelletaan kokonaisuudessaan muuta merellä tehtävää työtä tekeviin (ks. 2 artiklaan lisätty uusi 8 kohta ”offshore-työ”). 3. 8. Erikoistumiskoulutuksessa olevat lääkärit 3. 8. 1. Yleisesti hyväksytyn määritelmän mukaan erikoistu- va lääkäri on lääkäri, joka on jatko-, erikoistumis- tai erityis- koulutuksessa (ammatillinen koulutus) ja joka harjoittaa samal- la, osana koulutustaan, lääkärin tointa sellaisessa laitoksessa, jossa kyseisen valtion lainsäädännön mukaisesti on työsken- neltävä, jotta saisi luvan harjoittaa erikoistuneen lääkärin tai muuta loppututkintoa edellyttävää vastaavaa ammattia. 3. 8. 2. Lääkärien erikoistuminen ei ole kuulunut direktiivin 93/104/EY soveltamisalaan. Näin direktiivin antaman suojan ulkopuolelle jätettiin noin 270 000 eurooppalaista lääkäriä (1), joilla on liian pitkä työaika, joiden oikeussuoja on erittäin rajallinen ja joilla ei ole kaikissa jäsenvaltioissa yhdenmukaista säännöstöä. 3. 8. 3. netta Euroopassa voidaan kuvailla seuraavasti: Erikoistumiskoulutuksessa olevien lääkäreiden tilan- – He ovat kiinteä osa terveydenhuoltopalveluita. – Useimmissa tapauksissa he tekevät viikonloppu- ja yötöitä. – Vaikka erikoistuvien lääkäreiden viikottainen työaika vaih- telee maittain ja sairaaloittain, se näyttää olevan usein yli 54 tuntia viikossa. – Heidän tehtävänsä ovat samat kuin muilla lääkäreillä. 3. 8. 4. Erikoistuvat lääkärit ovat erityisen hankalassa tilan- teessa, sillä he eivät voi kieltäytyä heille annetuista tehtävistä eivätkä vedota oikeuksiin tai velvollisuuksiin, jotka saattavat olla ristiriidassa esimiesten etujen kanssa ja vaikuttaa siten koulutuksen lopussa tehtävään arviointiin tai jopa työsopi- mukseen, joka on yleensä määräaikainen. Sairaalaviranomaiset ovat tottuneet käyttämään hyväkseen tätä halpaa työvoimaa. 3. 8. 5. otettava huomioon kaksi näkökohtaa: Erikoistuvien lääkäreiden työaikakysymyksessä on – Todellinen työaika muodostuu ajasta, jonka lääkäri on sairaalassa. Siihen tulee sisältyä myös luennoilla tai sairaa- lassa pidetyissä tieteellisissä tilaisuuksissa normaalin työ- ajan puitteissa vietetty aika. Neuvoston direktiivin 93/104/EY muutosehdotuk- 3. 7. 2. sessa otetaan huomioon alan edellyttämä erityinen vuoro- työjärjestelmä. (1) Katso Coshape-raportti, jonka Coshape Ltd. laati komission pyynnöstä käsiteltävänä olevien ehdotusten valmistelemiseksi. C 138/40 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 18. 5. 1999 – On call -päivystäminen tarkoittaa sitä, että lääkäri on työnantajan käytettävissä, muttei varsinaisesti työssä. Asia tulisi hoitaa kansallisella lainsäädännöllä tai paikallisilla sopimuksilla. 3. 8. 6. TSK viittaa 26. maaliskuuta 1998 antamaansa lau- suntoon, jossa todetaan, ”ettei ole pätevää syytä jättää koulu- tuksen erikoistumisjaksoa suorittavia lääkäreitä neuvoston direktiivin 93/104/EY soveltamisalan ulkopuolelle: a) he eivät ole ‘liikkuvia‘ työntekijöitä ja b) he eivät työskentele eri tavoin kuin työsuhteiset kollegansa, jotka eivät erikoistu ja jotka kuuluvat määritelmällisesti direktiivin soveltamisalaan”. 3. 8. 7. Tällä erityisalalla olevat suuret erot (jopa samassa maassa) muodostavat lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä vaaran henkilöstön psyykkiselle ja fyysiselle terveydelle ja toisaalta pitkän työajan ja riittämättömän levon tuloksena koko yhtei- sölle tarjotun hoidon laadulle. 3. 8. 8. Koska Euroopan tasolla ei ole alan työntekijöitä edustavaa järjestöä, TSK:n mielestä ainoa keino erikoistuvien lääkäreiden ongelman ratkaisemiseksi on se, että neuvosto hyväksyy komission ehdotusten kaltaisia säädöksiä. Ehdotuk- sen tiettyjä näkökohtia voidaan tosin vielä parantaa: – – – – Päivittäisen työajan tulisi olla korkeintaan 9 tuntia ja viikkotyöajan korkeintaan 48 tuntia. Päivittäinen työaika voisi olla poikkeuksellisesti jopa 11 tuntia korkeintaan kolme kertaa kahden viikon viitejakson aikana. Erikoistuvalle lääkärille ei tulisi antaa yövuoroja yli seit- semää yötä kuukaudessa. Siirtymäaika (seitsemän vuotta) tuntuu perusteettoman pitkältä ja komitea ehdottaa, että se olisi korkeintaan kolme vuotta, kun otetaan huomioon, paljonko aikaa kuluu normaalisti direktiivien saattamiseksi osaksi kansal- lista lainsäädäntöä. Bryssel 25. maaliskuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI 18. 5. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 138/41 LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Hylätty muutosehdotus Seuraava muutosehdotus, joka sai tuekseen yli neljänneksen annetuista äänistä, hylättiin käsittelyssä. Kohta 2. 2 Lisätään viimeisen virkkeen jälkeen ”TSK on sitä mieltä, että itsenäisiin kuljettajiin, joita direktiiviehdotus koskee, ei lueta yrittäjiä, jotka täyttävät direktiivissä 98/76/EY määritellyt vakavaraisuusvaatimukset. ” Perustelu Nykyinen ajo- ja lepoaika-asetus sisältää määräykset maksimiajoajasta ja sekä lepoajasta. Tätä lepoaikaa on noin 12-13 tuntia vuorokaudessa. Asetus koskee kaikkia kuljettajia, niin yrittäjiä kuin työntekijöitäkin. Tämän lepoajan katsotaan riittävän liikenneturvallisuuden varmistamiseen. Yrittäjien työaikoihin ei ole tähän saakka millään alalla puututtu. Kyse olisi tältä osin merkittävästä ennakkotapaukses- ta. Ehdotus on ristiriidassa EU:n komission asettaman yrittäjyyden ja kilpailukyvyn edistämistavoitteen kanssa (KOM(1998) 550 lopull. ) erityisesti mitä tulee pienyritysten byrokratian vähentämistavoitteeseen, koska ehdotuksessa vaaditaan myös omistajan työajan kirjaamista. A¨ änestyksen tulos Jaa-ääniä: 44, ei- ääniä: 68, tyhjiä: 5


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 652/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 25ης Μαρτίου 1999 για καθορισμό της μέγιστης μείωσης των δασμών κατά την εισαγωγή αραβοσίτου στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 2850/98

eurovoc_concepts:
CCT duties
award of contract
import
maize
quantitative restriction

text: 26. 3. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 82/33 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 652/1999 TGS EPITQOPGS tgr 25gr Laqt(cid:148)ou 1999 cia jahoqisl(cid:149) tgr l(cid:146)cistgr le(cid:148)ysgr tym dasl(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) aqabos(cid:148)tou sto pka(cid:148)sio tou diacymislo(cid:151) pou pqobk(cid:146)petai stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2850/98 G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) dgliouqc(cid:148)ar joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 tgr Epi- tqop(cid:147)r (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 12 paq(cid:145)cqavor 1, pedo tgr l(cid:146)cistgr le(cid:148)ysgr tou daslo(cid:151) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) (cid:147) e(cid:148)mai lijq(cid:149)teqer auto(cid:151) tou epip(cid:146)dou· (cid:149)ti g evaqloc(cid:147) tym jqitgq(cid:148)ym pou pqobk(cid:146)pomtai amyt(cid:146)qy stg sgleqim(cid:147) jat(cid:145)stasg tgr acoq(cid:145)r tou em k(cid:149)cy sitgqo(cid:151), odgce(cid:148) stom jahoqisl(cid:149) tgr l(cid:146)cistgr le(cid:148)ysgr tou daslo(cid:151) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) sto pos(cid:149) pou amav(cid:146)qetai sto (cid:145)qhqo 1· (cid:149)ti g epitqop(cid:147) diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m dem diat(cid:151)pyse cm(cid:150)lg stgm pqohesl(cid:148)a pou (cid:149)qise o pq(cid:149)edq(cid:149)r tgr, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti (cid:146)wei pqojgquwhe(cid:148) diacymisl(cid:149)r cia tg l(cid:146)cistg le(cid:148)ysg tou daslo(cid:151) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) aqabos(cid:148)tou stgm Poqtoca- k(cid:148)a le tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2850/98 tgr Epitqop(cid:147)r (3)· (cid:149)ti, jat’ evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 5 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1839/95 tgr Epitqop(cid:147)r (4), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1963/95 (5), g Epitqop(cid:147) d(cid:151)matai, s(cid:151)lvyma le tg diadijas(cid:148)a pou pqobk(cid:146)petai sto (cid:145)qhqo 23 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92, ma apovas(cid:148)sei tom jahoqisl(cid:149) liar l(cid:146)cistgr le(cid:148)ysgr tou daslo(cid:151) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147)· (cid:149)ti cia tom jahoqisl(cid:149) aut(cid:149) pq(cid:146)pei juq(cid:148)yr ma kgvho(cid:151)m up(cid:149)xg ta jqit(cid:147)qia pou pqobk(cid:146)pomtai sta (cid:145)qhqa 6 jai 7 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1839/95· (cid:149)ti o diacymi- sl(cid:149)r ha jatajuqyhe(cid:148) stour emdiaveqol(cid:146)mour pou sullet(cid:146)- woum, tym opo(cid:148)ym oi pqosvoq(cid:146)r amtapojq(cid:148)momtai sto ep(cid:148)- ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Cia tir pqosvoq(cid:146)r pou amajoim(cid:150)momtai sto pka(cid:148)sio tou diacymislo(cid:151) pou pqobk(cid:146)petai stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2850/98 ap(cid:149) tir 19 (cid:146)yr tir 25 Laqt(cid:148)ou 1999, g l(cid:146)cistg le(cid:148)ysg tou daslo(cid:151) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) aqabos(cid:148)tou jahoq(cid:148)- fetai se 55,68 EUR/t cia l(cid:146)cistg sumokij(cid:147) pos(cid:149)tgta 39 000 t. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 26 Laqt(cid:148)ou 1999. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 25 Laqt(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 358 tgr 31. 12. 1998, s. 44. (4) EE L 177 tgr 28. 7. 1995, s. 4. (5) EE L 189 tgr 10. 8. 1995, s. 22


title: Verordening (EG) nr. 652/1999 van de Commissie van 25 maart 1999 tot vaststelling van de maximumverlaging van het recht bij invoer van maïs in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2850/98

text: 26. 3. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 82/33 VERORDENING (EG) Nr. 652/1999 VAN DE COMMISSIE van 25 maart 1999 tot vaststelling van de maximumverlaging van het recht bij invoer van ma(cid:139)s in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2850/98 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 923/96 van de Commissie (2), inzonderheid op artikel 12, lid 1, Overwegende dat een inschrijving voor de maximumver- laging van het recht bij invoer van ma(cid:139)s in Portugal is opengesteld bij Verordening (EG) nr. 2850/98 van de Commissie (3); Overwegende dat, overeenkomstig artikel 5 van Verorde- ning (EG) nr. 1839/95 van de Commissie (4), gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1963/95 (5), de Commissie volgens de procedure van artikel 23 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 kan besluiten een maximumverlaging van het recht bij invoer vast te stellen; dat bij deze vaststelling met name rekening moet worden gehouden met de in de artikelen 6 en 7 van Verordening (EG) nr. 1839/95 genoemde criteria; dat wordt gegund aan elke inschrijver wiens offerte ten hoogste gelijk is aan de maximumverla- ging van het recht bij invoer; Overwegende dat de toepassing van de bovenbedoelde criteria op de huidige marktsituatie voor de betrokken graansoort leidt tot de vaststelling van de maximumverla- ging van het recht bij invoer op het in artikel 1 vermelde bedrag; Overwegende dat het Comit(cid:130) van beheer voor granen geen advies heeft uitgebracht binnen de door zijn voor- zitter bepaalde termijn, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor de offertes die van 19 tot en met 25 maart 1999 in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2850/98 worden meegedeeld, wordt de maxi- mumverlaging van het recht bij invoer van ma(cid:139)s vastge- steld op 55,68 EUR/t voor een globale maximumhoeveel- heid van 39 000 t. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 26 maart 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 25 maart 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 126 van 24. 5. 1996, blz. 37. (3) PB L 358 van 31. 12. 1998, blz. 44. (4) PB L 177 van 28. 7. 1995, blz. 4. (5) PB L 189 van 10. 8. 1995, blz. 22


title: Regolamento (CE) n. 630/1999 della Commissione del 24 marzo 1999 che modifica il regolamento (CE) n. 919/94 recante modalità d'applicazione del regolamento (CEE) n. 404/93 del Consiglio per quanto riguarda le organizzazioni di produttori di banane

eurovoc_concepts:
producer organisation
tropical fruit

text: L 80/8 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 25. 3. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 630/1999 DELLA COMMISSIONE del 24 marzo 1999 che modifica il regolamento (CE) n. 919/94 recante modalit(cid:133) d’applicazione del regolamento (CEE) n. 404/93 del Consiglio per quanto riguarda le organizzazioni di produttori di banane LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 404/93 del Consiglio, del 13 relativo all’organizzazione comune dei febbraio 1993, mercati nel settore della banana (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1637/98 (2), in particolare l’arti- colo 9, considerando che il regolamento (CE) n. 919/94 (3) ha definito le modalit(cid:133) d’applicazione relative al riconosci- mento e al funzionamento delle organizzazioni di produt- tori di banane; che per garantire la stabilit(cid:133) di tali organiz- zazioni e il conseguimento dei loro obiettivi economici, regolamento precitato ha fissato un l’articolo 5 del periodo minimo di adesione all’organizzazione nonch(cid:130) una durata minima di preavviso nel caso di recesso di un aderente; considerando che in base all’esperienza acquisita tali disposizioni si sono rivelate troppo rigorose; che per agevolare l’adesione di singoli produttori e consentire un migliore funzionamento di tali organizzazioni di produt- sarebbe opportuno ridurre la durata minima di tori adesione nonch(cid:130) il termine di preavviso in caso di recesso e di adottare al riguardo le disposizioni applicabili nel settore degli ortofrutticoli freschi; che (cid:138) al tempo stesso opportuno accordare agli Stati membri la possibilit(cid:133) di fissare un periodo minimo di adesione pi(cid:151) lungo; che (cid:138) opportuno modificare in tal senso l’articolo 5 del precitato regolamento; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per le banane, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Il testo della lettera c) dell’articolo 5 del regolamento (CE) n. 919/94 (cid:138) sostituito dal seguente testo: «c) ciascun aderente si impegna ad aderire all’organiz- zazione di produttori per un periodo minimo di un anno e a notificare, per iscritto, il proprio recesso al pi(cid:151) tardi il 31 maggio, con effetto dal 1o gennaio dell’anno seguente. Gli Stati membri possono fissare un periodo minimo di adesione pi(cid:151) lungo; essi comunicano in tal caso detta misura alla Commissione. Gli statuti delle organiz- zazioni di produttori possono stabilire un preav- viso di recesso pi(cid:151) lungo. » Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il terzo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 24 marzo 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 47 del 25. 2. 1993, pag. 1. (2) GU L 210 del 28. 7. 1998, pag. 28. (3) GU L 106 del 27. 4. 1994, pag. 6


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 632/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 24ης Μαρτίου 1999 για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 220/1999 για τον καθορισμό του βαθμού στον οποίο μπορούν να γίνουν αποδεκτές οι αιτήσεις πιστοποιητικών εισαγωγής που υποβλήθηκαν τον Ιανουάριο 1999 για ορισμένα προϊόντα των τομέων του κρέατος πουλερικών και των αυγών στο πλαίσιο των κανονισμών (ΕΚ) αριθ. 1474/95 και (ΕΚ) αριθ. 1251/96

eurovoc_concepts:
egg
import licence
poultrymeat
quantitative restriction

text: 25. 3. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 80/11 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 632/1999 TGS EPITQOPGS tgr 24gr Laqt(cid:148)ou 1999 cia tgm tqopopo(cid:148)gsg tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 220/1999 cia tom jahoqisl(cid:149) tou bahlo(cid:151) stom opo(cid:148)o lpoqo(cid:151)m ma c(cid:148)moum apodejt(cid:146)r oi ait(cid:147)seir pistopoigtij(cid:150)m eisacyc(cid:147)r pou upo- bk(cid:147)hgjam tom Iamou(cid:145)qio 1999 cia oqisl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta tym tol(cid:146)ym tou jq(cid:146)ator poukeqij(cid:150)m jai tym auc(cid:150)m sto pka(cid:148)sio tym jamomisl(cid:150)m (EJ) aqih. 1474/95 jai (EJ) aqih. 1251/96 G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 2771/75 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 29gr Ojtybq(cid:148)ou 1975, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr tgr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym auc(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1516/96 tgr Epitqop(cid:147)r (2), tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 2777/75 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 29gr Ojtybq(cid:148)ou 1975, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr tgr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym poukeqij(cid:150)m (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeu- ta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2916/95 tgr Epi- tqop(cid:147)r (4), tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 2783/75 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 29gr Ojtybq(cid:148)ou 1975, cia to joim(cid:149) jahest(cid:150)r sumakkac(cid:150)m cia tgm yakboul(cid:148)mg jai tgm kajtakboul(cid:148)mg (5), (cid:149)pyr tqo- popoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2916/ 95, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1095/96 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 18gr Ioum(cid:148)ou 1996, (cid:149)som avoq(cid:145) tgm ukopo(cid:148)gsg tym paqawyq(cid:147)- seym pou elva(cid:148)momtai stom jat(cid:145)koco CXL o opo(cid:148)or jataqt(cid:148)stgje let(cid:145) ap(cid:149) tgm peq(cid:145)tysg tym diapqaclate(cid:151)- seym dum(cid:145)lei tou (cid:145)qhqou XXIV paq(cid:145)cqavor 6 tgr CSDE (6), tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1474/95 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 28gr Ioum(cid:148)ou 1995, cia to (cid:145)moicla jai tom tq(cid:149)po diawe(cid:148)qisgr tym daslokocij(cid:150)m posost(cid:150)seym stom tol(cid:146)a tym auc(cid:150)m jai tym yakboulim(cid:150)m (7), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1371/98 (8), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 5 paq(cid:145)cqavor 5, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1251/96 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 28gr Ioum(cid:148)ou 1996, cia to (cid:145)moicla jai tom tq(cid:149)po diawe(cid:148)qisgr tym daslokocij(cid:150)m posost(cid:150)seym stom tol(cid:146)a tou jq(cid:146)ator pou- keqij(cid:150)m (9), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomi- sl(cid:149) (EJ) aqih. 1370/98 (10) jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 5 paq(cid:145)cqa- vor 5, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 220/1999 tgr Epitqop(cid:147)r (11) (cid:146)wei jahoq(cid:148)sei ta posost(cid:145) apodow(cid:147)r tym ait(cid:147)seym pou (cid:146)woum jatatehe(cid:148) jat(cid:145) to pq(cid:150)to deja(cid:147)leqo tou Iamouaq(cid:148)ou, jah(cid:150)r jai tir diah(cid:146)siler pos(cid:149)tgter cia tir ait(cid:147)seir pou ha jatateho(cid:151)m jat(cid:145) to pq(cid:150)to deja(cid:147)leqo tou Apqik(cid:148)ou 1999· (cid:149)ti, se evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 5 paq(cid:145)cqavor 5 tou jamomi- slo(cid:151) (EJ) aqih. 1251/96, oqisl(cid:146)moi epiweiqglat(cid:148)er ap(cid:146)su- qam tir ait(cid:147)seir tour· (cid:149)ti pq(cid:146)pei, sumep(cid:150)r, ma aungho(cid:151)m oi diah(cid:146)siler pos(cid:149)tgter cia tir ait(cid:147)seir pou ha jatateho(cid:151)m jat(cid:145) to pq(cid:150)to deja(cid:147)leqo tou Apqik(cid:148)ou 1999, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Sto paq(cid:145)qtgla II tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 220/1999, g diah(cid:146)silg pos(cid:149)tgta (cid:149)som avoq(cid:145) tgm ol(cid:145)da Q3 amtijah(cid:148)- statai ap(cid:149) tgm aj(cid:149)kouhg til(cid:147): «118,10». (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 25 Laqt(cid:148)ou 1999. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 24 Laqt(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 282 tgr 1. 11. 1975, s. 49. (2) EE L 189 tgr 30. 7. 1996, s. 99. (3) EE L 282 tgr 1. 11. 1975, s. 77. (4) EE L 305 tgr 19. 12. 1995, s. 49. (5) EE L 282 tgr 1. 11. 1975, s. 104. (6) EE L 146 tgr 20. 6. 1996, s. 1. (7) EE L 145 tgr 29. 6. 1995, s. 19. (8) EE L 185 tgr 30. 6. 1998, s. 17. (9) EE L 161 tgr 29. 6. 1996, s. 136. (10) EE L 185 tgr 30. 6. 1998, s. 15. (11) EE L 23 tgr 30. 1. 1999, s. 19


title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het "Voorstel voor een richtlijn van het Europees Parlement en de Raad houdende wijziging van Richtlijn 95/53/EG tot vaststelling van de beginselen inzake de organisatie van de officiële controles op het gebied van diervoeding"

eurovoc_concepts:
EU control
animal nutrition
food inspection
import policy

text: 18. 5. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 138/17 Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het „Voorstel voor een richtlijn van het Europees Parlement en de Raad houdende wijziging van Richtlijn 95/53/EG tot vaststelling van de beginselen inzake de organisatie van de officiële controles op het gebied van diervoeding” (1999/C 138/05) Het Economisch en Sociaal Comité heeft op 23 maart 1999 besloten, overeenkomstig artikel 23 (derde alinea) van het R. v. O. een advies op te stellen over het voornoemde voorstel. De Afdeling „Landbouw, plattelandsontwikkeling, milieu”, die met de voorbereiding van de desbetreffende werkzaamheden was belast, heeft haar advies op 2 maart 1999 goedgekeurd. Rapporteur was de heer Colombo. Het Economisch en Sociaal Comité heeft tijdens zijn 362e zitting (vergadering van 24 maart 1999) het volgende advies uitgebracht, dat met 89 stemmen vo´ o´ r en één stem tegen, bij vier onthoudingen, is goedgekeurd. 1. Doelstellingen van het Commissievoorstel mens en dier en voor het milieu met zich mee kan brengen, snel een gecoördineerd programma kan worden opgezet. 1. 1. De controles op het gebied van diervoeding zijn, zowel voor producten uit de Gemeenschap als voor producten van daarbuiten, geregeld in Richtlijn 95/53/EG. 1. 5. De Commissie wil met dit voorstel de mogelijkheid creëren om voor de EU, naast de in Richtlijn 95/53/EG bedoelde algemene programma’s, bijzondere controlepro- gramma’s uit te werken. 1. 2. Met het oog op de verwezenlijking van de interne markt en de afschaffing van de grenscontroles binnen de Gemeenschap zijn er in EU-verband, mede vanwege de tijdens de BSE-crisis opgedane ervaring, nieuwe regelingen goed- gekeurd. Deze regelingen verplichten de lidstaten ertoe een aantal gemeenschappelijke beginselen vast te leggen voor de organisatie van die controles en het goederenverkeer in de Gemeenschap. 1. 3. De Commissie stelt voor om Richtlijn 95/53/EG op een aantal punten te wijzigen. De bedoeling daarvan is deze in overeenstemming te brengen met de evolutie van de communautaire wetgeving en aan te passen aan inmiddels opgedane ervaring die heeft uitgewezen dat er grenzen zijn aan de mogelijkheden om controles uit te oefenen in noodsi- tuaties die een snel optreden van de Gemeenschap vereisen. 1. 4. Deze voorstellen tot wijziging betreffen — harmonisatie van de controleprocedures voor uit niet-EU- landen ingevoerde producten; — de noodzaak van een vrijwaringssysteem en een rechts- grondslag voor inspecties ter plekke in niet-EU-landen; — uitbreiding van de mogelijkheden om binnen de Gemeen- schap controles uit te voeren, ongeacht de restrictieve bepaling van artikel 15 van Richtlijn 95/53/EG; 2. Algemene opmerkingen 2. 1. Het Comité stemt in met de beweegredenen achter dit Commissievoorstel, dat bovendien met het oog op de officiële controles op het gebied van diervoeding, een verdienstelijke aanvulling vormt op Richtlijn 95/53/EG doordat nieuwe, en vooral voor uit niet-EU-landen ingevoerde producten efficiëntere controlemogelijkheden worden gecreëerd. 2. 2. Uit recente ervaringen is gebleken hoe belangrijk het is om de controlemogelijkheden te verruimen, zodat kan worden gegarandeerd dat uit niet-EU-landen ingevoerde producten geen gezondheidsrisico vormen. 2. 2. 1. Zo is bij de invoer van met grote hoeveelheden dioxine besmet zuidvruchtenpulp duidelijk geworden hoe groot het gezondheidsrisico kan zijn als de EU-regelgeving geen geschikte instrumenten levert om controles uit te voeren in het land waar de producten vandaan komen. 2. 3. Daarnaast moet met name worden gewezen op het feit dat, wanneer de noodzaak zich daartoe laat gevoelen, er zowel door de Commissie als door de lidstaten maatregelen kunnen worden genomen om mogelijke gezondheidsrisico’s af te wenden. — de mogelijkheid voor de Commissie om toezicht te houden op de juiste toepassing van de communautaire regelgeving en de tenuitvoerlegging van maatregelen om de lacunes op te vullen die verhinderen dat bij een onverwachte besmetting die een ernstig gevaar voor de gezondheid van 2. 3. 1. In weerwil van de desbetreffende opmerking van de Commissie in haar Toelichting op dit voorstel, moeten van de hiermee beoogde vernieuwing wel degelijk aanzienlijke financiële gevolgen voor de Gemeenschapsbegroting worden verwacht. C 138/18 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 18. 5. 1999 3. Bijzondere opmerkingen Het Comité vindt dat de eerste gedachtenstreep van lid 1, van het wijzigingsvoorstel als volgt moet 3. 2. artikel 9, worden gewijzigd: 3. 1. Het Comité benadrukt het belang van de vijftiende en de zeventiende „Overweging” van Richtlijn 95/53/EG (analysemethoden en erkende laboratoria) die nog steeds uiterst actueel zijn. „schorsing van de invoer uit het betrokken derde land of een deel daarvan of uit een of meer specifieke productie-eenheden daarvan, en, in voorkomend geval, uit het derde land van doorvoer en/of”. Brussel, 24 maart 1999. De voorzitter van het Economisch en Sociaal Comité B. RANGONI MACHIAVELLI Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het „Voorstel voor een verordening (EG) van de Raad houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector suiker (gecodificeerde versie)” (1999/C 138/06) De Raad heeft op 22 maart 1999 besloten het Economisch en Sociaal Comité overeenkomstig artikel 43 en 198 van het EG-Verdrag te raadplegen over het voornoemde voorstel. De Afdeling „Landbouw, plattelandsontwikkeling, milieu”, die met de voorbereidende werkzaamheden was belast, heeft haar advies op 2 maart 1999 goedgekeurd. Rapporteur was de heer Strasser. Het Economisch en Sociaal Comité heeft tijdens zijn 362e Zitting (vergadering van 24 maart 1999) het volgende advies uitgebracht, dat met 96 stemmen vo´ o´ r en 6 tegen, werd goedgekeurd. 1. Het Commissievoorstel voor codificering van de GMO voor suiker is opgesteld op basis van een geconsolideerde versie van Verordening (EEG) nr. 1785/81 en de te wijzigen wetteksten. De nieuwe verordening zal dus de verschillende verordeningen vervangen waarop de codificering betrekking heeft. Het Economisch en Sociaal Comité staat positief tegen- 2. over het Commissievoorstel, omdat codificering tegemoet komt aan de eis om meer transparantie en duidelijkheid in het EU-recht te brengen. Uit lezing van de tekst blijkt dat met het voorstel geen inhoudelijke wijzigingen gemoeid zijn. Sprake is uitsluitend van formele wijzigingen die voor de codificering vereist zijn. 3. In het Commissievoorstel zijn echter druk- en vertaalfou- ten geslopen, c. q. fouten die tot inhoudelijke misverstanden leiden. Het Comité dringt er bij de Commissie op aan, de tekst op zulke fouten te controleren en de noodzakelijke correcties aan te brengen. Brussel, 24 maart 1999. De voorzitter van het Economisch en Sociaal Comité B. RANGONI MACHIAVELLI


title: Kommissionens förordning (EG) nr 627/1999 av den 24 mars 1999 om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

text: 25. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 80/3 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 627/1999 av den 24 mars 1999 om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1785/81 av den 30 juni 1981 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1148/98 (2), med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1422/95 av den 23 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för import av melass inom sockersektorn och om ändring av förordning (EEG) nr 785/68 (3), särskilt artiklarna 1. 2 och 3. 1 i denna, och med beaktande av följande: I förordning (EG) nr 1422/95 föreskrivs att cif-import- priset för melass, i fortsättningen kallat ”representativt i enlighet med kommissionens skall pris” förordning (EEG) nr 785/68 (4). Detta pris bör fastställas för den standardkvalitet som definieras i artikel 1 i den förordningen. fastställas Det representativa priset för melass beräknas för ett gräns- övergångsställe i gemenskapen, i detta fall Amsterdam. Detta pris bör beräknas med utgångspunkt i de mest förmånliga uppköpsmöjligheterna på världsmarknaden, vilka fastställs på grundval av noteringarna eller priserna på den marknaden, justerade efter eventuella kvalitets- skillnader i förhållande till standardkvaliteten. Standardk- valiteten för melass har definierats i förordning (EEG) nr 785/68. Vid fastställandet av de mest förmånliga uppköpsmöjlig- heterna på världsmarknaden bör hänsyn tas till all infor- mation om anbud på världsmarkanden, priser som regi- strerats på viktigare marknader i tredje land och försälj- ningskontrakt som ingåtts i internationell handel och som kommit till kommissionens kännedom antingen direkt eller via medlemsstaterna. I enlighet med artikel 7 i förordning (EEG) nr 785/68 får detta fastställande bygga på genomsnittet av flera priser, på villkor att detta genom- snitt kan betraktas som representativt för den faktiska marknadsutvecklingen. Informationen skall inte beaktas när det inte är fråga om varor av sund och god marknadsmässig kvalitet eller om det pris som anges i anbudet endast gäller en liten kvan- titet och inte är representativt för marknaden. Dessutom skall det bortses från anbudspriser som inte kan antas vara representativa för den faktiska marknadsutvecklingen. För att få upplysningar om melass av standardkvalitet som är jämförbara måste, allt efter den erbjudna melassens kvalitet, priserna höjas eller sänkas i förhållande till de resultat som erhållits i enlighet med artikel 6 i förordning (EEG) nr 785/68. Ett representativt pris får i undantagsfall förbli oförändrat under en begränsad period när det anbudspris som legat till grund för det föregående fastställandet av det represen- tativa priset till kommissionens kännedom och de anbudspriser som finns tillgängliga inte verkar vara tillräckligt representativa för den faktiska marknadsutvecklingen och skulle medföra plötsliga och väsentliga förändringar av det representativa priset. inte har kommit finns en skillnad mellan utlösningspriset När det för produkten i fråga och det representativa priset bör till- läggsbeloppen för import fastställas på de villkor som anges i artikel 3 i förordning (EG) nr 1422/95. Om importtullen upphävs tillfälligt i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 bör särskilda belopp fast- ställas för dessa tullar. Tillämpningen av dessa bestämmelser medför att de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av produkterna i fråga bör fastställas så som anges i bilagan till denna förordning. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga från Förvaltningskommittén för socker. med yttrandet HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De representativa priser och de tilläggsbelopp som skall tillämpas vid import av den produkt som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1422/95 fastställs i enlighet med bilagan. (1) EGT L 177, 1. 7. 1981, s. 4. (2) EGT L 159, 3. 6. 1998, s. 38. (3) EGT L 141, 24. 6. 1995, s. 12. (4) EGT L 145, 27. 6. 1968, s. 12. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 25 mars 1999. L 80/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 3. 1999 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 24 mars 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen BILAGA Förordning om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn KN-nummer Representativt pris i EUR/100 kg nettovikt av produkten i fråga Tilläggsbelopp i EUR/100 kg nettovikt av produkten i fråga Den tull som skall tas ut på grund av det upphävande som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 EUR/100 kg nettovikt av produkten i fråga (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,24 7,62 0,26 0,00 — — (1) Fastställande för den standardkvalitet som definieras i artikel 1 i den ändrade förordningen (EEG) nr 785/68. (2) Detta belopp skall i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 ersätta den tullsats som Gemensamma tulltaxan föreskriver för dessa produkter


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om «Kommissionens forslag til Rådets forordning (EF) om den fælles markedsordning for sukker (kodificeret udgave)»

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
sugar

text: C 138/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 5. 1999 3. Særlige bemærkninger ØSU mener, at artikel 9b, stk. 1, første led, bør affattes 3. 2. således: 3. 1. ØSU understreger, at 15. og 17. betragtning i direktiv 95/53/EF om analysemetoder og laboratorier, der er godkendte til at udføre analyser i forbindelse med kontrol, stadig er vigtig. »— suspension af indførslerne fra det berørte tredjeland eller dele heraf, fra en eller flere specifikke produktionsvirksom- heder og eventuelt fra transittredjelandet og/eller«. Bruxelles, den 24. marts 1999. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Rådets forordning (EF) om den fælles markedsordning for sukker (kodificeret udgave)« (1999/C 138/06) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 22. marts 1999 under henvisning til EF-traktatens artikel 43 og 198 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Landbrug, Udvikling af Landdistrikterne og Miljø, som udpegede Rudolf Strasser til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 2. marts 1999. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 362. plenarforsamling af 24. -25. marts 1999, mødet den 24. marts 1999, følgende udtalelse med 96 stemmer for og 6 hverken for eller imod. 1. Kommissionens forslag til kodificering af den fælles markedsordning for sukker er udarbejdet på grundlag af en forudgående konsolidering af forordning (EØF) nr. 1785/81 samt ændringsretsakterne hertil. Den nye forordning træder i stedet for de forskellige forordninger, som kodifikationen angår. ØSU bifalder Kommissionens forslag, da kodificeringen 2. imødekommer behovet for en overskuelig og klar fællesskabs- ret. En undersøgelse af teksten har vist, at Kommissionens forslag ikke indebærer indholdsmæssige ændringer, men blot de formelle ændringer, der kræves af selve kodifikationen. 3. I teksten optræder der tryk- og oversættelsesfejl og andre fejl, som virker meningsforstyrrende. ØSU anmoder Kommissionen om at gennemgå teksten for sådanne fejl og rette op på dem. Bruxelles, den 24. marts 1999. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 629/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 24ης Μαρτίου 1999 για καθορισμό του μέγιστου ποσού της επιστροφής κατά την εξαγωγή της λευκής ζάχαρης για την 32α τμηματική δημοπρασία που πραγματοποιείται στο πλαίσιο της διαρκούς δημοπρασίας του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1574/98

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

text: 25. 3. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 80/7 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 629/1999 TGS EPITQOPGS tgr 24gr Laqt(cid:148)ou 1999 cia jahoqisl(cid:149) tou l(cid:146)cistou poso(cid:151) tgr epistqov(cid:147)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tgr keuj(cid:147)r f(cid:145)waqgr cia tgm 32a tlglatij(cid:147) dglopqas(cid:148)a pou pqaclatopoie(cid:148)tai sto pka(cid:148)sio tgr diaqjo(cid:151)r dglopqa- s(cid:148)ar tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1574/98 G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1785/81 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1981, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tgr f(cid:145)waqgr (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1148/98 tgr Epitqop(cid:147)r (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 17 paq(cid:145)cqavor 5 de(cid:151)teqo ed(cid:145)vio stoiwe(cid:148)o b), Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti, dum(cid:145)lei tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1574/98 tgr Epi- tqop(cid:147)r, tgr 22ar Iouk(cid:148)ou 1998, peq(cid:148) diaqjo(cid:151)r dglopqas(cid:148)ar cia tom jahoqisl(cid:149) tym eisvoq(cid:150)m (cid:147)/jai tym epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) keuj(cid:147)r f(cid:145)waqgr (3), tgm enacyc(cid:147) tgr f(cid:145)waqgr aut(cid:147)r· (cid:149)ti, jat(cid:145) tir diat(cid:145)neir tou (cid:145)qhqou 9 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1574/98, jahoq(cid:148)fetai (cid:146)ma l(cid:146)cisto pos(cid:149) epistqov(cid:147)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147), jat(cid:145) peq(cid:148)ptysg, cia tgm em k(cid:149)cy tlglatij(cid:147) dglopqas(cid:148)a, avo(cid:151) kgvho(cid:151)m up(cid:149)xg, id(cid:148)yr, g jat(cid:145)stasg jai g pqobkep(cid:149)lemg en(cid:146)king tgr acoq(cid:145)r tgr f(cid:145)waqgr stgm Joim(cid:149)tgta jai stg diehm(cid:147) acoq(cid:145)· (cid:149)ti, let(cid:145) ap(cid:149) en(cid:146)tasg tym pqosvoq(cid:150)m, pq(cid:146)pei ma hespi- sto(cid:151)m cia tgm 32a tlglatij(cid:147) dglopqas(cid:148)a oi diat(cid:145)neir pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr f(cid:145)waqgr, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Cia tgm 32a tlglatij(cid:147) dglopqas(cid:148)a keuj(cid:147)r f(cid:145)waqgr, pou pqaclatopoie(cid:148)tai s(cid:151)lvyma le tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1574/98, to am(cid:150)tato pos(cid:149) tgr epistqov(cid:147)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) jahoq(cid:148)fetai se 52,356 EUR am(cid:145) 100 wiki(cid:149)cqalla. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 25 Laqt(cid:148)ou 1999. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 24 Laqt(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 177 tgr 1. 7. 1981, s. 4. (2) EE L 159 tgr 3. 6. 1998, s. 38. (3) EE L 206 tgr 23. 7. 1998, s. 7