title: 2000/42/EG: Kommissionens beslut av den 9 mars 1999 om ett förfarande enligt rådets direktiv (EEG) nr 4064/89 (Ärende IV/M. 1313 - Danish Crown/Vestjyske Slagterier) [delgivet med nr K(1999)560] (Text av betydelse för EES.) (Endast den engelska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
economic concentration
fresh meat
marketing
meat processing industry
merger control
slaughter of animals

text: 25. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 20/1 II (R(cid:228)ttsakter vilkas publicering inte (cid:228)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 9 mars 1999 om ett f(cid:246)rfarande enligt r(cid:229)dets direktiv (EEG) nr 4064/89 (˜rende IV/M. 1313 (cid:150) Danish Crown/Vestjyske Slagterier) [delgivet med nr K(1999)560] (Endast den engelska texten (cid:228)r giltig) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (2000/42/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samar- betsomr(cid:229)det, s(cid:228)rskilt artikel 57. 2 a i detta, med beaktande av r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av f(cid:246)retagskoncentrationer (1), senast (cid:228)ndrad genom r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1310/97 (2), s(cid:228)rskilt artikel 8. 2 i denna, med beaktande av kommissionens beslut av den 6 november 1998 att inleda ett f(cid:246)rfarande i detta (cid:228)rende, efter att ha givit de ber(cid:246)rda f(cid:246)retagen tillf(cid:228)lle att yttra sig om kommissionens inv(cid:228)ndningar, med beaktande av yttrandet fr(cid:229)n R(cid:229)dgivande kommittØn f(cid:246)r f(cid:246)retagskoncentrationer (3), och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: (1) EGT L 395, 30. 12. 1989, s. 1, r(cid:228)ttad version EGT L 257, 21. 9. 1990, s. 13. (2) EGT L 180, 9. 7. 1997, s. 1. (3) EGT C 21, 25. 1. 2000. 1. Den 5 oktober 1998 mottog kommissionen en anm(cid:228)lan om en koncentration enligt artikel 4 i f(cid:246)rordning (EEG) nr 4064/89 ((cid:148)koncentrationsf(cid:246)rordningen(cid:148)) r(cid:246)rande ett samg(cid:229)ende mellan de danska andelsf(cid:246)reningarna Danish Crown AmbA ((cid:148)Danish Crown(cid:148)) och Vestjyske Slagterier A. m. b. A. ((cid:148)Vestjyske Slagterier(cid:148)). 2. I ett beslut av den 6 november 1998 fann kommissio- nen att det f(cid:246)rel(cid:229)g starka tvivel om den anm(cid:228)lda kon- centrationens f(cid:246)renlighet med den gemensamma mark- naden. Med anledning d(cid:228)rav inledde kommissionen ett f(cid:246)rfarande i detta (cid:228)rende i enlighet med artikel 6. 1 c i koncentrationsf(cid:246)rordningen. I. PARTERNA (uppf(cid:246)dare) 3. Danish Crown (cid:228)r Danmarks st(cid:246)rsta andels(cid:228)gda slakteri som levererar med 13 122 medlemmar slaktdjur (grisar och n(cid:246)tkreatur) f(cid:246)retaget. Danish Crown verkar p(cid:229) alla niv(cid:229)er fr(cid:229)n slakt till bearbetning och f(cid:246)rs(cid:228)ljning av k(cid:246)tt. F(cid:246)retagets fr(cid:228)msta verksamheter inom gemenskapen (cid:228)r f(cid:246)rlagda till F(cid:246)renade kungariket, Tyskland, Frankrike, Danmark och Italien. till 4. Vestjyske Slagterier (cid:228)r Danmarks n(cid:228)st st(cid:246)rsta andels(cid:228)gda slakteri med 17 722 medlemmar (uppf(cid:246)dare) som leve- f(cid:246)retaget. (grisar och n(cid:246)tkreatur) rerar slaktdjur till L 20/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 1. 2000 Vestjyske Slagterier verkar p(cid:229) alla niv(cid:229)er fr(cid:229)n slakt till bearbetning och f(cid:246)rs(cid:228)ljning av k(cid:246)tt. F(cid:246)retagets fr(cid:228)msta verksamheter inom gemenskapen (cid:228)r f(cid:246)rlagda till Dan- mark, Tyskland, F(cid:246)renade kungariket, Frankrike och Ita- lien. II. TRANSAKTIONEN 5. Den anm(cid:228)lda koncentrationen best(cid:229)r av en fusion av verksamheterna i Danish Crown och Vestjyske Slagterier i en ny sammanslagen andelsf(cid:246)rening d(cid:228)r Danish Crown och Vestjyske Slagterier ((cid:148)parterna(cid:148)) kommer att samla all sin verksamhet och sina tillg(cid:229)ngar och skulder. Par- ternas medlemmar kommer kollektivt att ing(cid:229) i den nya f(cid:246)reningen som medlemmar. Parterna slaktar omkring 16 miljoner grisar och 500 00 n(cid:246)tkreatur (cid:229)rligen. Bola- get kommer att bli Europas (4) st(cid:246)rsta slakterif(cid:246)retag och v(cid:228)rldens st(cid:246)rsta export(cid:246)r av svin. 6. Dessutom (cid:228)r parterna del(cid:228)gare i fyra andra danska ((cid:148)daka(cid:148)), Danske andelsf(cid:246)retag, n(cid:228)mligen daka a. m. b. a. Andelsslagteriers Tarmsalg (cid:150) Schaub & Co. a. m. b. a. ((cid:148)DAT-Schaub(cid:148)), F(cid:230)llesinkłbsforening a. m. b. a. ((cid:148)SFK(cid:148)) och Scan-Hide a. m. b. a. ((cid:148)Scan-Hide(cid:148)). Till f(cid:246)ljd av fusionen kommer parterna att f(cid:229) kontroll (cid:246)ver vart och ett av dessa fyra andelsf(cid:246)reningar av sk(cid:228)l som framg(cid:229)r nedan. Slagteriernes (cid:228)gs F(cid:246)retaget 7. Daka (cid:228)r verksamt inom omr(cid:229)det animaliebearbetning (slaktbiprodukter). av Danish Crown (43 %), Vestjyske Slagterier (34 %), TiCan (3,8 %) och ett antal andra slakterier och detaljhandlare (12,5 %). Efter fusionen kommer fem av styrelsens tio ledam(cid:246)ter att utses av parterna. Tv(cid:229) ledam(cid:246)ter v(cid:228)ljs av de anst(cid:228)llda. Enligt stadgarna skall ett speciellt system till(cid:228)mpas vid utn(cid:228)mningen av styrelsemedlemmar, och ordf(cid:246)randen, som har den utslagsgivande r(cid:246)sten, utses av majoriteten i styrelsen som ocks(cid:229) ansvarar f(cid:246)r utformningen av f(cid:246)re- tagets aff(cid:228)rsinriktning. Efter fusionen kommer parterna att ha omkring 86 av bolagsst(cid:228)mmans 114 r(cid:246)ster. Enligt stadgarna kan stadge(cid:228)ndringar ske f(cid:246)rst efter godk(cid:228)n- nande fr(cid:229)n en annan oberoende medlem med minst tre r(cid:246)ster. inflytande och d(cid:228)rigenom fullst(cid:228)ndig kontroll enligt arti- kel 3 i koncentrationsf(cid:246)rordningen. 9. DAT-Schaub (cid:228)r sedan aktivt inom omr(cid:229)det bearbetning och f(cid:246)rs(cid:228)ljning av tarmar fr(cid:229)n djur som slaktas i de danska andelsslakterierna. F(cid:246)retaget handlar ocks(cid:229) med kryddor samt med k(cid:246)tt och k(cid:246)ttprodukter (parternas huvudsakliga verksamhet). DAT-Schaub (cid:228)gs av Danish Crown (49,8 %), Vestjyske Slagterier (31 %), Steff-Houl- berg (13,8 %) och TiCan (5,5 %). Efter fusionen kommer sex av styrelsens nio ledam(cid:246)ter att utses av parterna och cirka 80 av de 101 delegaterna vid bolagsst(cid:228)mman. Enligt stadgarna skall minst tv(cid:229) oberoende medlemmar tillstyrka varje resolution som antas av bolagsst(cid:228)mman. En medlem som representerar tv(cid:229) tredjedelar eller mer av r(cid:246)sterna, som exempelvis den sammanslagna organi- sationen, kan emellertid (cid:228)ndra stadgarna. 10. Den sammanslagna organisationen kommer att inneha 80 % av bolagsst(cid:228)mmans r(cid:246)ster och f(cid:229)r en klar majoritet i bolagsstyrelsen. Majoriteten i bolagsst(cid:228)mman g(cid:246)r att den kan (cid:228)ndra de regler i stadgarna som f(cid:246)reskriver samtycke fr(cid:229)n tv(cid:229) oberoende medlemmar f(cid:246)r varje beslut i bolagsst(cid:228)mman. D(cid:228)rf(cid:246)r kommer parterna som f(cid:229) fullst(cid:228)ndig kontroll (cid:246)ver en f(cid:246)ljd av fusionen att DAT-Schaub. 11. SFK f(cid:246)rser k(cid:246)tt- och livsmedelsindustrin med f(cid:246)rpack- ningsmaterial, kryddor och livsmedelsingredienser, ren- g(cid:246)ringsprodukter, kl(cid:228)der samt verktyg, maskiner och utrustning till k(cid:246)ttindustrin. SFK (cid:228)gs av Danish Crown (42,6 %), Vestjyske Slagterier (24,7 %), Steff-Houlberg (17,4 %) andra slakterier (14,4 %) och TiCan (1,1 %). Sty- relsen best(cid:229)r av h(cid:246)gst tolv ledam(cid:246)ter. Maximalt (cid:229)tta av dem utses av medlemmar i Danske Slagterier och par- terna skulle kunna utse fem av dessa (5). Tv(cid:229) styrelseleda- m(cid:246)ter utses av (cid:246)vriga slakterier medan ytterligare tv(cid:229) ledam(cid:246)ter utses av de anst(cid:228)llda. Styrelsebeslutet fattas med enkel majoritet och ordf(cid:246)randen har den utslagsgi- vande r(cid:246)sten. Styrelsen ansvarar f(cid:246)r utformningen av f(cid:246)retagets aff(cid:228)rsinriktning. Parterna kommer att inneha 74 % av bolagsst(cid:228)mmans r(cid:246)ster. Resolutioner antas med enkel majoritet av bolagsst(cid:228)mman, men beslut om att (cid:228)ndra stadgarna kan inte fattas utan att minst tv(cid:229) obe- roende medlemmar tillstyrker beslutet. 8. Den organisation som uppst(cid:229)r efter fusionen kommer att inneha 75 % av bolagsst(cid:228)mmans r(cid:246)ster och kommer s(cid:229)ledes att kunna fatta strategiska beslut f(cid:246)r f(cid:246)retaget (budget, aff(cid:228)rsplanering och viktiga investeringar). Dess- utom kommer parterna att inneha h(cid:228)lften av r(cid:246)sterna i styrelsen och styrelseordf(cid:246)randen kan inte utses utan deras samtycke. Parterna kommer att f(cid:229) ett avg(cid:246)rande (4) Danish Crown (cid:228)r Europas st(cid:246)rsta och Vestjyske Slagterier (cid:228)r Euro- pas tredje st(cid:246)rsta slakteri f(cid:246)r grisar. 12. Den organisation som uppst(cid:229)r efter fusionen kommer att inneha 74 % av bolagsst(cid:228)mmans r(cid:246)ster och kommer s(cid:229)ledes att kunna fatta strategiska beslut f(cid:246)r f(cid:246)retaget (budget, aff(cid:228)rsplanering och viktiga investeringar). Par- terna kommer s(cid:229)ledes att f(cid:229) ett avg(cid:246)rande inflytande (5) Var och en av medlemmarna i Danske Slagterier (en organisation som best(cid:229)r av Danish Crown, Vestjyske Slagterier, Steff-Houlberg och TiCan) utser en ledamot till styrelsen och (cid:229)terst(cid:229)ende fem utses p(cid:229) grundval av varje medlems r(cid:246)stantal. Antalet r(cid:246)ster ber(cid:228)knas utifr(cid:229)n andelskapitalet (som ligger till grund f(cid:246)r 50 % av ber(cid:228)k- ningen) och antalet f(cid:246)rv(cid:228)rv som gjorts under f(cid:246)reg(cid:229)ende tre (cid:229)r (vil- ket ligger till grund f(cid:246)r (cid:229)terst(cid:229)ende 50 % av ber(cid:228)kningen). 25. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 20/3 och d(cid:228)rigenom fullst(cid:228)ndig kontroll enligt artikel 3 i kon- centrationsf(cid:246)rordningen. V. RELEVANTA MARKNADER 13. Scan-Hide s(cid:228)ljer r(cid:229)a, sorterade och saltade hudar fr(cid:229)n n(cid:246)tkreatur. F(cid:246)retaget (cid:228)gs av Vestjyske slagterier (47,3 %), Danish Crown (33,2 %) och andra slakterier (19,5 %). F(cid:246)re fusionen hade ingen av parterna full kontroll (cid:246)ver Scan-Hide, (cid:228)ven om Vestjyske Slagterier i (cid:229)r undantags- vis skulle kunna inneha mer (cid:228)n 50 % av r(cid:246)sterna i levererade mer (cid:228)n bolagsst(cid:228)mman, eftersom f(cid:246)retaget h(cid:228)lften av skinnen f(cid:246)rra (cid:229)ret. Efter fusionen kommer fem av styrelsens (cid:229)tta ledam(cid:246)ter att utses av parterna och inneha omkring 82 av de 104 r(cid:246)sterna vid bolags- st(cid:228)mman. Till f(cid:246)ljd av fusionen kommer parterna s(cid:229)ledes att f(cid:229) fullst(cid:228)ndig kontroll (cid:246)ver Scan-Hide. III. FUSIONEN 14. P(cid:229) grundval av det ovanst(cid:229)ende kan f(cid:246)rfarandet anses leda till en koncentration som inneb(cid:228)r en fullst(cid:228)ndig sammanslagning mellan Danish Crown och Vestjyske Slagterier enligt artikel 3. 1 a i koncentrationsf(cid:246)rord- ningen och parternas f(cid:246)rv(cid:228)rv av kontrollen i vart och ett av de fyra andelsf(cid:246)retagen (daka, DAT-Schaub, SFK och Scan-Hide) enligt artikel 3. 1 b i koncentrationsf(cid:246)r- ordningen. 17. 18. Parterna (cid:228)gnar sig (cid:229)t ink(cid:246)p av levande djur f(cid:246)r slakt, f(cid:246)r- s(cid:228)ljning av f(cid:228)rskt k(cid:246)tt f(cid:246)r konsumtion, f(cid:246)rs(cid:228)ljning av f(cid:228)rskt k(cid:246)tt f(cid:246)r industriell bearbetning och f(cid:246)rs(cid:228)ljning av bearbetade k(cid:246)ttprodukter. Verksamheterna inom daka, DAT-Schaub, SFK och Scan-Hide har beskrivits ovan. I sin anm(cid:228)lan anf(cid:246)rde parterna att de ber(cid:246)rda markna- derna (cid:228)r i) marknaden f(cid:246)r slakt av levande djur (uppde- lad efter varje art, t. ex. svin, n(cid:246)tkreatur och lamm) i (cid:148)Nordeuropa(cid:148) (dvs. Danmark, Sverige, Tyskland och Beneluxl(cid:228)nderna), ii) hela gemenskapsmarknaden f(cid:246)r alla typer av k(cid:246)tt och iii) den danska marknaden f(cid:246)r tillvara- tagande och bearbetning av slaktbiprodukter fr(cid:229)n slakt- hus (animaliebearbetning). 19. Av sk(cid:228)l som anges nedan anser kommissionen att de relevanta marknaderna b(cid:246)r definieras sn(cid:228)vare. Oavsett vilken marknadsdefinition som v(cid:228)ljs, anser emellertid kommissionen att fusionen inte f(cid:246)ranleder n(cid:229)gra bet(cid:228)nk- ligheter i fr(cid:229)ga om uppk(cid:246)p av lamm och f(cid:229)r och f(cid:246)rs(cid:228)lj- ning av k(cid:246)tt av s(cid:229)dana djur. Dessutom ger inte heller DAT-Schaubs, SFK:s och Scan-Hides aff(cid:228)rsverksamhet p(cid:229) andra marknader (cid:228)n dem som beskrivs nedan upphov till n(cid:229)gra bet(cid:228)nkligheter. A. RELEVANTA PRODUKTMARKNADER IV. GEMENSKAPSDIMENSION a) Ink(cid:246)p av levande grisar och n(cid:246)tboskap f(cid:246)r slakt 15. Transaktionen har en gemenskapsdimension enligt arti- kel 1. 2 i koncentrationsf(cid:246)rordningen, eftersom den sam- manlagda oms(cid:228)ttningen f(cid:246)r samtliga de ber(cid:246)rda f(cid:246)reta- gen (cid:246)verstiger 5 000 miljoner euro (Danish Crown: 3 126 miljoner euro, Vestjyske Slagterier: 1 496 miljoner euro, daka: 68 miljoner euro, SFK: 116,8 miljoner euro, euro och DAT-Schaub: Scan-Hide: 39,9 miljoner 589,3 miljoner euro) (6). Dessutom har Danish Crown (2 053 miljoner euro), Vestjyske Slagterier (865,3 miljo- ner euro) och DAT-Schaub (328,7 miljoner euro) en sammanlagd oms(cid:228)ttning inom gemenskapen som (cid:246)ver- stiger 250 miljoner ecu. Danish Crown, Vestjyske Slagte- rier, Scan-Hide och DAT-Schaub uppn(cid:229)r inte mer (cid:228)n tv(cid:229) tredjedelar inom sin sammanlagda oms(cid:228)ttning gemenskapen inom en och samma medlemsstat. av 20. I fr(cid:229)ga om slakt av levande djur har parterna h(cid:228)vdat att slaktprocesserna i ett slakteri skiljer sig fr(cid:229)n art till art och inte kan (cid:228)ndras inom rimlig tid och utan avsev(cid:228)rda kostnader. Dessutom skulle det kosta b(cid:229)de tid och pengar f(cid:246)r en djuruppf(cid:246)dare att byta fr(cid:229)n uppf(cid:246)dning av en art till en annan (t. ex. f(cid:246)da upp n(cid:246)tboskap i st(cid:228)llet f(cid:246)r till exempel svin). D(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)religger ingen utbytbar- het p(cid:229) leverant(cid:246)rsidan mellan de olika arterna p(cid:229) slakte- riniv(cid:229). Kommissionens unders(cid:246)kningar har bekr(cid:228)ftat dessa uppgifter. 21 Sammanfattningsvis utg(cid:246)r ink(cid:246)pet av grisar respektive n(cid:246)tboskap f(cid:246)r slakt tv(cid:229) olika relevanta marknader. 16. Transaktionen kr(cid:228)ver inte samarbete med EFTA:s (cid:246)ver- vakningsmyndighet enligt EES-avtalet. b) Marknaderna f(cid:246)r f(cid:228)rskt k(cid:246)tt (6) Oms(cid:228)ttningen har ber(cid:228)knats enligt artikel 5. 1 i koncentrationsf(cid:246)r- ordningen och kommissionens tillk(cid:228)nnagivande om ber(cid:228)kning av oms(cid:228)ttning (EGT C 66, 2. 3. 1998, s. 25). De av uppgifterna som inbegriper oms(cid:228)ttning f(cid:246)r perioden f(cid:246)re den 1 januari 1999, har dessa ber(cid:228)knats p(cid:229) grundval av genomsnittliga v(cid:228)xelkurser f(cid:246)r ecu och omr(cid:228)knats till euro till kursen 1 = 1. Gris- respektive n(cid:246)tk(cid:246)tt utg(cid:246)r separata relevanta marknader 22. Parterna h(cid:228)vdar i sin anm(cid:228)lan att alla typer av k(cid:246)tt, s(cid:229)som k(cid:246)tt fr(cid:229)n gris, n(cid:246)t och kalv, f(cid:229)r och lamm samt L 20/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 1. 2000 fj(cid:228)derf(cid:228), tillsammans med bearbetade k(cid:246)ttprodukter till- h(cid:246)r samma produktmarknad, eftersom de l(cid:228)tt kan bytas ut mot varandra i konsumtionsledet. 23. Kommissionen har emellertid i sina tidigare (cid:228)renden i fr(cid:229)ga om marknader f(cid:246)r konsumentprodukter kommit fram till att endast utbytbarhet i funktionellt avseende inte r(cid:228)cker f(cid:246)r att definiera den relevanta produktmark- naden (7). Vad g(cid:228)ller k(cid:246)tt har det p(cid:229) liknande s(cid:228)tt visat sig att (vid bed(cid:246)mningen av den aktuella fusionens infly- tande p(cid:229) konkurrensen) olika typer av k(cid:246)tt inte b(cid:246)r anses vara delar av samma relevanta marknad. 24. Det skall f(cid:246)rst och fr(cid:228)mst understrykas att de olika typerna av f(cid:228)rskt k(cid:246)tt priss(cid:228)tts olika med n(cid:246)tk(cid:246)tt som det genomsnittligen dyraste, grisk(cid:246)tt 20(cid:150)25 % billigare och fj(cid:228)derf(cid:228)k(cid:246)tt omkring h(cid:228)lften s(cid:229) dyrt som n(cid:246)tk(cid:246)tt. Dessutom uppfattas dessa k(cid:246)ttyper p(cid:229) olika s(cid:228)tt av kon- sumenterna och har d(cid:228)rf(cid:246)r olika st(cid:228)llning p(cid:229) markna- den. Till exempel i fr(cid:229)ga om k(cid:246)ttets egenskaper s(cid:229)som arom, smak, n(cid:228)ringsv(cid:228)rde, m(cid:246)rhet, kostnad och l(cid:228)tthet att tillaga visar uppgifterna i kommissionens unders(cid:246)k- ning att fj(cid:228)derf(cid:228)k(cid:246)tt i Danmark fick det h(cid:246)gsta medelbe- tyget, med s(cid:228)rskilt h(cid:246)ga noteringar f(cid:246)r m(cid:246)rhet och l(cid:228)tt- het att tillaga, medan n(cid:246)tk(cid:246)tt fick h(cid:246)gt betyg f(cid:246)r arom och smak men l(cid:229)ga betyg i fr(cid:229)ga om priset. Grisk(cid:246)tt d(cid:228)remot fick h(cid:246)ga noteringar f(cid:246)r l(cid:228)tthet att tillaga, arom och smak men l(cid:229)gt betyg i fr(cid:229)ga om fetthalt. 25. Dessa synpunkter bekr(cid:228)ftas av uppgifter fr(cid:229)n k(cid:246)ttgrossis- ter och detaljhandlare, vilka har visat att det finns avse- v(cid:228)rda underliggande skillnader i konsumenternas sk(cid:228)l till att k(cid:246)pa olika typer av k(cid:246)tt. Genom sin speciella smak och specifika framtoning (s(cid:228)songsbunden konsumtion kring p(cid:229)sk) skiljer sig lammk(cid:246)tt fr(cid:229)n andra typer av k(cid:246)tt. Ett typiskt sk(cid:228)l till att k(cid:246)pa fj(cid:228)derf(cid:228)k(cid:246)tt (cid:228)r att det uppfat- tas som (cid:148)h(cid:228)lsosamt(cid:148) och (cid:148)magert(cid:148). I Danmark styrs kon- i h(cid:246)g grad av traditionen. P(cid:229) sumtionen av grisk(cid:246)tt grundval av prisskillnaderna, konsumenternas uppfatt- ning om produkterna och deras konsumtionsm(cid:246)nster, kan man sluta sig till att det bara finns en viss grad av utbytbarhet mellan de olika typerna av k(cid:246)tt. 26. Kommissionen fr(cid:229)gade k(cid:246)parna om de ans(cid:229)g att en fem- till tioprocentig (cid:246)kning av priset p(cid:229) gris- eller n(cid:246)tk(cid:246)tt skulle f(cid:229) dem att v(cid:228)lja andra typer av k(cid:246)tt (n(cid:246)t- respek- tive gris-, lamm- eller fj(cid:228)derf(cid:228)k(cid:246)tt och bearbetade k(cid:246)tt- produkter). De danska stork(cid:246)ken har angivit att en s(cid:229)dan pris(cid:246)kning inte skulle (cid:228)ndra deras konsumtions- m(cid:246)nster. Enligt de danska grossisternas mening skulle en oml(cid:228)ggning fr(cid:229)n n(cid:246)t- till grisk(cid:246)tt respektive fr(cid:229)n n(cid:246)t- till gris- eller fj(cid:228)derf(cid:228)k(cid:246)tt endast vara m(cid:246)jlig i viss utstr(cid:228)ckning. Enligt de danska grossisternas mening skulle en oml(cid:228)ggning fr(cid:229)n n(cid:246)t- till grisk(cid:246)tt respektive fr(cid:229)n n(cid:246)t- till gris- eller fj(cid:228)derf(cid:228)k(cid:246)tt endast vara m(cid:246)jlig i viss utstr(cid:228)ckning. Enligt de danska livsmedelshandlarna skulle efterfr(cid:229)gan p(cid:229) n(cid:246)tk(cid:246)tt inte p(cid:229)verkas av en (cid:246)kning (7) ˜rende IV/M. 190 (cid:150) NestlØ/Perrier (EGT L 356, 5. 12. 1992, s. 1). eller minskning av priset p(cid:229) n(cid:246)tk(cid:246)tt. Vissa livsmedels- f(cid:246)ljd av en handlare menade att konsumenterna till (cid:246)kning respektive minskning av priset snarast skulle k(cid:246)pa billigare respektive dyrare n(cid:246)tk(cid:246)ttsdelar. I fr(cid:229)ga om grisk(cid:246)tt ans(cid:229)g snabbk(cid:246)pen att en (cid:246)kning av priset p(cid:229) grisk(cid:246)tt skulle kunna leda till en viss (cid:246)verg(cid:229)ng till fj(cid:228)der- f(cid:228)k(cid:246)tt. Sammanfattningsvis bekr(cid:228)ftar denna marknadsin- formation allts(cid:229) att de olika typerna av k(cid:246)tt endast ofullst(cid:228)ndigt kan ers(cid:228)tta varandra och att s(cid:229)ledes endast en viss grad av utbytbarhet f(cid:246)religger mellan de olika typerna av f(cid:228)rskt k(cid:246)tt. 27. 28. Parterna har lagt fram ett diagram (cid:246)ver utvecklingen av de relativa priserna f(cid:246)r grisk(cid:246)tt och den relativa kon- sumtionen av grisk(cid:246)tt (se bilaga 21 till anm(cid:228)lan). Detta diagram visar att det relativa priset p(cid:229) grisk(cid:246)tt har fluk- tuerat starkt utan att det lett till n(cid:229)gon stor fluktuation i relativ k(cid:246)ttkonsumtion. I synnerhet visar det sig att f(cid:246)r- (cid:228)ndringarna i det relativa priset p(cid:229) grisk(cid:246)tt p(cid:229) fyra pro- centenheter mellan 1986 och 1988 samt f(cid:246)r(cid:228)ndringar p(cid:229) sju procentenheter mellan 1992 och 1995 ledde till proportionellt mindre f(cid:246)r(cid:228)ndringar i relativ konsumtion. Uppgifterna i detta diagram st(cid:246)der slutsatsen att endast en begr(cid:228)nsad utbytbarhet f(cid:246)religger mellan grisk(cid:246)tt och andra typer av k(cid:246)tt till f(cid:246)ljd av pris(cid:228)ndringar. i I sin anm(cid:228)lan redovisar parterna egenpriselasticiteter f(cid:246)r grisk(cid:246)tt p(cid:229) ﬂ 0,35, ﬂ 0,4, och ﬂ 0,53. K(cid:228)llorna (cid:228)r OECD och GD VI vid kommissionen. S(cid:228)rskilt fr(cid:229)ga om gemenskapen har OECD uppskattat egenpriselasticiteter p(cid:229) ﬂ 0,3 f(cid:246)r n(cid:246)tk(cid:246)tt, ﬂ 0,3 f(cid:246)r grisk(cid:246)tt, ﬂ 0,2 f(cid:246)r fj(cid:228)derf(cid:228)- k(cid:246)tt och en korspriselasticitet som (cid:228)r mindre (cid:228)n 0,3 mellan dessa olika typer av k(cid:246)tt. Enligt parterna skulle elasticiteterna (cid:229)terspegla l(cid:228)get ocks(cid:229) p(cid:229) den danska marknaden. Enligt parterna noteras vidare en korspris- elasticitet mellan olika typer av k(cid:246)tt inom gemenskapen (se anm(cid:228)lan, del 6, s. 5). 29. Kommissionen medger att det kan finnas positiva kors- priselasticiteter mellan olika typer av k(cid:246)tt. Detta betyder ocks(cid:229) att prisutvecklingen f(cid:246)r olika typer av k(cid:246)tt i viss grad h(cid:228)nger samman. Detta betyder emellertid inte att man kan sluta sig till att alla typer av k(cid:246)tt (cid:228)r del av samma relevanta produktmarknad n(cid:228)r den f(cid:246)reslagna fusionens inflytande p(cid:229) konkurrensen skall bed(cid:246)mas. Den l(cid:229)ga niv(cid:229)n p(cid:229) egenpriselasticiteterna f(cid:246)r n(cid:246)t-, gris- och fj(cid:228)derf(cid:228)k(cid:246)tt antyder tv(cid:228)rtom att (cid:246)kade marknadspri- ser f(cid:246)r dessa olika typer av k(cid:246)tt endast skulle leda till en begr(cid:228)nsad volymminskning p(cid:229) grund av (cid:246)verg(cid:229)ng till andra typer av k(cid:246)tt eller en minskad konsumtion. Dessa priselasticiteter indikerar d(cid:228)rf(cid:246)r att typerna n(cid:246)t-, gris- och fj(cid:228)derf(cid:228)k(cid:246)tt var f(cid:246)r sig utg(cid:246)r en separat relevant produktmarknad. 30. Det faktum att gris- och n(cid:246)tk(cid:246)tt (cid:228)r separata relevanta produktmarknader bekr(cid:228)ftas ocks(cid:229) av det s(cid:228)tt varp(cid:229) par- terna har organiserat marknadsf(cid:246)ringen av gris- och n(cid:246)t- k(cid:246)tt. Deras f(cid:246)rs(cid:228)ljningorgansiationer f(cid:246)r gris- och n(cid:246)t- k(cid:246)tt (cid:228)r helt och h(cid:229)llet separerade, och man till(cid:228)mpar separata marknadsf(cid:246)ringsstrategier f(cid:246)r gris- och n(cid:246)tk(cid:246)tt. Detta l(cid:229)ter sig b(cid:228)st illustreras av det faktum att (cid:148)forbe- 25. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 20/5 regningen(cid:148) av grisk(cid:246)tt (ett hj(cid:228)lpmedel f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljnings- personalen vid bed(cid:246)mningen av den optimala prisniv(cid:229)n f(cid:246)r en viss styckningsdel) inte inneh(cid:229)ller n(cid:229)gon s(cid:228)rskild h(cid:228)nvisning till priser eller riktpriser f(cid:246)r n(cid:246)tk(cid:246)tt. I den sammanslagna organisationen (liksom tidigare hos de b(cid:229)da parterna) finns dessutom en n(cid:246)tkreaturskommittØ och en grisuppf(cid:246)dningskommittØ som var f(cid:246)r sig f(cid:246)ljer och tar upp fr(cid:229)gor som r(cid:246)r hela n(cid:246)tkreatursdivisionen respektive svinuppf(cid:246)dningsdivisionen. 31. Ocks(cid:229) den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) (cid:228)r helt annorlunda i fr(cid:229)ga om organisationen av marknaden f(cid:246)r n(cid:246)t- och grisk(cid:246)tt. Organisationen av marknaden f(cid:246)r gris- k(cid:246)tt beskrivs till och med som (cid:148)mycket liberal(cid:148) med ett litet antal marknadsreglerande best(cid:228)mmelser som st(cid:229)r till f(cid:246)rfogande f(cid:246)r kommissionen (inga garanterade minimi- priser (cid:150) visst st(cid:246)d till privat lagring). D(cid:228)rf(cid:246)r g(cid:229)r mindre (cid:228)n 1 % av EUGFJ:s totala garantibudget till grisk(cid:246)tt. N(cid:246)t- k(cid:246)ttsordningen inneh(cid:229)ller ett system f(cid:246)r garanterade pri- ser till producenterna som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande gradvis mins- kas. N(cid:246)tk(cid:246)tt f(cid:246)r 14 % av EUGFJ:s budget och exportbidragen f(cid:246)r n(cid:246)tk(cid:246)tt (cid:228)r mycket mer betydande (cid:228)n bidragen f(cid:246)r grisk(cid:246)tt. Det faktum att olika regler g(cid:228)ller f(cid:246)r gris- och n(cid:246)tk(cid:246)tt (cid:228)r ytterligare ett tecken p(cid:229) att dessa produkter h(cid:246)r hemma p(cid:229) olika marknader. Om de tv(cid:229) produkterna skulle h(cid:246)ra hemma p(cid:229) samma marknad, skulle effekterna av (cid:229)tg(cid:228)rder inom en ordning ha stor betydelse f(cid:246)r den andra produkten, varf(cid:246)r de i s(cid:229) fall skulle ha samma ordning eller tv(cid:229) som liknade varandra i h(cid:246)g grad. st(cid:229)r 32. Vad g(cid:228)ller utbytbarhet p(cid:229) leverant(cid:246)rsidan, (cid:228)r det sv(cid:229)rt att st(cid:228)lla om en uppf(cid:246)dningsanl(cid:228)ggning f(cid:246)r n(cid:246)tk(cid:246)tt till en f(cid:246)r grisk(cid:246)tt. Detta beror p(cid:229) att grisar som levereras till ett slakteri (cid:228)r mycket mer homogena (cid:228)n n(cid:246)tboskap. Detta till(cid:229)ter s(cid:229)ledes en h(cid:246)gre automatiseringsgrad f(cid:246)r styckning av gris j(cid:228)mf(cid:246)rt med styckning av n(cid:246)t. Vid styckning av n(cid:246)tk(cid:246)tt sker ett mycket mer detaljerat urvalsf(cid:246)rfarande n(cid:228)r slaktkropparna anl(cid:228)nder, eftersom de n(cid:246)tkreatur som levereras representerar ett flertal raser och k(cid:246)ttsorter. 33. Av alla de sk(cid:228)l som anges ovan kan man allts(cid:229) dra slut- satsen att f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt och f(cid:228)rskt n(cid:246)tk(cid:246)tt utg(cid:246)r sepa- rata relevanta produktmarknader f(cid:246)r bed(cid:246)mningen av den aktuella fusionen. Denna slutsats har inte bestridits av parterna i deras svar ((cid:148)svaret(cid:148)) p(cid:229) kommissionens utl(cid:229)tande om anm(cid:228)rkningar enligt artikel 18 i koncen- trationsf(cid:246)rordningen ((cid:148)f(cid:246)rordningen(cid:148)). F(cid:246)rs(cid:228)ljningen av f(cid:228)rskt k(cid:246)tt till industriell bearbetning och f(cid:246)r- s(cid:228)ljningen av f(cid:228)rskt k(cid:246)tt till konsumenter (detaljhandel och stork(cid:246)k) utg(cid:246)r separata relevanta produktmarknader. 34. K(cid:246)tt fr(cid:229)n slaktade djur konsumeras antingen av konsu- menterna som (cid:148)f(cid:228)rskt k(cid:246)tt(cid:148) eller levereras till livsmedels- industrin f(cid:246)r framst(cid:228)llning av bearbetade k(cid:246)ttprodukter. (cid:148)F(cid:228)rskt k(cid:246)tt(cid:148) betyder att k(cid:246)ttet inte har varit f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r bearbetning, dvs. inga andra ingredienser eller kryddor har tillsatts, inte heller har k(cid:246)ttet tillagats, r(cid:246)kts eller tor- kats. 35. Merparten av de olika delarna fr(cid:229)n ett slaktat djur s(cid:228)ljs, efter anpassning till de styckningskrav som st(cid:228)lls av k(cid:246)parna, till k(cid:246)ttbearbetning eller f(cid:246)r att konsumeras som f(cid:228)rskt k(cid:246)tt. Kommissionen bestrider inte att styck- ningsspecifikationerna kan (cid:228)ndras f(cid:246)rh(cid:229)llandevis enkelt. N(cid:228)r k(cid:246)ttet har styckats av slakteriet, finns emellertid inget utrymme f(cid:246)r utbytbarhet. Parterna har identifierat ett begr(cid:228)nsat antal styckningsdelar som s(cid:228)ljs b(cid:229)de f(cid:246)r att bearbetas och konsumeras som f(cid:228)rskt k(cid:246)tt. D(cid:228)rf(cid:246)r finns endast begr(cid:228)nsade teoretiska m(cid:246)jligheter till utbytbarhet mellan de b(cid:229)da kanalerna. F(cid:246)r att denna utbytbarhet skall kunna utg(cid:246)ra en begr(cid:228)nsning f(cid:246)r parternas konkur- rensstrategier visavi livsmedelshandeln (se nedan), skulle livsmedelsindustrin beh(cid:246)va b(cid:246)rja driva grossistverksam- het. Detta (cid:228)r emellertid inte s(cid:229) enkelt p(cid:229) en marknad d(cid:228)r det (cid:228)r helt avg(cid:246)rande att k(cid:246)ttet (cid:228)r (cid:148)f(cid:228)rskt(cid:148). Dessutom (cid:228)r livsmedelsindustrins h(cid:246)ga uppk(cid:246)spniv(cid:229) fr(cid:229)n (cid:246)vriga medlemsstater ocks(cid:229) ett tecken p(cid:229) att konkurrensvillko- ren p(cid:229) denna marknad (cid:228)r annorlunda. D(cid:228)rf(cid:246)r anser kommissionen att f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av f(cid:228)rskt k(cid:246)tt till indust- riell bearbetning utg(cid:246)r en annan marknad. Stork(cid:246)ksverksamhet, och livsmedelshandeln, g(cid:229)rdsf(cid:246)rs(cid:228)ljning utg(cid:246)r separata relevanta produktmarknader men livsmedelshandeln och slakteributikerna kan behandlas i ett sammanhang. slakteributiker 36. 37. F(cid:246)rs(cid:228)ljning b(cid:229)de av f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt och f(cid:228)rskt n(cid:246)tk(cid:246)tt till konsumenter kan vidare delas upp i en detaljist- och en stork(cid:246)ksmarknad. Dessutom kan detaljistmarknaden delas upp i f(cid:246)rs(cid:228)ljning av f(cid:228)rskt k(cid:246)tt genom livsmedels- butiker, slakteributiker och g(cid:229)rdsf(cid:246)rs(cid:228)ljning. Parterna bestrider denna uppdelning. De h(cid:228)vdar att det r(cid:229)der fullst(cid:228)ndig utbytbarhet mellan dessa kanaler i fr(cid:229)ga om tillg(cid:229)ng och efterfr(cid:229)gan. Dessutom s(cid:228)gs deras pris- struktur vara identisk, eftersom en f(cid:246)rteckning (cid:246)ver grundpriser offentligg(cid:246)rs varje vecka och utg(cid:246)r grunden f(cid:246)r prisf(cid:246)rhandlingarna. F(cid:246)rekomsten av en s(cid:229)dan lista (cid:228)r enligt kommissionen inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis ett tecken p(cid:229) att dessa kanaler b(cid:246)r betraktas som en marknad. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta best(cid:229)r listan redan av olika kolumner med minsk- ningar eller (cid:246)kningar av priserna beroende p(cid:229) olika kun- der eller kategorier. F(cid:246)r det andra avviker parterna ofta fr(cid:229)n kolumnerna n(cid:228)r de f(cid:246)rhandlar med enskilda kunder. D(cid:228)rf(cid:246)r kan inte f(cid:246)rekomsten av en f(cid:246)rteckning (cid:246)ver L 20/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 1. 2000 38. 39. grundpriser tas till till(cid:228)mpa olika priser mellan dessa kanaler. int(cid:228)kt f(cid:246)r att parterna inte kan till restauranger, f(cid:246)r att servera det Stork(cid:246)ksmarknaden definieras som f(cid:246)rs(cid:228)ljning av f(cid:228)rskt k(cid:246)tt f(cid:246)retagsmatsalar och offentligga institutioner samt till cateringf(cid:246)retag som levererar livs- medel till fartyg och p(cid:229) flygplatser. Distinktionen mellan detaljist- och stork(cid:246)ksmarknaden grundar sig f(cid:246)r det f(cid:246)r- sta p(cid:229) att k(cid:246)ttets ursprung (cid:228)r mindre viktigt f(cid:246)r restau- rangverksamheter (cid:228)n f(cid:246)r detaljhandlare. restaurangerna tillreder k(cid:246)ttet till konsumenterna som del av en f(cid:228)rdiglagad m(cid:229)ltid och s(cid:228)ljer inte det f(cid:228)rska k(cid:246)ttet som s(cid:229)dant. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r konsumenternas pre- ferenser i fr(cid:229)ga om ursprunget mindre viktiga, vilket har lett till en st(cid:246)rre andel import till restaurangmarknaden (cid:228)n till detaljmarknaden. F(cid:246)r det andra finns det ingen realistisk m(cid:246)jlighet till utbytbarhet mellan de tv(cid:229) mark- naderna med tanke p(cid:229) skillnaderna i distribution (specia- liserad distribution till restauranger via f(cid:246)rh(cid:229)llandevis sm(cid:229) grossister (cid:150) direktleveranser fr(cid:229)n slakterier till detal- jister) och f(cid:246)rpackning (k(cid:246)tt som levereras till snabbk(cid:246)p (cid:228)r i stor utstr(cid:228)ckning redan paketerat och m(cid:228)rkt med n(cid:246)dv(cid:228)ndig information till snabbk(cid:246)pens kunder). F(cid:246)r det tredje beh(cid:246)ver detaljhandeln alltid leveranser av ett full- st(cid:228)ndigt sortiment av olika styckningsdelar fr(cid:229)n f(cid:228)rskt gris- och n(cid:246)tk(cid:246)tt. Restauranger beh(cid:246)ver normalt sett bara de styckningsdelar som ing(cid:229)r i matr(cid:228)tter p(cid:229) deras menyer. F(cid:246)r det fj(cid:228)rde framg(cid:229)r det av kommissionens marknadsunders(cid:246)kning att de f(cid:229) stora restauranggrossis- terna, som k(cid:246)per sitt k(cid:246)tt [mindre (cid:228)n 10 %] (*) billigare (cid:228)n n(cid:229)gra av detaljistkunderna, s(cid:228)rskilt sm(cid:229) livsmedels- och slakteributiker, inte s(cid:228)ljer ett enda kilo grisk(cid:246)tt till detaljmarknaden. 40. Kommissionen anser att man p(cid:229) grundval av ovanst(cid:229)- ende uppgifter kan sluta sig till att slakteributiker och livsmedelsbutiker utg(cid:246)r en v(cid:228)lavgr(cid:228)nsad marknad. Det skall emellertid p(cid:229)pekas att bed(cid:246)mningen av konkur- rensf(cid:246)rh(cid:229)llandet inte skulle bli annorlunda om man unders(cid:246)kte en s(cid:228)rskild livsmedelsmarknad eller en kom- binerad eftersom slakteributikerna endast st(cid:229)r f(cid:246)r omkring 10 % av den kombinerade detalj- marknaden (9). detaljistmarknad, 41. S(cid:229) kallade g(cid:229)rdsbutiker d(cid:228)r uppf(cid:246)dare s(cid:228)ljer egna djur i st(cid:246)rre m(cid:228)ngder som halva eller fj(cid:228)rdedels slaktkroppar direkt till konsumenterna skall skiljas fr(cid:229)n detaljmarkna- den. Medan b(cid:229)de livsmedelsbutiker och slakteributiker s(cid:228)ljer k(cid:246)tt i olika styckningsdelar och ger konsumen- terna m(cid:246)jlighet att k(cid:246)pa f(cid:246)rh(cid:229)llandevis sm(cid:229) m(cid:228)ngder (vanligtvis den m(cid:228)ngd som kr(cid:228)vs f(cid:246)r en familjem(cid:229)ltid), m(cid:229)ste det k(cid:246)tt som uppf(cid:246)darna s(cid:228)ljer direkt (cid:150) oavsett om det (cid:228)r styckningsdelar eller inte (cid:150) f(cid:246)rvaras i konsu- mentens frysbox. G(cid:229)rdsbutikernas f(cid:246)rs(cid:228)ljning utg(cid:246)r s(cid:229)le- des inte n(cid:229)got direkt substitut f(cid:246)r den (cid:148)typiske(cid:148) k(cid:246)paren av sm(cid:229) m(cid:228)ngder och (cid:228)r det uppenbarligen i (cid:228)n mindre grad f(cid:246)r konsumenter som bor i st(cid:228)der (10). 42. Man kan d(cid:228)rf(cid:246)r dra slutsatsen att restaurang- och g(cid:229)rds- f(cid:246)rs(cid:228)ljning utg(cid:246)r separata produktmarknader. Samma slutsats kan dras i fr(cid:229)ga om livsmedelsbutiker och slakte- ributiker (cid:228)ven om konkurrensbed(cid:246)mningarna inte skulle vara annorlunda om man avser en separat livsmedels- handelsmarknad eller en kombinerad detaljmarknad. c) Bearbetat k(cid:246)tt P(cid:229) detaljmarknaden s(cid:228)ljs f(cid:228)rskt k(cid:246)tt till konsumenter via livsmedels- och slakteributiker. Dessa kanaler (cid:228)r olika, eftersom en stor del av slakteributikerna (omkring 100 av ca 820 danska slakteributiker (8)) sj(cid:228)lva slaktar djuren eller k(cid:246)per k(cid:246)ttet hos lokala, privata slakterier som drivs av slakterihandlare. Slakteributikerna k(cid:246)per i mycket h(cid:246)gre grad (cid:228)n livsmedelsaff(cid:228)rerna halva eller fj(cid:228)rdedels slaktkroppar eller stora styckningsdelar, (cid:228)ven om par- terna h(cid:228)vdar att de f(cid:228)rska grisk(cid:246)ttsprodukter som levere- ras slakteributiker och livsmedelsbutiker (cid:228)r de samma. Dessutom (cid:228)r slakteributikernas f(cid:246)rs(cid:228)ljningspris normalt [mindre (cid:228)n 10 %] (*) h(cid:246)gre (cid:228)n priset i livsme- inklusive sm(cid:229) butiker. Parterna anser att delsbutiker, dessa prisskillnader (cid:228)r en f(cid:246)ljd av skillnader i volym, handelsstruktur (eng(cid:229)ngs- eller kontraktsf(cid:246)rs(cid:228)ljning) och k(cid:246)pkraft. Slakteributikernas detaljpris (cid:228)r 20(cid:150)25 % h(cid:246)gre f(cid:246)r grisk(cid:246)tt, n(cid:246)tk(cid:246)tt och lammk(cid:246)tt (cid:228)n livsmedelsbutiker- nas och upp till 50 % h(cid:246)gre f(cid:246)r fj(cid:228)derf(cid:228)k(cid:246)tt och bearbe- tade k(cid:246)ttprodukter. till 43. En bearbetad k(cid:246)ttprodukt definieras som k(cid:246)tt fr(cid:229)n d(cid:228)gg- djur eller fj(cid:228)derf(cid:228) som inneh(cid:229)ller externa ingredienser s(cid:229)som salt, kryddor, eller som i r(cid:229)tt skick har torkats, r(cid:246)kts eller tillagats. Med h(cid:228)nsyn till denna ytterligare behandling av k(cid:246)ttet, varvid upp till 20 % av den slutli- gen behandlade produktens vikt kommer fr(cid:229)n externa ingredienser och d(cid:228)r k(cid:246)tt fr(cid:229)n olika arter ofta blandas, anser kommissionen att bearbetade k(cid:246)ttprodukter skall s(cid:228)rskiljas fr(cid:229)n f(cid:228)rskt k(cid:246)tt. Denna synpunkt har bekr(cid:228)ftats av kommissionens marknadsunders(cid:246)kning, d(cid:228)r en bety- dande majoritet av k(cid:246)ttgrossisterna, livsmedelsbutikerna, k(cid:246)ttbearbetningsf(cid:246)retagen och styckningsf(cid:246)retagen har angivit att konsumenter inte skulle (cid:246)verg(cid:229) till bearbetade k(cid:246)ttprodukter vid en fem- till tioprocentig pris(cid:246)kning i fr(cid:229)ga om f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt eller f(cid:228)rskt n(cid:246)tk(cid:246)tt. Dessutom uppfattar inte konsumenten den bearbetade k(cid:246)ttproduk- ten som k(cid:246)tt fr(cid:229)n ett slaktat djur och kan s(cid:228)llan se k(cid:246)t- tets ursprungliga egenskaper (magerhet, f(cid:228)rg, m(cid:246)rhet, djurart eller typ av k(cid:246)tt (cid:150) grisk(cid:246)tt/n(cid:246)tk(cid:246)tt/fj(cid:228)derf(cid:228)k(cid:246)tt). (*) Delar av denna text har utformats s(cid:229) att konfidentiella uppgifter inte skall r(cid:246)jas. Dessa delar omges av en hakparentes och (cid:228)r mar- kerade med en asterisk. (8) Detta antal (cid:228)r en uppskattning fr(cid:229)n Danske Slagterier, grundad p(cid:229) deras unders(cid:246)knings- och marknadsf(cid:246)ringsverksamhet. De tv(cid:229) st(cid:246)r- sta slaktarf(cid:246)reningarna uppskattar det totala antalet danska slaktare till mellan 500 och 550. (9) P(cid:229) den s(cid:228)rskilda slaktarmarknaden ger fusionen inte upphov till n(cid:229)gra bet(cid:228)nkligheter. (10) Enligt upplysningar fr(cid:229)n GfK Household Panel st(cid:229)r g(cid:229)rdsbutiker f(cid:246)r 0,1 % av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av grisk(cid:246)tt och 3,4 % f(cid:246)r n(cid:246)tk(cid:246)tt i sm(cid:229) m(cid:228)ngder, men st(cid:229)r f(cid:246)r den st(cid:246)rre delen av s. k. (cid:148)slaktarpaket(cid:148). Efter- som parterna inte verkar p(cid:229) denna marknad ger fusionen inte upphov till n(cid:229)gra bet(cid:228)nkligheter. 25. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 20/7 44. Vad g(cid:228)ller bearbetade k(cid:246)ttprodukter tyder parternas information p(cid:229) att alla bearbetningsf(cid:246)retag kan anv(cid:228)nda alla bearbetningsmetoder (torkning, r(cid:246)kning och tillag- ning) p(cid:229) k(cid:246)tt fr(cid:229)n alla arter. Denna utbytbarhet p(cid:229) leve- rant(cid:246)rsidan skulle d(cid:228)rf(cid:246)r st(cid:246)dja slutsatsen att det finns en samlad marknad f(cid:246)r bearbetade k(cid:246)ttprodukter. Det (cid:228)r emellertid inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att i denna bed(cid:246)mning dra en definitiv slutsats avseende denna marknads omfattning, eftersom det inte skulle p(cid:229)verka bed(cid:246)mningen av fusio- nen. d) Tillvaratagande av slakteribiprodukter 45. Denna verksamhet g(cid:228)ller insamling, bearbetning och marknadsf(cid:246)ring av o(cid:228)tliga animaliska avfalls- och bipro- dukter fr(cid:229)n g(cid:229)rdar och k(cid:246)ttindustrin liksom insamling och destruktion av d(cid:246)da djur. Dessa biprodukter omvandlas till k(cid:246)ttmj(cid:246)l, benmj(cid:246)l, animaliskt fett, hudar fr(cid:229)n d(cid:246)da djur och blodprodukter. 46. 47. I fr(cid:229)ga om slakteriprodukter g(cid:246)rs enligt gemenskapslag- stiftningen skillnad mellan h(cid:246)grisk- och l(cid:229)griskmaterial. F(cid:246)r att f(cid:229) ta emot h(cid:246)griskmaterial m(cid:229)ste en destruk- tionsanl(cid:228)ggning godk(cid:228)nnas f(cid:246)r detta (cid:228)ndam(cid:229)l. En s(cid:229)dan anl(cid:228)ggning har en generell skyldighet att ta emot och behandla specificerat riskmaterial. Alla delar av slaktade djur som inte godk(cid:228)nts av veterin(cid:228)r (cid:228)r h(cid:246)griskmaterial. Naturligt h(cid:246)griskmaterial (cid:228)r t. ex. blodavfall, sj(cid:228)lvd(cid:246)da djur, svinborst, golvavfall och kasserade slaktkroppar. L(cid:229)griskmaterial (cid:228)r material som sorterats ut och god- k(cid:228)nts av veterin(cid:228)r. Potentiellt l(cid:229)griskmaterial (cid:228)r t. ex. in(cid:228)l- vor, huvuden, fett, ben, sv(cid:229)l och blod. Det (cid:228)r inte n(cid:246)d- v(cid:228)ndigt att skicka det till en godk(cid:228)nd destruktionsan- l(cid:228)ggning utan det kan t. ex. skickas till producenter av katt- och hundmat. Om detta potentiella l(cid:229)griskmaterial inte sorteras ut och inte godk(cid:228)nns av veterin(cid:228)r, skall det dock ocks(cid:229) betraktas som h(cid:246)griskmaterial. f(cid:228)rskt n(cid:246)tk(cid:246)tt. Dessutom kan f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt respektive f(cid:228)rskt n(cid:246)tk(cid:246)tt delas upp i f(cid:246)rs(cid:228)ljning till industriell bear- betning och till konsumenter. P(cid:229) det sistn(cid:228)mnda omr(cid:229)- det skall detalj- och stork(cid:246)ksmarknaden betraktas som separata marknader. P(cid:229) detaljmarknaden s(cid:228)ljs f(cid:228)rskt k(cid:246)tt till konsumenten genom livsmedelsbutiker, slakteributi- ker och g(cid:229)rdsf(cid:246)rs(cid:228)ljning. Det kan l(cid:228)mnas d(cid:228)rh(cid:228)n huru- vida livsmedelsbutiker och slakteributiker utg(cid:246)r avgr(cid:228)n- sade marknader, eftersom slakteributikernas begr(cid:228)nsade andel av detaljmarknaden g(cid:246)r att bed(cid:246)mningen i ett s(cid:229)dant fall inte skulle bli mycket annorlunda. Slutligen (cid:228)r den relevanta produktmarknaden f(cid:246)r slakteriavfall marknaden f(cid:246)r h(cid:246)griskmaterial. F(cid:246)r (cid:246)vriga produkter kan marknadsdefinitionen l(cid:228)mnas (cid:246)ppen. B. DE RELEVANTA GEOGRAFISKA MARKNADERNA a) Uppk(cid:246)p av levande slaktsvin 50. Parterna anser att den geografiska marknaden f(cid:246)r slakt av grisar (cid:228)r (cid:148)norra delen av gemenskapen(cid:148), dvs. Dan- mark, Tyskland, Beneluxl(cid:228)nderna och s(cid:246)dra Sverige (12). Denna avgr(cid:228)nsning av den geografiska marknaden grun- dar sig p(cid:229) m(cid:246)jligheten att transportera djur till slakt. I detta sammanhang har parterna h(cid:228)vdat i) att transport- kostnaderna (cid:228)r begr(cid:228)nsade eftersom de vid ett avst(cid:229)nd p(cid:229) 1 000 km endast skulle utg(cid:246)ra omkring 5(cid:150)6 % av ii) att, (cid:228)ven om gemenskapslagstift- produktens pris, ningen f(cid:246)reskriver att djur skall rastas, ha foder och vat- ten om de transporteras l(cid:228)ngre (cid:228)n (cid:229)tta timmar, g(cid:246)r spe- ciellt utrustade lastbilar att transporter p(cid:229) 24 timmar (cid:228)r m(cid:246)jliga, inklusive in- och urlastning, och transport- str(cid:228)ckor p(cid:229) 1 500(cid:150)1 600 km och iii) att det (cid:228)r in- och urlastningen av grisarna och inte sj(cid:228)lva transporten som (cid:228)r den fr(cid:228)msta orsaken till uppkomsten av stress. 48. till en Eftersom h(cid:246)griskmaterial endast kan skickas destruktionsanl(cid:228)ggning f(cid:246)r h(cid:246)griskmaterial, (cid:228)r den rele- vanta marknaden i detta fall marknaden f(cid:246)r h(cid:246)griskma- terial (11). Parterna (cid:228)r ense om denna slutsats. 51. e) Slutsats Parterna har dessutom h(cid:228)nvisat till att exporten av levande slaktsvin fr(cid:229)n Danmark till Tyskland har stigit fr(cid:229)n 188 000 grisar 1996 till omkring 307 000 (cid:229)r 1998. Dessutom har man h(cid:228)vdat att de ekonomiska sk(cid:228)- len till transporten av levande grisar fr(cid:229)n Danmark till Tyskland (cid:228)r de tyska slakteriernas betydande (cid:246)verkapaci- tet (omkring 30 %) och att tyska slakterier och andra slakterier inom gemenskapen betalar mer (cid:228)n danska slakterier, (cid:228)ven om prisfluktuationer i en medlemsstat 49. Mot bakgrund av ovanst(cid:229)ende kan slutsatsen dras att det finns separata marknader f(cid:246)r uppk(cid:246)p av levande grisar f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt och och n(cid:246)tboskap avsedda f(cid:246)r slakt, (11) Danska konkurrensr(cid:229)det drog samma slutsats i sitt beslut av den 22 mars 1995 som stadf(cid:228)stes av n(cid:228)mnden f(cid:246)r (cid:246)verklaganden den 9 februari 1996. (12) Parterna har anf(cid:246)rt att veterin(cid:228)rbest(cid:228)mmelser, s(cid:228)rskilt om salmo- nella, f(cid:246)rsv(cid:229)rar export till Sverige. Dessa best(cid:228)mmelser kommer emellertid att bli l(cid:228)ttare att efterleva, eftersom den danska (cid:148)salmo- nellaniv(cid:229)n(cid:148) n(cid:228)rmar sig den svenska och andra veterin(cid:228)rmedicinska importbest(cid:228)mmelser (cid:228)r tidsbegr(cid:228)nsade. Parterna h(cid:228)vdar dessutom att bron mellan Sverige och Danmark kommer att underl(cid:228)tta transport av grisar till och fr(cid:229)n Sverige. F(cid:246)retaget Swedish Meats, som st(cid:229)r f(cid:246)r omkring 70 % av grisslakten i Sverige, uppgav under utfr(cid:229)gningen att man inte avs(cid:229)g k(cid:246)pa grisar fr(cid:229)n Danmark. L 20/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 1. 2000 f(cid:246)ljs av samma utveckling i andra medlemsstater. Slutli- gen menar man att fler (cid:228)n 5 miljoner slaktsvin transpor- teras mellan medlemsstaterna, varav 2,8 miljoner slakt- svin exporterades fr(cid:229)n Nederl(cid:228)nderna till andra l(cid:228)nder 1996 och av dessa n(cid:228)stan 2 miljoner till Tyskland (den st(cid:246)rre delen av exporten g(cid:229)r f(cid:246)rmodligen till slakterier omkring 50(cid:150)80 km fr(cid:229)n den nederl(cid:228)ndska gr(cid:228)nsen) men ocks(cid:229) omkring 360 000 till Italien. antalet grisar 245 000, vilket motsvarar mindre (cid:228)n 1,3 % av den totala produktionen och prisskillnaden 4,9 % (14). ¯r 1998 uppgick den totala exporten till 307 000 gris- ar, vilket motsvarar mindre (cid:228)n 1,6 % av den totala pro- duktionen och prisskillnaden till 2,5 % f(cid:246)r de f(cid:246)rsta 37 veckorna (sett (cid:246)ver hela (cid:229)ret var priserna i Danmark 0,24 % h(cid:246)gre (cid:228)n i Tyskland). 52. Vad g(cid:228)ller definitionen av den relevanta geografiska marknaden har kommissionens unders(cid:246)kning emellertid givit f(cid:246)ljande resultat: 53. Det f(cid:246)rsta elementet (cid:228)r upptagningsomr(cid:229)det, dvs. det omr(cid:229)de som f(cid:246)rser slakterierna med grisarna. Kommis- sionens unders(cid:246)kning har visat att danska och utl(cid:228)ndska grisslakterier k(cid:246)per 90 % av de levande grisarna inom ett avst(cid:229)nd av 120 km fr(cid:229)n slakteriet. 54. Parterna har i sitt svar h(cid:228)vdat (s. 37(cid:150)38) att detta av tv(cid:229) sk(cid:228)l inte (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt f(cid:246)r att dra slutsatsen att det finns en s(cid:228)rskild dansk marknad f(cid:246)r grisar. Till f(cid:246)ljd av de l(cid:229)ga transportkostnaderna (cid:246)verensst(cid:228)mmer f(cid:246)r det f(cid:246)rsta det danska m(cid:246)nstret f(cid:246)r upptagning helt med den faktiska utbytbarheten inom den st(cid:246)rre nordeuropeiska markna- den. F(cid:246)r det andra h(cid:228)vdar parterna att detta m(cid:246)nster av lokal upptagning (cid:229)terspeglar historisk anskaffningspraxis och (cid:228)r inte ett tecken p(cid:229) att det saknas ett effektivt kon- kurrenstryck inom ett st(cid:246)rre omr(cid:229)de. Kommissionen menar emellertid att m(cid:246)jligheten till en effektiv utbyt- barhet och det d(cid:228)rav f(cid:246)ljande konkurrenstrycket inom ett st(cid:246)rre omr(cid:229)de (cid:228)r mycket begr(cid:228)nsat f(cid:246)r 94 % av den danska (cid:228)r (se nedan). ˜ven p(cid:229) bundna av andelsf(cid:246)rpliktelser grundval av ett upptagningsomr(cid:229)de p(cid:229) 120 km, (cid:228)r de danska slakteriernas uppk(cid:246)p av utl(cid:228)ndska grisar och utl(cid:228)ndska slakteriers uppk(cid:246)p av danska grisar begr(cid:228)nsat, vilket kan utl(cid:228)sas av import- och exportuppgifterna nedan. eftersom jordbrukarna svinproduktionen, 55. F(cid:246)r det andra (cid:228)r exporten av slaktsvin fr(cid:229)n Danmark begr(cid:228)nsad, och det exporteras n(cid:228)stan uteslutande till Tyskland. Trots f(cid:246)rh(cid:229)llandevis stora prisskillnader mellan Danmark och Tyskland (cid:229)ren 1996 och 1997 har denna export d(cid:228)rut(cid:246)ver varit ganska begr(cid:228)nsad. ¯r 1995 stod exporten f(cid:246)r mindre (cid:228)n 1 % av den totala produktionen och prisskillnaden i f(cid:246)rh(cid:229)llande till Tyskland var 0,57 %. ¯r 1996 exporterades 188 000 slaktsvin, vilket motsva- rar mindre (cid:228)n 1 % av hela den danska produktionen av slaktsvin (13) och prisskillnaden var 4,3 %. ¯r 1997 var 56. Parterna h(cid:228)vdar att uppgifterna ovan visar en betydande export(cid:246)kning till Tyskland under perioden 1995 till 1998, och att det totala antalet (cid:246)kade under 1998, n(cid:228)r prisskillnaderna var betydligt mindre (cid:228)n under perioden 1996 till 1997, d(cid:229) de st(cid:246)rre prisskillnaderna berodde p(cid:229) i stor utstr(cid:228)ckning of(cid:246)rutsedda faktorer (BSE och svin- pest i Nederl(cid:228)nderna). 57. Kommissionen medger att exporten har (cid:246)kat ytterligare. Den (cid:228)r emellertid extremt begr(cid:228)nsad i j(cid:228)mf(cid:246)relse med exempelvis exporten av grisar fr(cid:229)n Nederl(cid:228)nderna till Tyskland. Exempelvis (cid:229)r 1996 var priset i Tyskland endast 1,5 % h(cid:246)gre (cid:228)n i Nederl(cid:228)nderna (j(cid:228)mf(cid:246)rt med 4,3 % prisskillnad visavi Danmark) och Nederl(cid:228)nderna exporterade 1 916 201 slaktsvin till Tyskland. Dessa exportfl(cid:246)den st(cid:229)r f(cid:246)r omkring 15 % av den nederl(cid:228)ndska produktionen av slaktsvin, j(cid:228)mf(cid:246)rt med mindre (cid:228)n 1 % av den danska produktionen. Slutsatsen kan d(cid:228)rf(cid:246)r dras att avsev(cid:228)rt h(cid:246)gre priser i Tyskland under tre (cid:229)r inte har p(cid:229)verkat den danska exporten i n(cid:229)gon n(cid:228)mnv(cid:228)rd utstr(cid:228)ckning. 58. Det kan noteras att praktiskt taget ingen import av slaktsvin till Danmark f(cid:246)rekommer (n(cid:228)stan 3 000 (cid:229)r 1997 och endast 210 (cid:229)r 1998 (cid:150) alla fr(cid:229)n Sverige). Detta (cid:228)r troligen f(cid:246)ljderna av best(cid:228)mmelser som antagits av Danske Slagterier f(cid:246)r att undvika (cid:148)smittsamma svinsjuk- domar(cid:148). Dessa best(cid:228)mmelser inneb(cid:228)r att ett slakteri skall ha m(cid:246)jlighet att h(cid:229)lla utl(cid:228)ndska och lokala svin avskilda fr(cid:229)n varandra, samt att priset (cid:228)r omkring 20 % l(cid:228)gre f(cid:246)r importerade svin. Parterna h(cid:228)vdar att dessa regler inte hindrar import av slaktsvin utan endast (cid:228)r till f(cid:246)r att garantera att den veterin(cid:228)rmedicinska skyddsniv(cid:229)n, som bland annat (cid:228)r kopplad till exempelvis United States Department of Agriculture (USDA) veterin(cid:228)rmedicinska godk(cid:228)nnanden, kan uppr(cid:228)tth(cid:229)llas i det aktuella slakteriet. USDA:s veterin(cid:228)rmedicinska godk(cid:228)nnande skulle kunna ges f(cid:246)r import fr(cid:229)n Sverige, F(cid:246)renade kungariket och Irland. Kommissionen medger att dessa best(cid:228)mmelser teoretiskt sett inte f(cid:246)rbjuder andelsslakterierna att impor- tera, men att de i praktiken f(cid:246)rsv(cid:229)rar importen i h(cid:246)g grad. Parterna h(cid:228)vdar dessutom att privata slakterier, varav de flesta inte (cid:228)r godk(cid:228)nda av USDA, fritt kan importera slaktdjur utan n(cid:229)gra rabatter. N(cid:229)gon s(cid:229)dan (13) Leveransen av grisar till privata slakterier ing(cid:229)r inte i uppgiften om Danmarks totala produktion av slaktsvin. Procenttalet f(cid:246)reg(cid:229)s d(cid:228)rf(cid:246)r av (cid:148)mindre (cid:228)n(cid:148). (14) Denna skillnad l(cid:229)g till och med p(cid:229) omkring 30 % under n(cid:229)gra veckor i april(cid:150)maj 1997 n(cid:228)r priserna i Tyskland och Nederl(cid:228)n- derna n(cid:229)dde sina h(cid:246)gsta noteringar p(cid:229) grund av den nederl(cid:228)ndska svinpesten. 25. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 20/9 import har (cid:228)nnu inte (cid:228)gt rum, eftersom det relativa pri- inte har utgjort n(cid:229)gon anledning till svinimport. set Kommissionen medger att de privata slakterierna som st(cid:229)r f(cid:246)r 4 % av den danska slakten kan importera. Det kan emellertid ifr(cid:229)gas(cid:228)ttas, huruvida slakterier, av vilka de st(cid:246)rsta slaktar f(cid:228)rre (cid:228)n 200 000 svin (cid:229)rligen, har en organisationsstruktur som m(cid:246)jligg(cid:246)r s(cid:229)dan import. medlem i ett t(cid:228)mligen os(cid:228)kert ekonomiskt klimat. Med- lemmarna i en andelsf(cid:246)rening kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att sakna m(cid:246)jlighet att omedelbart reagera p(cid:229) en eventuell pris- (cid:228)ndring p(cid:229) marknaden. Det faktum att uppf(cid:246)daren efter beg(cid:228)ran om uttr(cid:228)de kan dra tillbaka sin beg(cid:228)ran upp till tre m(cid:229)nader innan den tr(cid:228)der i kraft (cid:228)ndrar inte dessa slutsatser, eftersom uppf(cid:246)daren fortfarande bara kan l(cid:228)mna organisationen en g(cid:229)ng om (cid:229)ret. 59. 60. F(cid:246)r det tredje har inga svinuppf(cid:246)dare anslutit sig till n(cid:229)got utl(cid:228)ndskt andelsf(cid:246)retag eller b(cid:246)rjat exportera, trots att medlemmarna har haft m(cid:246)jlighet att s(cid:228)ga upp sitt medlemskap med omedelbar verkan under en period av tv(cid:229) veckor efter det att parterna den 29 september 1998 kommit (cid:246)verens om att g(cid:229) samman. Parterna har med- delat kommissionen att Steff-Houlbert utnyttjade denna m(cid:246)jlighet genom att godk(cid:228)nna uppf(cid:246)dare fr(cid:229)n Jylland och Fyn som medlemmar. Dessa medlemmar f(cid:246)rv(cid:228)ntas producera mer (cid:228)n 600 000 svin. Parterna h(cid:228)vdar att detta f(cid:246)rh(cid:229)llande inte (cid:228)r relevant, eftersom de tyska priserna p(cid:229) svin vid denna tidpunkt var l(cid:228)gre (cid:228)n de danska, och uppf(cid:246)darna kan ha intagit en avvaktande h(cid:229)llning, s(cid:228)rskilt under de nuvarande d(cid:229)liga marknadsf(cid:246)rh(cid:229)llandena. Kommissionen menar att denna h(cid:229)llning kan betraktas som ytterligare ett uttryck f(cid:246)r att de danska svinuppf(cid:246)darna traditionellt f(cid:246)redrar den stabilitet som (cid:228)r knuten till l(cid:229)ngsiktiga kontrakt (dvs. medlemskap i en andelsf(cid:246)rening (cid:150) se nedan) i st(cid:228)l- let f(cid:246)r de m(cid:246)jligheter och risker som f(cid:246)rknippas med en (cid:148)spot-marknad(cid:148) (dvs. utan medlemskap). Det kan noteras att de problem som har uppst(cid:229)tt n(cid:228)r en andelsf(cid:246)rening varit mindre framg(cid:229)ngsrik (cid:228)n andra alltid har l(cid:246)sts genom en koncentration av varandra n(cid:228)rst(cid:229)ende (danska) andelsf(cid:246)reningar, snarare (cid:228)n genom att med- lemmarna i andelsf(cid:246)reningarna b(cid:246)rjat leverera till privata slakterier eller till exportmarknaderna. 61. Kommissionen anser att de ovann(cid:228)mnda faktorerna alla (cid:228)r ett uttryck f(cid:246)r vilken stor betydelse svinslakteriernas andelsstruktur har i Danmark och att den relevanta geo- grafiska marknaden d(cid:228)rf(cid:246)r mestadels (cid:228)r nationell n(cid:228)r det g(cid:228)ller uppk(cid:246)p av levande svin i Danmark (15). De fyra danska andelsf(cid:246)retagen t(cid:228)cker 94 % av den danska svin- slakten och denna andel har varit densamma (cid:229)tminstone under de senaste fem (cid:229)ren. F(cid:246)r uppf(cid:246)dare som (cid:228)r med- lemmar i en andelsf(cid:246)rening g(cid:228)ller f(cid:246)ljande best(cid:228)mmelser: a) de har en exklusiv leveransskyldighet visavi sin f(cid:246)r- ening, b) de kan l(cid:228)mna andelsf(cid:246)reningen med ett varsel p(cid:229) 12(cid:150)24 m(cid:229)nader, och c) de f(cid:229)r en bonus p(cid:229) 4(cid:150)8 % av vad de totalt f(cid:229)tt i betalning f(cid:246)r de levererade svinen, vil- ken betalas ut en g(cid:229)ng om (cid:229)ret (se nedan). Ut(cid:246)ver dessa strukturella kopplingar (cid:228)r svinpriserna mycket konjunk- turbetingade. Uppf(cid:246)daren m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r v(cid:228)ga f(cid:246)rdelar mot nackdelar med att byta ut sin st(cid:228)llning som medlem i en andelsf(cid:246)rening i dag mot en st(cid:228)llning som icke- (15) I detta sammanhang skall det noteras att tyska Bundeskartellamt i ett f(cid:246)rbudsbeslut (Moksel/S(cid:252)dfleisch av den 21 augusti 1997) har konstaterat att de ber(cid:246)rda geografiska marknaderna var vissa regioner i Tyskland. 62. Vid den muntliga utfr(cid:229)gningen lade parterna fram upp- gifter som visar att priserna p(cid:229) levande svin i Danmark tidigare har f(cid:246)r(cid:228)ndrats p(cid:229) samma s(cid:228)tt som priserna i (cid:246)vriga nordeuropeiska l(cid:228)nder. Parterna visade s(cid:228)rskilt ett diagram (cid:246)ver den kvartalsvisa prisutvecklingen f(cid:246)r levande grisar i Danmark, Tyskland, Frankrike, Nederl(cid:228)n- derna och Sverige, ett diagram som vecka f(cid:246)r vecka visar det tyska priset f(cid:246)r levande svin i f(cid:246)rh(cid:229)llande till det danska samt en ber(cid:228)kning av korrelationskoefficien- terna f(cid:246)r de kvartalsvisa genomsnittspriserna f(cid:246)r levande svin i Danmark i f(cid:246)rh(cid:229)llande till Tyskland (0,97), Neder- l(cid:228)nderna (0,98) och Sverige (0,93). Parterna anser att denna prisutveckling och dessa korrelationskoefficienter (cid:228)r ett bevis f(cid:246)r att svinpriserna i de olika l(cid:228)nderna har en markant tendens att r(cid:246)ra sig i samma riktning (cid:246)ver tiden, vilket tyder p(cid:229) att konkurrenstrycket h(cid:229)ller sam- man prisbildningen. 63. Kommissionen har unders(cid:246)kt dessa uppgifter och kom- mit fram till att prisutvecklingen och de korrigerings- koefficienter som parterna har lagt fram inte utg(cid:246)r bevis f(cid:246)r n(cid:229)got konkurrenstryck f(cid:246)r parterna p(cid:229) den danska marknaden f(cid:246)r handel med levande svin. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta finnas gemensamma faktorer, s(cid:229)som utveck- kan det lingen av foderpriserna, som i viss omfattning skapar korrelationerna. ˜nnu viktigare (cid:228)r det att den danska exporten av levande svin endast har varit i storleksord- ningen 0(cid:150)2 %, vilket n(cid:228)mns sk(cid:228)l 55. Den l(cid:229)ga exportni- v(cid:229)n, ocks(cid:229) under perioder med prisskillnader mellan Danmark och Tyskland, beror huvudsakligen p(cid:229) uppf(cid:246)- darnas kontraktsskyldigheter att leverera svin till sitt eget andelsslakteri. D(cid:228)rf(cid:246)r saknar uppf(cid:246)darna i praktiken m(cid:246)jlighet att exportera levande svin n(cid:228)r det f(cid:246)rekommer tempor(cid:228)ra prisskillnader. Exporten av levande svin in- verkar d(cid:228)rf(cid:246)r inte p(cid:229) de danska priserna p(cid:229) levande svin. Om exempelvis priserna (cid:228)r h(cid:246)gre i Tyskland (cid:228)n i Dan- mark, betyder detta att de danska priserna inte kommer att stiga till f(cid:246)ljd av en (cid:246)kad export av levande svin till Tyskland. Detta beror p(cid:229) de restriktioner som (cid:229)ligger uppf(cid:246)darna och som f(cid:246)rhindrar s(cid:229)dan export. 64. Kommissionen ans(cid:229)g inte att korrelationerna mellan de danska priserna p(cid:229) levande svin och priserna p(cid:229) levande svin i andra l(cid:228)nder kan f(cid:246)rklaras av konkurrenstrycket, utan att de snarare beror p(cid:229) det s(cid:228)tt p(cid:229) vilket det danska priset ber(cid:228)knas. Det skall i synnerhet noteras att det danska veckopriset utg(cid:246)r ett viktat genomsnitt av de pri- ser som slakterierna f(cid:229)r f(cid:246)r sitt k(cid:246)tt p(cid:229) sina olika export- marknader. Det danska priset p(cid:229) levande svin korreleras d(cid:228)rf(cid:246)r automatiskt till priset f(cid:246)r levande svin p(cid:229) export- L 20/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 1. 2000 marknaderna. Med andra ord (cid:228)ndras (cid:246)verf(cid:246)ringsmeka- nismen f(cid:246)r pris(cid:228)ndringar p(cid:229) den danska marknaden f(cid:246)r levande svin genom pris(cid:228)ndringar p(cid:229) den efterf(cid:246)ljande utl(cid:228)ndska marknaden f(cid:246)r f(cid:228)rskt k(cid:246)tt, vilket f(cid:229)r (cid:229)terverk- ningar p(cid:229) den danska marknaden f(cid:246)r levande svin genom den veckovisa prisnoteringen i Danske Slagterier. Denna koppling f(cid:246)rklarar priskorrelationerna. Detta betyder emellertid ocks(cid:229) att parternas priskorrelationer inte kan tas som bevis f(cid:246)r att den danska marknaden f(cid:246)r levande svin (cid:228)r en del av en st(cid:246)rre nordeuropeisk mark- nad f(cid:246)r levande svin. 65. P(cid:229) grundval av ovanst(cid:229)ende, kan slutsatsen dras att upp- k(cid:246)pen av levande slaktsvin som mest (cid:228)r begr(cid:228)nsade till Danmark. b) K(cid:246)p av levande n(cid:246)tboskap avsedd f(cid:246)r slakt 66. Av samma sk(cid:228)l som ovan (cid:229)beropas i fr(cid:229)ga om svinslakt h(cid:228)vdar ocks(cid:229) parterna att den relevanta geografiska marknaden f(cid:246)r k(cid:246)p av levande n(cid:246)tboskap (cid:228)r Nordeu- ropa. De har framf(cid:246)rt (cid:229)sikten att kostnaderna f(cid:246)r boskapstransport (cid:228)r n(cid:229)got h(cid:246)gre, men att n(cid:246)tboskap (cid:228)r l(cid:228)ttare att transportera. Parterna uppskattar ocks(cid:229) att hela marknaden kommer forts(cid:228)tta att minska till f(cid:246)ljd av att gemenskapens mj(cid:246)lkkvoter begr(cid:228)nsas och att att exporten av tjurkalvar fr(cid:229)n Danmark till Nederl(cid:228)nderna (cid:246)kar. 67. Kommissionen har unders(cid:246)kt samma faktorer f(cid:246)r n(cid:246)tbo- skap som f(cid:246)r svin och slutit sig till att tecknen p(cid:229) en nationell geografisk marknad (cid:228)r mindre tydliga. 68. 69. f(cid:246)rsta (cid:228)r upptagningsomr(cid:229)det f(cid:246)r n(cid:246)tboskap F(cid:246)r det n(cid:229)got st(cid:246)rre (upp till 200 kilometer), och andra slakte- rier har pekat p(cid:229) att l(cid:246)nsamma transporter kan g(cid:246)ras med avst(cid:229)nd p(cid:229) 300(cid:150)350 kilometer. F(cid:246)r det andra produceras endast h(cid:228)lften av den danska slaktboskapen av medlemmar av tre danska andelsslakte- rier f(cid:246)r n(cid:246)tboskap (parterna och NV-OX (16). H(cid:228)lften av den danska boskapsproduktionen omfattas d(cid:228)rf(cid:246)r inte av andelsbest(cid:228)mmelserna (leveransplikt och uttr(cid:228)desvar- sel), medan det endast r(cid:246)r sig om 6 % i fr(cid:229)ga om svin- produktionen. (16) De tre andelsf(cid:246)retagen slaktar omkring 66 % av den danska boska- pen. Man kan s(cid:229)ledes notera att omkring 15 % av den boskap som slaktas av andelsslakterierna, levereras av utomst(cid:229)ende. Det skall ocks(cid:229) noteras att f(cid:246)rhandlingar f(cid:246)rs mellan parterna och NV-OX om parternas eventuella (cid:246)vertagande av NV- OX. 70. 71. 72. F(cid:246)r det tredje har prisskillnaden mellan Danmark och Tyskland varit mindre f(cid:246)r boskap (cid:228)n f(cid:246)r svin, och trots detta f(cid:246)rekommer d(cid:228)r n(cid:229)got st(cid:246)rre handel (cid:246)ver gr(cid:228)n- serna. ¯r 1997 exporterades omkring 9 000 levande n(cid:246)tkreatur fr(cid:229)n Danmark, dvs. 1,2 % av den samlade danska produktionen av slaktboskap (731 600 (cid:229)r 1997) och importen till Danmark uppgick till omkring 1,5 % (cid:229)ren 1995 och 1996. Med n(cid:229)gra f(cid:229) undantag har pri- serna generellt varit h(cid:246)gre i Danmark (cid:228)n i Tyskland. Parterna (cid:228)r dessutom b(cid:229)da verksamma i norra Tyskland, d(cid:228)r Vestjyske Slagterier driver ett slakteri och Danish Crown f(cid:229)r ett betydande antal n(cid:246)tkreatur slaktade p(cid:229) kontrakt. I motsats till svinuppf(cid:246)darna beh(cid:246)ver inte de danska boskapsuppf(cid:246)darna sj(cid:228)lva ing(cid:229) direkta kontrakt med en utl(cid:228)ndsk kund. De kan s(cid:228)lja sin boskap p(cid:229) (danska) boskapsmarknader, d(cid:228)r man uppskattningsvis handlar med 20 % av den danska boskapen. P(cid:229) dessa marknader kan utl(cid:228)ndska kunder (samt privata slakterier och livs- medelsbutiker) k(cid:246)pa boskap. 73. Det (cid:228)r emellertid inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att i det f(cid:246)religgande (cid:228)rendet n(cid:229) fram till en definitiv slutsats i fr(cid:229)ga om avgr(cid:228)nsningen av den relevanta geografiska marknaden, eftersom fusionen inte kommer att medf(cid:246)ra n(cid:229)gon dominerande st(cid:228)llning ens p(cid:229) den sn(cid:228)vaste marknaden, dvs. Danmark. D(cid:228)rmed kommer heller inte konkurren- sen p(cid:229) den gemensamma marknaden att m(cid:228)rkbart f(cid:246)r- hindras. c) F(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt (cid:150) livsmedelshandeln 74. Med h(cid:228)nsyn till handeln med grisk(cid:246)tt (24 %) mellan medlemsstaterna och till den gemensamma jordbrukspo- litiken har parterna angivit att den geografiska markna- den f(cid:246)r f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt (cid:229)tminstone omfattar gemenskapen och att den mer och mer n(cid:229)r ut p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden. F(cid:246)r n(cid:229)gra (cid:229)r sedan var det st(cid:246)rre skillnader mellan de i produkter som k(cid:246)ptes inom gemenskapen, USA eller i (cid:214)steuropa. I dag uppges de flesta av dessa skillnader vara mindre. P(cid:229) alla dessa marknader k(cid:246)ps grisk(cid:246)ttsprodukterna i olika styckningsdelar, men styck- ningarna utg(cid:246)r sm(cid:229) variationer av samma grundproduk- ter. Japan, i 75. Parterna tonar ned fr(cid:229)gan om nationella eller geografiska konsumentpreferenser f(cid:246)r k(cid:246)tt, med h(cid:228)nvisning till att dessa preferenser kan vara knutna till f(cid:246)ljande: a) Konsumentens (cid:246)nskan att st(cid:246)dja det inhemska n(cid:228)ringslivet. Parterna medger att det i samband med f(cid:246)rekommer att nationella krafter jordbrukskriser mobiliseras f(cid:246)r att st(cid:246)dja det inhemska n(cid:228)ringslivet, men s(cid:229)dana situationer (cid:228)r vanligtvis kortlivade, efter- som de sociala banden mellan den moderna konsu- menten och den lokala jordbrukssektorn (cid:228)r p(cid:229) v(cid:228)g att f(cid:246)rsvinna. 25. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 20/11 b) Tradition. Professionella ink(cid:246)pare inom livsmedels- handeln ser alltmer till det internationella utbudet. Dessutom (cid:246)kar parterna sin egen f(cid:246)rs(cid:228)ljning i Tysk- land och h(cid:228)nvisar till den stora importen av n(cid:246)tk(cid:246)tt och bearbetade k(cid:246)ttprodukter i Danmark. (cid:228)n i exempelvis Tyskland), b) skillnader i den typiska konsumtionen av s(cid:228)rskilda styckningsdelar och c) skill- nader i styckningen av samma stycke k(cid:246)tt. c) Konsumenternas tillit till produktens s(cid:228)kerhet och kvalitet. Denna fr(cid:229)ga (cid:228)r p(cid:229) v(cid:228)g att mista sin kopp- (k(cid:246)ttets ling ursprung), men knyts i allt h(cid:246)gre grad till objektiva system f(cid:246)r kvalitetss(cid:228)kring s(cid:229)som de som anv(cid:228)nds av detaljhandeln i F(cid:246)renade kungariket. geografiska preferenserna till de 76. Enligt parterna finns heller inga hinder f(cid:246)r att komma in p(cid:229) den danska marknaden. Det h(cid:228)vdas s(cid:228)rskilt att gros- sistpriserna uppvisar en liknande utveckling i alla med- lemsstater, att veterin(cid:228)rkontrollen i de enskilda med- lemsstaterna grundar sig p(cid:229) gemenskapslagstiftning och inte (cid:228)r diskriminerande och slutligen att grisk(cid:246)tt kan importeras till den danska marknaden genom att leve- ransen helt enkelt st(cid:228)lls till snabbk(cid:246)pens distributions- centraler som sedan distribuerar det f(cid:228)rska grisk(cid:246)ttet till de enskilda butikerna. Danmark b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte betraktas som en s(cid:228)rskild relevant geografisk marknad. Det (cid:228)r sna- rare fr(cid:229)gan om en EG-omfattande marknad f(cid:246)r grisk(cid:246)tt. 77. Kommissionens unders(cid:246)kning har inte bekr(cid:228)ftat parter- nas synpunkter. Det danska grisk(cid:246)ttet har hittills st(cid:229)tt f(cid:246)r 99 % av den totala f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av grisk(cid:246)tt i livsme- delsbutikerna. Detta har inte (cid:228)ndrats, (cid:228)ven om den kort- fristiga prisutvecklingen, exempelvis under tre till sex m(cid:229)nader, har varit mycket annorlunda p(cid:229) de intillig- gande geografiska marknaderna. P(cid:229) helt integrerade geo- grafiska marknader kan man v(cid:228)nta sig att prisfluktuatio- ner skulle leda (cid:229)tminstone till ett visst varufl(cid:246)de, helt enkelt p(cid:229) grund av kortfristiga prisskillnader. Detta har emellertid inte varit fallet. Parterna har ocks(cid:229) lagt fram prisuppgifter som grundas p(cid:229) de fakturerade priserna f(cid:246)r de viktigaste styckningsdelarna i l(cid:228)nder som Dan- mark, Sverige, Tyskland och F(cid:246)renade kungariket. Enligt parterna visar dessa uppgifter att priserna har utvecklats parallellt p(cid:229) dessa marknader. Enligt parterna f(cid:246)rs(cid:246)ker man alltid s(cid:228)lja en speciell produkt under en given vecka p(cid:229) den marknad d(cid:228)r priset (cid:228)r h(cid:246)gst. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)ndrar sig priserna parallellt. Kommissionen medger att detta (cid:228)r fallet, men den utesluter inte att ett dominerande f(cid:246)retag p(cid:229) den danska marknaden f(cid:246)r grisk(cid:246)tt skulle kunna upp- r(cid:228)tth(cid:229)lla en liten men betydelsefull prisskillnad mellan den danska marknaden och exportmarknaderna, om det finns importhinder (se nedan). D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r det sv(cid:229)rt att betrakta dessa prisuppgifter som bevis f(cid:246)r att marknaden (cid:228)r st(cid:246)rre (cid:228)n Danmark. 79. Det finns andra orsaker som f(cid:246)rklarar varf(cid:246)r import av grisk(cid:246)tt till Danmark praktiskt taget inte har funnits tidi- gare: 80. 81. 82. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta kan importen inte helt enkelt distribueras via snabbk(cid:246)pens distributionscentraler, vilket parterna h(cid:228)vdar. Enligt kommissionens unders(cid:246)kning har endast den st(cid:246)rsta snabbk(cid:246)pskedjan denna m(cid:246)jlighet och i detta fall endast i fr(cid:229)ga om en del av volymen. Praktiskt taget allt f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt, som s(cid:228)ljs i danska livsmedelsbutiker, distribueras direkt av slakterierna eller av transportfir- mor som anlitas av livsmedelsbutikerna. F(cid:246)r att kunna importera f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt skulle d(cid:228)rf(cid:246)r de danska livsme- delsbutikerna vara tvungna att investera i ytterligare kyl- och distributionsanl(cid:228)ggningar. F(cid:246)r det andra skall allt grisk(cid:246)tt (utl(cid:228)ndskt eller danskt) som s(cid:228)ljs i Danmark genomg(cid:229) veterin(cid:228)rkontroll f(cid:246)r en speciell typ av salmonella, n(cid:228)mligen salmonella DT 104. Parterna betonar att denna kontroll inte (cid:228)r diskrimine- rande. Inget annat land genomf(cid:246)r emellertid specifika kontroller av denna salmonellatyp. Dessutom (cid:228)r det bara Danmark och Sverige som har nationella program f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa salmonellaniv(cid:229)n i grisk(cid:246)tt (programmen omfattar g(cid:229)rdar och slakterier). D(cid:228)rf(cid:246)r l(cid:246)per import(cid:246)- rerna (f(cid:246)rutom de svenska) (cid:246)kad risk (cid:150) j(cid:228)mf(cid:246)rt med de danska uppf(cid:246)darna (cid:150) att salmonella DT 104 konstateras i k(cid:246)ttet, eftersom de inte rutinm(cid:228)ssigt kontrollerar hela sin produktion eller har inf(cid:246)rt ett generellt program f(cid:246)r salmonellareduktion. Kontrollen av salmonella DT 104 utg(cid:246)r s(cid:229)ledes ett annat hinder f(cid:246)r import av f(cid:228)rskt gris- k(cid:246)tt. Slutligen (cid:228)r de danska konsumenternas f(cid:246)rk(cid:228)rlek f(cid:246)r danskt grisk(cid:246)tt mycket stark. Danska livsmedelsbutiker anger k(cid:246)ttets ursprungsland p(cid:229) produkten, eftersom det anses vara v(cid:228)rdefull information till konsumenterna. Denna konsumentpreferens, som bland annat bygger p(cid:229) tillit till de str(cid:228)nga danska veterin(cid:228)rbest(cid:228)mmelserna, g(cid:246)r det mycket sv(cid:229)rt att f(cid:229) konsumenterna att k(cid:246)pa importe- rat f(cid:228)rskt k(cid:246)tt. Enligt en klar majoritet av de danska livs- medelsbutikerna (cid:228)r grisk(cid:246)ttets ursprung i h(cid:246)gre grad (cid:228)n i fr(cid:229)ga om andra k(cid:246)ttyper en viktig faktor i den genom- snittlige konsumentens ink(cid:246)psbeslut. (Se ocks(cid:229) avsnitt VI. E. c nedan). 78. Dessutom tycks det helt klart att konsumenternas prefe- renser varierar mellan l(cid:228)nderna. Skillnader finns p(cid:229) alla niv(cid:229)er: a) den typ av grisk(cid:246)tt som konsumenterna f(cid:246)re- drar (magert/fett) och d(cid:228)rmed skillnader i den typ av slaktvikt f(cid:246)r svin som f(cid:246)redras (l(cid:228)ttare svin i Danmark 83. Vid de muntliga diskussionerna lade parterna fram upp- gifter fr(cid:229)n Danish Crown som visar att priserna p(cid:229) f(cid:228)rskt k(cid:246)tt under senare tid har utvecklats p(cid:229) liknande s(cid:228)tt i l(cid:228)nder som Danmark, Tyskland, Sverige och Frankrike. L 20/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 1. 2000 Parterna presenterade bl. a. diagram som visar den kvar- talsvisa prisutvecklingen f(cid:246)r mittbitar, skinka, fram(cid:228)ndar och filØ i Tyskland, Danmark, Sverige och Frankrike. De lade (cid:228)ven fram diagram (cid:246)ver den m(cid:229)natliga prisutveck- lingen f(cid:246)r hals, bog och filØ i Danmark och Tyskland. Slutligen presenterades ett antal korrelationskoefficienter f(cid:246)r dessa styckningsdelar avseende relationerna mellan de danska priserna och priserna i Tyskland, Sverige och Frankrike. Dessa koefficienter var i de flesta fall h(cid:246)gre (cid:228)n 0,9. Enligt parterna visar dessa uppgifter p(cid:229) att parti- handelspriserna p(cid:229) f(cid:228)rska k(cid:246)ttprodukter i olika l(cid:228)nder visar en p(cid:229)taglig tendens till att f(cid:246)lja samma r(cid:246)relser under tidsperioderna. Detta tyder enligt parterna p(cid:229) att konkurrenstrycket skapar en pris(cid:246)verensst(cid:228)mmelse (cid:246)ver nationsgr(cid:228)nserna. 86. Sammanfattningsvis finner kommissionen att f(cid:228)rskt gris- k(cid:246)tt transporteras och (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r handel internatio- nellt. I princip skulle d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt fr(cid:229)n andra medlemsstater kunna erbjudas de danska konsumenterna via den danska livsmedelshandeln. Kommissionen finner dock ocks(cid:229) att det finns importhinder som g(cid:246)r att det inte (cid:228)r sannolikt att import p(cid:229) kort sikt kommer att f(cid:229) n(cid:229)gra konkurrenseffekter p(cid:229) den danska marknaden f(cid:246)r grisk(cid:246)tt som s(cid:228)ljs i livsmedelshandeln. Detta framg(cid:229)r ocks(cid:229) klart av det f(cid:246)rh(cid:229)llandet att de tidigare internatio- nella prisfluktuationerna inte har lett till n(cid:229)gon import till den danska marknaden. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r l(cid:228)mpligast att (cid:150) i st(cid:228)llet f(cid:246)r att betrakta marknaden f(cid:246)r grisk(cid:246)tt som en EG-omfattande marknad (cid:150) se den danska marknaden f(cid:246)r f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt som s(cid:228)ljs i livsmedelshandeln som en separat relevant geografisk marknad och bed(cid:246)ma de potentiella effekterna av en import under potentiell kon- kurrens (se nedan). 84. Kommissionen inst(cid:228)mmer inte i att de uppgifter par- terna lagt fram tyder p(cid:229) att den danska marknaden f(cid:246)r f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt som s(cid:228)ljs i livsmedelshandeln (cid:228)r en del av en st(cid:246)rre nordeuropeisk marknad, eller en gemenskaps- marknad, f(cid:246)r grisk(cid:246)tt. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta kommer uppgif- terna endast fr(cid:229)n Danish Crown och (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte n(cid:246)d- v(cid:228)ndigtvis representativa f(cid:246)r marknadssituationen i stort. F(cid:246)r det andra (cid:228)r det troligt att korrelationerna, (cid:229)tmin- stone till en del, (cid:229)terspeglar prisutvecklingen f(cid:246)r insats- varor som (cid:228)r gemensamma f(cid:246)r l(cid:228)nderna, t. ex. foderpri- serna. F(cid:246)r det tredje bygger priserna delvis p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)ljning s(cid:229)v(cid:228)l till livsmedelsindustrin som f(cid:246)r direkt konsumtion (detaljhandel och stork(cid:246)k). Eftersom marknaden f(cid:246)r f(cid:246)r- s(cid:228)ljning till livsmedelsindustrin (cid:228)r st(cid:246)rre (cid:228)n Danmark, f(cid:246)rklarar ocks(cid:229) detta n(cid:229)got av korrelationen mellan de danska priserna och priserna i andra l(cid:228)nder. F(cid:246)r det fj(cid:228)rde, och kanske viktigast, (cid:228)r de danska priserna i viss utstr(cid:228)ckning automatiskt korrelerade till exportpriserna p(cid:229) grund av de danska slakteriernas metod f(cid:246)r att opti- mera sina inkomster. Enligt parterna har f(cid:246)rs(cid:228)ljningsav- delningen p(cid:229) ett danskt slakteri alltid som m(cid:229)l att s(cid:228)lja k(cid:246)ttpartierna d(cid:228)r man f(cid:229)r det b(cid:228)sta priset. D(cid:228)rigenom skapas ett tryck p(cid:229) slakteriet att inte s(cid:228)lja till l(cid:228)gre pris i Danmark (cid:228)n p(cid:229) exportmarknaderna. D(cid:228)rf(cid:246)r kan man f(cid:246)rv(cid:228)nta sig att priserna i Danmark och p(cid:229) exportmark- naderna r(cid:246)r sig i takt. 85. I vilket fall som helst kan man i det aktuella fallet inte ta de tidigare prisr(cid:246)relserna till int(cid:228)kt f(cid:246)r att den geogra- fiska marknaden (cid:228)r st(cid:246)rre (cid:228)n Danmark, d(cid:229) den f(cid:246)re- slagna fusionens konkurrenseffekter skall bed(cid:246)mas. Det Importen finns, som tidigare p(cid:229)pekats, handelshinder. har d(cid:228)rf(cid:246)r endast uppg(cid:229)tt till 1 %; och det har inte skett n(cid:229)gon ytterligare import som reaktion p(cid:229) kortvariga prisskillnader mellan Danmark och andra l(cid:228)nder. Man kan dra slutsatsen att det, p(cid:229) grund av att handelshinder f(cid:246)rekommer, inte (cid:228)r troligt att ett h(cid:246)gre pris p(cid:229) f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt i Danmark (cid:228)n i t. ex. Tyskland skulle leda till en import som p(cid:229) kort sikt skulle n(cid:228)rma de danska och tyska priserna till varandra. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r l(cid:228)mpligare att bed(cid:246)ma importens effekt under en potentiell konkur- rens. Det b(cid:246)r p(cid:229)pekas att kommissionen inte fann det sannolikt att ett dominerande f(cid:246)retag p(cid:229) den danska marknaden skulle utmanas av import, om det f(cid:246)rs(cid:246)kte beh(cid:229)lla en h(cid:246)gre prisniv(cid:229) p(cid:229) den danska marknaden (cid:228)n p(cid:229) exportmarknaderna (se VI. E. c nedan). d) F(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt (cid:150) g(cid:229)rdsf(cid:246)rs(cid:228)ljning och slakteributiker 87. Dessa marknader (cid:228)r inte st(cid:246)rre (cid:228)n Danmark, eftersom de huvudsakligen f(cid:229)r sina leveranser fr(cid:229)n sm(cid:229) lokala slakterier. Parterna (cid:228)r inte verksamma p(cid:229) marknaden f(cid:246)r g(cid:229)rdsf(cid:246)rs(cid:228)ljning. e) F(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt (cid:150) stork(cid:246)ksmarknaden 88. Vad g(cid:228)ller (uppgifter stork(cid:246)ken, uppskattar de konkurrerande danska slakterierna att minst 85 % av det grisk(cid:246)tt som s(cid:228)ljs p(cid:229) denna marknad (cid:228)r danskt. De st(cid:246)rre stork(cid:246)ksf(cid:246)- retagen uppgav att de k(cid:246)pte upp till 20 % importerat k(cid:246)tt, medan de mindre sade sig ha en n(cid:229)got l(cid:228)gre andel fr(cid:229)n 1997 enligt kommissionens import marknadsunders(cid:246)kning). Parterna h(cid:228)vdar, med st(cid:246)d av en uppskattning av deras egna s(cid:228)ljare och utifr(cid:229)n vissa kontakter med n(cid:229)gra av de st(cid:246)rre stork(cid:246)ksgrossisterna, att importen vid slutet av 1998 svarade f(cid:246)r cirka 50 % av den totala f(cid:246)rs(cid:228)ljningen (17). Enligt grossisterna (cid:228)r k(cid:246)ttets ursprung en viktig faktor d(cid:229) stork(cid:246)ken k(cid:246)per in grisk(cid:246)tt. Detta g(cid:228)ller s(cid:228)rskilt offentliga institutioner och sjukhus, d(cid:228)r den (cid:228)r mycket viktig. Inget av stork(cid:246)ken gav dock n(cid:229)gon uppgift om k(cid:246)ttets ursprung till sina kunder, och de hade inte f(cid:229)tt n(cid:229)gra krav p(cid:229) detta av dem. 89. F(cid:246)r denna unders(cid:246)knings syfte (cid:228)r det inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att n(cid:229) fram till en definitiv slutsats om den relevanta geo- (17) Kommissionen har inte kunnat bekr(cid:228)fta denna uppgift under sin unders(cid:246)kning. 25. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 20/13 grafiska marknaden inom denna sektor, eftersom fusio- nen inte kommer att leda till att en dominerande st(cid:228)ll- ning skapas ens p(cid:229) den mest begr(cid:228)nsade geografiska marknaden, dvs. Danmark. Dessutom l(cid:228)mnade inget stork(cid:246)k n(cid:229)gon information om k(cid:246)ttets ursprung till konsumenterna. Det f(cid:246)refaller d(cid:228)r- f(cid:246)r som om den geografiska omfattningen av stork(cid:246)ks- marknaden (cid:228)r st(cid:246)rre (cid:228)n Danmark. f) F(cid:228)rskt n(cid:246)tk(cid:246)tt (cid:150) detaljhandel i) F(cid:246)rs(cid:228)ljning av f(cid:228)rskt k(cid:246)tt till livsmedelsindustrin 90. Kommissionens unders(cid:246)kning visar att det finns en stark preferens f(cid:246)r n(cid:246)tk(cid:246)tt av danskt ursprung bland de danska konsumenterna. En klar majoritet av de danska detaljister som svarat, bl. a. de tv(cid:229) st(cid:246)rsta livsmedelsked- jorna som svarar f(cid:246)r ungef(cid:228)r h(cid:228)lften av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen, anser att n(cid:246)tk(cid:246)ttets ursprung (cid:228)r en relativt eller mycket viktig faktor f(cid:246)r genomsnittskonsumentens val att k(cid:246)pa n(cid:246)tk(cid:246)tt. Denna konsumentpreferens framg(cid:229)r (cid:228)ven av de unders(cid:246)kningar som parterna (cid:246)verl(cid:228)mnat. Till detta kommer att galna ko-krisen n(cid:228)stan inte har p(cid:229)verkat k(cid:246)ttkonsumtionen i Danmark. Detta kan troligen ocks(cid:229) tillskrivas de danska konsumenternas stora f(cid:246)rtroende f(cid:246)r det danska veterin(cid:228)ra systemet. 91. Kommissionens unders(cid:246)kning har dock visat att ungef(cid:228)r 24 % av konsumtionen av f(cid:228)rskt n(cid:246)tk(cid:246)tt (detaljhandel och stork(cid:246)k) importeras, och de detaljister som svarat s(cid:228)ljer omkring 20 % n(cid:246)tk(cid:246)tt av utl(cid:228)ndskt ursprung. ˜ven om s(cid:229)v(cid:228)l detalj- som partihandlare har uppgett att de, trots denna starka konsumentpreferens f(cid:246)r danskt n(cid:246)tk(cid:246)tt, m(cid:229)ste importera n(cid:246)tk(cid:246)tt, eftersom det inte finns tillr(cid:228)ckligt mycket danskt n(cid:246)tk(cid:246)tt av h(cid:246)g kvalitet (18), s(cid:228)ljs det stormarknaderna till samma pris och i samma slag av f(cid:246)rpackningar till kon- sumenterna. Detta f(cid:246)refaller visa p(cid:229) att det finns alterna- tiv f(cid:246)r konsumenterna. importerade k(cid:246)ttet i 95. Kommissionens unders(cid:246)kning visade att livsmedelsin- dustrin kan v(cid:228)lja, och ocks(cid:229) v(cid:228)ljer, ink(cid:246)psk(cid:228)llor f(cid:246)r k(cid:246)tt oberoende av k(cid:246)ttets ursprung. Den geografiska markna- den (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r st(cid:246)rre (cid:228)n de nationella. j) Industriellt bearbetade k(cid:246)ttprodukter 96. ˜ven om ursprunget till k(cid:246)ttet i bearbetade produkter har lyfts fram som en avg(cid:246)rande faktor vid valet av s(cid:229)dana industriellt bearbetade produkter, f(cid:246)refaller kon- sumentpreferensen i stort sett vara av mycket mindre betydelse (cid:228)n f(cid:246)r f(cid:228)rskt k(cid:246)tt. Normalt anges inte heller produkternas ursprung, och ocks(cid:229) om s(cid:229) sker, som t. ex. vid f(cid:246)rs(cid:228)ljning av bacon med danskt ursprung i Storbri- tannien, f(cid:246)refaller det vara m(cid:246)jligt att i stor utstr(cid:228)ckning ers(cid:228)tta bacon av danskt ursprung med bacon med ursprung i Nederl(cid:228)nderna. I Danmark s(cid:228)ljer ocks(cid:229) livs- medelsaff(cid:228)rerna industritillverkade k(cid:246)ttprodukter (base- fr(cid:229)n utl(cid:228)ndska rade p(cid:229) grisk(cid:246)tt) som levereras direkt producenter och danskproducerade produkter som inne- h(cid:229)ller k(cid:246)tt som inte (cid:228)r av danskt ursprung. Den geogra- fiska marknaden (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r st(cid:246)rre (cid:228)n den nationella. 92. Med st(cid:246)d av ovanst(cid:229)ende (cid:228)r det l(cid:228)mpligt att definiera den relevanta geografiska marknaden f(cid:246)r f(cid:228)rskt n(cid:246)tk(cid:246)tt som s(cid:228)ljs i detaljhandeln som st(cid:246)rre (cid:228)n Danmark. k) Tillvaratagande av slaktbiprodukter g) F(cid:228)rskt n(cid:246)tk(cid:246)tt (cid:150) g(cid:229)rdsf(cid:246)rs(cid:228)ljning och slakteributiker 93. Dessa marknader (cid:228)r inte st(cid:246)rre (cid:228)n Danmark, eftersom leverant(cid:246)rerna i huvudsak (cid:228)r sm(cid:229), lokala slakterier. Par- terna (cid:228)r inte verksamma p(cid:229) marknaden f(cid:246)r g(cid:229)rdsf(cid:246)rs(cid:228)lj- ning. 97. Enligt gemenskapslagstiftningen (cid:228)r export av h(cid:246)griskma- terial f(cid:246)rbjuden. L(cid:229)griskmaterial f(cid:229)r dock exporteras, och en viss import av l(cid:229)griskmaterial till Danmark f(cid:246)rekom- mer. 98. Vad g(cid:228)ller h(cid:246)griskmaterial kan man dra slutsatsen att inom ramen f(cid:246)r denna den geografiska marknaden, bed(cid:246)mning, som mest motsvarar Danmark. h) F(cid:228)rskt n(cid:246)tk(cid:246)tt (cid:150) stork(cid:246)ksmarknaden l) Slutsats 94. K(cid:246)ttets ursprung (cid:228)r enligt partihandlarna en viktig faktor vid stork(cid:246)kens ink(cid:246)p av n(cid:246)tk(cid:246)tt, s(cid:228)rskilt f(cid:246)r offentliga institutioner och sjukhus, f(cid:246)r vilka den (cid:228)r mycket viktig. Importen (cid:228)r dock st(cid:246)rre (cid:228)n inom livsmedelshandeln. (18) Detta uppges vara en f(cid:246)ljd av att den danska n(cid:246)tkreaturssektorn fr(cid:228)mst (cid:228)r inriktad p(cid:229) mj(cid:246)lk- och inte k(cid:246)ttproduktion, vilket leder till att k(cid:246)ttet (cid:228)r mindre m(cid:246)rt. 99. Man kan dra slutsatsen att marknaden f(cid:246)r slakt av svin och marknaden f(cid:246)r h(cid:246)griskmaterial som mest motsvarar Danmark. Marknaden f(cid:246)r f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt, som s(cid:228)ljs p(cid:229) stormarknader, (cid:228)r Danmark, medan marknaden f(cid:246)r f(cid:228)rskt n(cid:246)tk(cid:246)tt som s(cid:228)ljs p(cid:229) stormarknader anses vara st(cid:246)rre (cid:228)n Danmark. F(cid:246)r (cid:246)vriga produkter kan fr(cid:229)gan om den geografiska marknaden l(cid:228)mnas (cid:246)ppen. L 20/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 1. 2000 VI. F(cid:214)RENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN OCH MED EES-AVTALETS FUNKTION A. (cid:214)VERGRIPANDE MARKNADSSTRUKTUR 100. ¯r 1960 fanns det 62 andelsslakterier i Danmark. Under (cid:229)ren d(cid:228)refter har antalet andelsslakterier minskat till f(cid:246)ljd av fusioner, och f(cid:246)rn(cid:228)rvarande har Danmark fyra andelsslakterier f(cid:246)r svin (Danish Crown, Vestjyske Slag- terier, Steff-Houlberg och TiCan) och 127 mindre, pri- vata slakterier. De fyra andelsf(cid:246)reningarna svarar f(cid:246)r 94 % av slakten av sp(cid:228)dgrisar, suggor och galtar av danskt ursprung (19 153 000 svin under 1997) (19). fler 101. Danish Crown och Vestjyske Slagterier (cid:228)r med bred marginal de ledande slakterierna i Danmark. Som en j(cid:228)mf(cid:246)relse (cid:228)r deras gemensamma oms(cid:228)ttning n(cid:228)stan tio g(cid:229)nger st(cid:246)rre (cid:228)n Steff-Houlbergs och mer (cid:228)n trettio g(cid:229)nger st(cid:246)rre (cid:228)n TiCans. Vad g(cid:228)ller marknadsandelarna i fr(cid:229)ga om ink(cid:246)p av levande svin, slaktar parterna n(cid:228)stan sex g(cid:229)nger svin (cid:228)n Steff-Houlberg och femton g(cid:229)nger fler (cid:228)n TiCan. Betr(cid:228)ffande slakterianl(cid:228)ggningar har Danish Crown och Vestjyske Slagterier tolv respek- tive sju anl(cid:228)ggningar, alla i v(cid:228)stra Danmark. Steff-Houl- berg har tv(cid:229) anl(cid:228)ggningar (cid:246)ster om Stora B(cid:228)lt (Sj(cid:228)lland och Bornholm) och TiCan en anl(cid:228)ggning i nordv(cid:228)stra I fr(cid:229)ga om distributionen har b(cid:229)de Danish Danmark. Crown och Vestjyske Slagterier, liksom (cid:228)ven Steff-Houl- berg, egna landsomfattande distributionssystem, medan TiCan inte har n(cid:229)got eget s(cid:229)dant system. 102. Danish Crown och Vestjyske Slagterier (cid:228)r vidare vertikalt integrerade i fr(cid:229)ga om s(cid:229)v(cid:228)l gris- som n(cid:246)tk(cid:246)tt, dvs. de (cid:228)r (cid:228)ven verksamma p(cid:229) de efterf(cid:246)ljande marknaderna f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning av f(cid:228)rskt k(cid:246)tt, industriell bearbetning av k(cid:246)tt och k(cid:246)tthandel. TiCan (cid:228)r j(cid:228)mf(cid:246)relsevis betydligt mindre vertikalt integrerat (cid:228)n parterna. I de privata slakterierna och p(cid:229) NV-OX g(cid:229)r den vertikala integrationen inte l(cid:228)ngre (cid:228)n till styckningen av slaktkropparna. 103. B(cid:229)da parterna har ocks(cid:229) (cid:228)garkontrollen eller betydande innehav i ett antal f(cid:246)rs(cid:228)ljningsf(cid:246)retag som, f(cid:246)rutom par- ternas egna produkter, ocks(cid:229) s(cid:228)ljer produkter fr(cid:229)n andra, konkurrerande danska svin- och n(cid:246)tkreatursslakterier, huvudsakligen till exportmarknader som (cid:246)vriga Europa, Japan och USA. 104. Det b(cid:246)r i detta sammanhang p(cid:229)pekas att det f(cid:246)re fusio- nen huvudsakligen fanns tv(cid:229) kanaler f(cid:246)r de danska svin- (19) Som tidigare angetts, uppg(cid:229)r exporten till 1,6 %. De (cid:229)terst(cid:229)ende fyra procenten av slakten (798 000 svin) sker i 127 (cid:148)privata(cid:148) slak- terier, av vilka endast nio har tillst(cid:229)nd att exportera sitt k(cid:246)tt. Under 1997 slaktade dessa nio exportslakterier 550 953 svin, medan de (cid:246)vriga 118 privatslakterierna tillsammans svarade f(cid:246)r 220 312 slaktsvin. andelsf(cid:246)reningarnas betydande exportverksamhet (cirka F(cid:246)rs(cid:228)ljningsf(cid:246)retaget exporteras). 85 % av grisk(cid:246)ttet FOODANE (cid:228)r hel(cid:228)gt av Vestjyske Slagterier och ESS- Food (cid:228)gs av de andra tre andelsf(cid:246)reningarna Danish Crown (70 %), Steff-Houlberg (17 %) och TiCan (13 %). F(cid:246)rutom av ESS-Food ombes(cid:246)rjs de tv(cid:229) sm(cid:229) andelsf(cid:246)r- eningarnas exportf(cid:246)rs(cid:228)ljning av DAT-Schaub, Tulip International (ett k(cid:246)ttindustrif(cid:246)retag som (cid:228)gs av Danish Crown) och dessas dotterbolag. Detta inneb(cid:228)r att de b(cid:229)da (cid:229)terst(cid:229)ende andelsslakterierna kommer att bli beroende av den fusionerade enheten f(cid:246)r en betydande del av sin export. 105. Som n(cid:228)mnts ovan, kommer den andelsf(cid:246)rening som blir resultatet av fusionen ocks(cid:229) att f(cid:229) ensam kontroll (cid:246)ver ett antal andra f(cid:246)retag p(cid:229) besl(cid:228)ktade marknader, med vilka de andra (andels)slakterierna f(cid:246)r svin har betydande aff(cid:228)rsf(cid:246)rbindelser: slaktbiprodukter (daka), tarmar (DAT- Schaub) och f(cid:246)rpackningsmaterial m. m. (SFK). Steff- Houlberg (cid:228)r medlem i DAT-Schaub och SFK, medan TiCan (cid:228)r medlem i daka, DAT-Schaub och SFK. att syftet tillvarata dessa 106. Danske Slagterier, slutligen, (cid:228)r en f(cid:246)rening best(cid:229)ende av de fyra danska andelsslakterierna f(cid:246)r svin med det (cid:246)ver- andelsslakteriers gripande intressen. Styrelsen best(cid:229)r av tolv ledam(cid:246)ter, av vilka fyra (cid:228)r styrelseordf(cid:246)randena i de fyra andelsf(cid:246)reningarna och de (cid:246)vriga v(cid:228)ljs i proportion till antalet slakter inom varje andelsf(cid:246)rening. 1998 hade Danish Crown fem ledam(cid:246)ter (d(cid:228)ribland ordf(cid:246)randen), Vestjyske Slagterier fyra ledam(cid:246)ter (d(cid:228)ribland vice ordf(cid:246)randen), Steff-Houl- berg tv(cid:229) ledam(cid:246)ter och TiCan en ledamot. Parterna kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att f(cid:229) en klar majoritet efter fusionen. 107. I sitt svar framh(cid:246)ll parterna att alla Danske Slagteriers medlemmar har minoritetsr(cid:228)ttigheter i f(cid:246)reningens vikti- Inget gaste beslutsfattande organ, n(cid:228)mligen st(cid:228)mman. beslut f(cid:229)r fattas utan medgivande av majoriteten av dele- gaterna fr(cid:229)n minst tv(cid:229) medlemmar. 108. Man skall f(cid:246)rst l(cid:228)gga m(cid:228)rke till att, utan att detta p(cid:229)ver- kar den n(cid:228)mnda regeln, st(cid:228)mmans beslut antas med enkel majoritet. Eftersom medlemmarna i Danske Slagte- rier utser delegater i proportion till antalet slaktade svin under det f(cid:246)reg(cid:229)ende r(cid:228)kenskaps(cid:229)ret, kan parterna s(cid:228)kra en klar majoritet av r(cid:246)stetalet och har d(cid:228)rf(cid:246)r alltid m(cid:246)j- lighet att f(cid:246)rhindra att f(cid:246)rslag antas. F(cid:246)r det andra (cid:228)r st(cid:228)mmans befogenheter begr(cid:228)nsade till val av revisor, godk(cid:228)nnande av (cid:229)rsredovisningen, antagande av inl(cid:228)m- nade f(cid:246)rslag samt (cid:228)ndringar av f(cid:246)reningens stadgar och avveckling av den, vilket dock kr(cid:228)ver tv(cid:229) tredjedels majoritet. Vidare f(cid:229)r st(cid:228)mman p(cid:229) f(cid:246)rslag av styrelsen utse tv(cid:229) styrelseledam(cid:246)ter. Om inget s(cid:229)dant f(cid:246)rslag l(cid:228)m- nas, utser medlemmarna styrelsen enligt en fastst(cid:228)lld ordning som ger parterna den nyss redovisade majorite- ten. Det finns s(cid:229)ledes inte n(cid:229)got minoritetsskydd p(cid:229) denna niv(cid:229). Parterna har d(cid:228)rf(cid:246)r alltid f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar att f(cid:229) igenom f(cid:246)reslagna beslut och kan samtidigt s(cid:228)kerst(cid:228)lla 25. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 20/15 att st(cid:228)mman inte antar n(cid:229)gra beslut som strider mot dessa. Mot denna bakgrund finner kommissionen att parterna kommer att kunna ut(cid:246)va ett avg(cid:246)rande infly- tande i Danske Slagterier. B. ANDELSSTRUKTUREN 109. Danske Slagteriers verksamheter g(cid:228)ller hela leveransked- jan fr(cid:229)n prim(cid:228)rproduktion till marknadsf(cid:246)ring. Verksam- heterna omfattar bl. a. ett nationellt avelsprogram, som f. n. granskas av det danska konkurrensverket, veterin(cid:228)r- och hygienprogram, k(cid:246)ttindustriforskning inom det danska k(cid:246)ttforskningsinstitutet, aff(cid:228)rs- och konsument- information och s(cid:228)ljfr(cid:228)mjande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r danskt gris- k(cid:246)tt p(cid:229) exportmarknaderna. Danske Slagterier finansie- ras i huvudsak genom tre k(cid:228)llor: en stadgeenlig produk- tionsavgift p(cid:229) all slaktsvinsproduktion i Danmark, (cid:229)ter- b(cid:228)ring fr(cid:229)n den danska skatten p(cid:229) mark och en med- lemsavgift. 110. Danske Slagterier har s(cid:229)ledes v(cid:228)sentliga funktioner att utf(cid:246)ra och (cid:228)r en mycket betydande integrerad del av den danska svinsektorn. Arten och omfattningen av dess verksamheter skapar dessutom starka band och intresse- gemenskap mellan de fyra andelsf(cid:246)reningarna. Efter fusionen kommer Danish Crown och Vestjyske Slagte- rier att kontrollera Danske Slagterier och d(cid:228)rigenom ocks(cid:229) de av de viktigaste konkurrenternas (Steff-Houl- berg och TiCan) verksamheter som utf(cid:246)rs av Danske Slagterier, bl. a. de s(cid:228)ljfr(cid:228)mjande verksamheterna p(cid:229) exportmarknaderna. 111. Det har vidare uppr(cid:228)ttats ett nationellt priss(cid:228)ttningssys- tem inom Danske Slagterier. Detta fungerar s(cid:229) att en priskommittØ varje vecka fastst(cid:228)ller kilopriser, som de fyra andelsf(cid:246)reningarna enligt avtalet m(cid:229)ste betala till sina medlemmar. Priset ber(cid:228)knas utifr(cid:229)n de faktiska f(cid:246)r- s(cid:228)ljningspriser som andelsf(cid:246)reningarna uppn(cid:229)tt. Varje onsdag rapporterar varje bolag vilka priser det erh(cid:229)llit f(cid:246)r skinka, mittbitar och fram(cid:228)ndar. Priserna offentlig- g(cid:246)rs varje fredag och g(cid:228)ller under den f(cid:246)ljande veckan. Danske Slagterier fastst(cid:228)ller dessutom andra prispara- metrar, som t. ex. avdrag f(cid:246)r vikt (cid:246)ver eller under stan- dardvikten f(cid:246)r svin, 67(cid:150)78,9 kilo, och betalning f(cid:246)r k(cid:246)tthalt. PriskommittØn best(cid:229)r av styrelseordf(cid:246)randena och de verkst(cid:228)llande direkt(cid:246)rerna i var och en av de fyra andelsf(cid:246)reningarna. 112. Danske Slagterier har anm(cid:228)lt avtalet om uppr(cid:228)ttandet av det nationella priss(cid:228)ttningssystemet till kommissionen. Det (cid:228)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r ett separat f(cid:246)rfarande enligt artikel 85 i f(cid:246)rdraget. Under detta har en skriftlig varning utf(cid:228)rdats. 114. Enligt parterna har uppf(cid:246)darna kontroll (cid:246)ver andels- f(cid:246)reningen och kan d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)rhindra varje utnyttjande av dominerande st(cid:228)llning i f(cid:246)rh(cid:229)llande till dem sj(cid:228)lva. Detta skulle inneb(cid:228)ra att fr(cid:229)gan om transaktionens konkurrenseffekter d(cid:229) det g(cid:228)ller uppf(cid:246)darna borde undantas fr(cid:229)n denna bed(cid:246)mning. F(cid:246)r att ta st(cid:228)llning till denna uppfattning m(cid:229)ste man se till hur den danska andelsstrukturen fungerar. 115. Danska andelsf(cid:246)reningar omfattas i allm(cid:228)nhet inte av n(cid:229)gon specifik lagstiftning om bolagsordning, och alla relevanta best(cid:228)mmelser om f(cid:246)reningarnas verksamhet (cid:229)terfinns d(cid:228)rf(cid:246)r i stadgarna f(cid:246)r varje enskild f(cid:246)rening. Den mest framtr(cid:228)dande egenskapen hos en dansk andelsf(cid:246)rening (cid:228)r att medlemmarna b(cid:229)de (cid:228)r medlemmar i och leverant(cid:246)rer till f(cid:246)reningen. De st(cid:246)rsta medlem- marna levererar betydligt under 1 % av den samman- lagda kvantiteten. Medlemmarna (cid:228)r skyldiga att leverera alla djur som (cid:228)r avsedda f(cid:246)r slakt till f(cid:246)reningens slak- teri, som har ensamr(cid:228)tten till dem. Slakteriet har i sin tur skyldighet att k(cid:246)pa 100 % av medlemmens produk- tion. Andelsslakterierna kan ocks(cid:229) k(cid:246)pa djur fr(cid:229)n andra (cid:228)n medlemmar, (cid:228)ven om detta f(cid:246)rekommer s(cid:228)llan d(cid:229) det g(cid:228)ller svin (20). 116. Varje uppf(cid:246)dare kan bli medlem i en andelsf(cid:246)rening f(cid:246)r en viss djurart. Det r(cid:228)cker med att han ans(cid:246)ker om detta. Det (cid:228)r d(cid:228)remot inte l(cid:228)tt f(cid:246)r en medlem att l(cid:228)mna f(cid:246)reningen. Enligt Danish Crowns och Vestjyske Slagte- riers stadgar kan medlemmarna l(cid:228)mna f(cid:246)reningen efter ett (cid:229)rs upps(cid:228)gningstid den 1 april varje (cid:229)r utan n(cid:229)gon straffavgift. Uppf(cid:246)daren m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r g(cid:246)ra en anm(cid:228)lan 12 till 24 m(cid:229)nader i f(cid:246)rv(cid:228)g innan han kan l(cid:228)mna f(cid:246)r- eningen. Han kan dra tillbaka sin anm(cid:228)lan fram till tre m(cid:229)nader innan anm(cid:228)lan tr(cid:228)der i kraft (den 1 april). Om han ansluter sig p(cid:229) nytt, (cid:228)r han bunden f(cid:246)r ytterligare en hel upps(cid:228)gningsperiod. 117. Alla medlemmar i en dansk andelsf(cid:246)rening f(cid:229)r samma grundpris f(cid:246)r sina leveranser, dvs. det pris som framg(cid:229)r av den veckoprislista som ges ut av Danske Slagterier (se sk(cid:228)l 111). Ut(cid:246)ver grundpriset f(cid:229)r medlemmarna en andel av f(cid:246)reningens samlade vinst med utbetalning en g(cid:229)ng per (cid:229)r. Denna s. k. restbetalning eller bonus best(cid:228)ms av f(cid:246)reningen till ett belopp i danska kronor per varje kilo slaktkroppsvikt som lantbrukaren levererat under (cid:229)ret i fr(cid:229)ga. Restbetalningen f(cid:246)r svin har under de senaste (cid:229)ren i alla andelsf(cid:246)reningar uppg(cid:229)tt till 4(cid:150)8 % av det totala pris per kilo som betalats till uppf(cid:246)daren. 118. Det danska systemet f(cid:246)refaller vid en j(cid:228)mf(cid:246)relse, trots att det finns vissa likheter mellan andelsstrukturen i Danmark och den i andra l(cid:228)nder, st(cid:228)lla st(cid:246)rre krav p(cid:229) 113. Eftersom parterna efter fusionen kommer att vara i st(cid:229)nd till att kontrollera Danske Slagterier, kommer de ocks(cid:229) att f(cid:229) kontroll (cid:246)ver priss(cid:228)ttningssystemet. (20) Av de fyra andelsf(cid:246)reningarna har bara Danish Crown tagit emot svin fr(cid:229)n andra (cid:228)n medlemmar under tiden 1995(cid:150)1997. Det r(cid:246)rde sig dock om minimala kvantiteter (mellan 22 836 och 31 935 av sammanlagt 9,5 miljoner). L 20/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 1. 2000 uppf(cid:246)daren. Som exempel kan n(cid:228)mnas att nederl(cid:228)ndska leveranserna andelsf(cid:246)reningar inte kr(cid:228)ver ensamr(cid:228)tt till och inte heller har n(cid:229)gon upps(cid:228)gningstid f(cid:246)r uttr(cid:228)de. F(cid:246)reningen (cid:228)r dock skyldig att k(cid:246)pa allt vad medlem- leverera. Om en medlem levererar hela sin marna vill till en (cid:229)rlig produktion till bonus. Denna utbetalning (cid:228)r dock bara en br(cid:229)kdel av den bonus som de danska andelsf(cid:246)reningarna betalar (nederl(cid:228)ndska gulden 0,40 euro eller + 0,18 euro per svin j(cid:228)mf(cid:246)rt med danska kronor 0,50 euro per kilo eller – 5 euro per svin), och uppf(cid:246)daren blir d(cid:228)rf(cid:246)r mycket mindre bunden vid sina leveranser. f(cid:246)reningen, har han r(cid:228)tt 119. Efter fusionen kommer f(cid:246)retaget att ha sammanlagt cirka 30 000 medlemmar, vilket inneb(cid:228)r att de enskilda uppf(cid:246)darnas inflytande blir begr(cid:228)nsat. Medlemmarna kommer att tillh(cid:246)ra n(cid:229)gon av de regionala avdelningar som bl. a. utser sammanlagt 509 medlemmar till delegat- f(cid:229) en r(cid:246)st. kommittØn. Varje uppf(cid:246)dare kommer att DelegatkommittØn (cid:228)r det beslutsfattande organet inom f(cid:246)reningen som utser styrelsemedlemmarna och bl. a. beslutar om hur vinsten skall disponeras. Varje ledamot i kommittØn har en r(cid:246)st. Beslut fattas med enkel majori- tet, utom vid beslut om stadge(cid:228)ndringar eller fusioner, d(cid:228)r tv(cid:229) tredjedelars majoritet kr(cid:228)vs. En medlem kan d(cid:228)r- f(cid:246)r inte ut(cid:246)va sin r(cid:246)str(cid:228)tt direkt utan endast genom ett antal valda representanter. Det f(cid:246)refaller d(cid:228)rf(cid:246)r som om den enskilda uppf(cid:246)daren inte har n(cid:229)got verkligt direkt inflytande (cid:246)ver f(cid:246)reningens aff(cid:228)rer och (cid:228)nnu mindre n(cid:229)gon kontroll (cid:246)ver dem. 120. Vidare har inte f(cid:246)reningen n(cid:229)gon (cid:228)gander(cid:228)tt i f(cid:246)rh(cid:229)l- lande till den enskilda uppf(cid:246)daren och den (cid:229)tar sig inte heller n(cid:229)got ansvar f(cid:246)r hans verksamhet. De enskilda uppf(cid:246)darna och f(cid:246)reningen (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r skilda enheter, r(cid:228)ttsligt och ekonomiskt, och f(cid:246)rs(cid:228)ljning och ink(cid:246)p av svin och n(cid:246)tkreatur sker d(cid:228)rf(cid:246)r inte internt inom en koncern. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att i denna bed(cid:246)m- ning ocks(cid:229) beakta det fusionerade f(cid:246)retagets ink(cid:246)psposi- tion i f(cid:246)rh(cid:229)llande till de danska svinuppf(cid:246)darna, d(cid:228)ri- bland f(cid:246)reningsmedlemmarna, n(cid:228)r transaktionens kon- kurrenseffekter skall bed(cid:246)mas. C. INK(cid:214)P AV LEVANDE SLAKTSVIN a) Marknadsandelar 121. Det nya f(cid:246)retaget kommer att k(cid:246)pa 76 % av produktio- nen av danska levande (slakt)svin (suggor och galtar). D(cid:228)rvid blir de kombinerade marknadsandelarna bety- dande, eftersom Danish Crown f. n. har en andel p(cid:229) 47 %, medan Vestjyske Slagteriers andel (cid:228)r 29 %. Deras n(cid:228)rmaste konkurrenter, de b(cid:229)da (cid:246)vriga andelsslakteri- erna har 13 % (Steff-Houlberg) resp. 5 % (TiCan) av marknaden. Under senare (cid:229)r har dessa marknadsandelar varit mycket stabila (21). De (cid:229)terst(cid:229)ende 127 privata slak- terierna k(cid:246)per och slaktar 4 % av de danska slaktsvinen medan 1,6 % exporteras. b) Faktisk konkurrens 122. De privata danska slakterierna (cid:228)r inte n(cid:229)got realistiskt alternativ till det nya f(cid:246)retaget. De 118 sm(cid:229) slakterierna slaktar i genomsnitt ett antal svin som (cid:228)r l(cid:228)gre (cid:228)n vad en typisk dansk uppf(cid:246)dare producerar. Ocks(cid:229) de nio slakterier som har exporttillst(cid:229)nd (cid:228)r f(cid:246)r sm(cid:229) f(cid:246)r att vara ett rimligt alternativ till det nya f(cid:246)retaget, eftersom det st(cid:246)rsta av dem endast svarar f(cid:246)r 0,8 % av den totala slak- ten. Steff-Houlberg och TiCan kommer inte att r(cid:228)cka till som framtida alternativ till parterna f(cid:246)r att undvika att en dominerande ink(cid:246)psposition skapas. De b(cid:229)da f(cid:246)reta- gen utnyttjar sin kapacitet fullt ut. TiCan har haft en v(cid:228)ntelista i flera (cid:229)r, och p(cid:229) grund av att slakteriet (cid:228)r bel(cid:228)get mitt i en stad har man begr(cid:228)nsade m(cid:246)jligheter att expandera ytterligare. Steff-Houlbergs tillskott av nya medlemmar efter parternas fusionsavtal har utt(cid:246)mt det f(cid:246)retagets m(cid:246)jligheter att (cid:246)ka sin kapacitet ytterligare med en relativt blygsam niv(cid:229) p(cid:229) investeringarna. 123. Parterna h(cid:228)vdar att kapaciteten kan (cid:246)kas till begr(cid:228)nsade (och har (cid:246)verl(cid:228)mnat kostnadsber(cid:228)kningar) kostnader och att kapaciteten kommer att (cid:246)ka n(cid:228)r det finns till- g(cid:229)ng till slaktmaterial. Kommissionen bestrider inte att kapaciteten har (cid:246)kat i Danmark i takt med (cid:246)kningen av svinproduktionen. Man m(cid:229)ste dock g(cid:246)ra en distinktion mellan en kapacitets(cid:246)kning till f(cid:246)ljd av andelsslakterier- nas skyldighet att expandera f(cid:246)r att kunna ta emot en (cid:246)kad produktion fr(cid:229)n sina befintliga medlemmar och en kapacitets(cid:246)kning f(cid:246)r att kunna ta hand om leveranser fr(cid:229)n nya medlemmar. Det senare slaget av (cid:246)kning kom- mer endast att intr(cid:228)ffa om slakteriet kan vara f(cid:246)rvissat om att f(cid:229) (cid:246)kade leveranser p(cid:229) kort och medell(cid:229)ng sikt. Eftersom de potentiella nya medlemmarna normalt skulle vara bundna av en upps(cid:228)gningsperiod, om de sedan tidigare (cid:228)r medlemmar i en annan f(cid:246)rening, (cid:228)r det l(cid:229)ngt ifr(cid:229)n s(cid:228)kert att slakteriet skulle ta emot deras leve- ranser efter en kapacitets(cid:246)kning. En s(cid:229)dan investering skulle vara f(cid:246)renad med betydande risker, eftersom den skulle medf(cid:246)ra betydande icke (cid:229)tervinningsbara kostna- der (sunk costs). Det kan i detta sammanhang p(cid:229)pekas att svinproduktionen p(cid:229) Sj(cid:228)lland, Steff-Houlbergs (cid:148)hem- mabas(cid:148), har minskat i f(cid:246)rh(cid:229)llande till (cid:246)vriga Danmark. Denna minskning har, som tidigare redovisats, (cid:148)kompen- serats(cid:148) av de cirka 600 000 svin som producerats av l(cid:228)mna medlemmar som utnyttjat sina m(cid:246)jligheter att Danish Crown och Vestjyske Slagterier under en tv(cid:229)- veckorsperiod efter tillk(cid:228)nnagivandet av fusionen och i st(cid:228)llet anslutit sig till Steff-Houlberg. Dessa ytterligare leveranser har utt(cid:246)mt Steff-Houlbergs m(cid:246)jligheter att (21) Enligt uppgifter som l(cid:228)mnats av parterna har f(cid:246)r(cid:228)ndringarna som mest uppg(cid:229)tt till 4 % av ett enskilt f(cid:246)retags marknadsandel (inklu- sive de fusionerande f(cid:246)retagens marknadsandelar) under en tio(cid:229)rs- period. 25. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 20/17 (cid:246)ka sin kapacitet till en relativt blygsam investerings- kostnad. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte sannolikt att Steff-Houlberg kommer att (cid:246)ka sin kapacitet ytterligare i n(cid:228)mnv(cid:228)rd omfattning f(cid:246)r att kunna ta emot leveranser fr(cid:229)n nya medlemmar. 124. Sammanfattningsvis kommer de konkurrenter som f(cid:246)r- n(cid:228)rvarande (cid:228)r verksamma p(cid:229) marknaden inte att kunna f(cid:246)rhindra att en dominerande st(cid:228)llning skapas. f(cid:246)r vara ett stort beslut f(cid:246)r en dansk uppf(cid:246)dare att (cid:246)verg(cid:229) till det tyska systemet. P(cid:229) grund av de os(cid:228)kerhe- ter och risker som (cid:228)r f(cid:246)renade med ett s(cid:229)dant beslut (cid:228)r det inte sannolikt att den tyska marknaden kommer att bli n(cid:229)got realistiskt alternativ. Ocks(cid:229) om uppf(cid:246)dare som tillh(cid:246)r en andelsf(cid:246)rening skulle vilja (cid:148)testa(cid:148) den tyska marknaden skulle de m(cid:246)ta betydande hinder f(cid:246)r ett s(cid:229)dant f(cid:246)rs(cid:246)k p(cid:229) grund av kravet p(cid:229) ensamr(cid:228)tt till leve- ranserna och den l(cid:229)nga upps(cid:228)gningsperioden. c) Potentiell konkurrens d) Slutsats 125. En av effekterna av kravet p(cid:229) ensamr(cid:228)tt till leveranser som andelsf(cid:246)reningarna st(cid:228)ller p(cid:229) de uppf(cid:246)dare som (cid:228)r medlemmar (och som st(cid:229)r f(cid:246)r 94 % av den danska svin- produktionen) (cid:228)r att andra danska slakterier, och ocks(cid:229) utl(cid:228)ndska, kan utest(cid:228)ngas fr(cid:229)n m(cid:246)jligheter till leveranser eller att de nuvarande leveranserna av levande danska svin (cid:246)kas, eftersom uppf(cid:246)daren endast f(cid:229)r leverera till sin f(cid:246)rening. Det (cid:228)r f(cid:246)rst om han (cid:229)terkallar sitt medlem- skap som han f(cid:229)r exportera eller leverera till n(cid:229)got av de privata slakterierna eller n(cid:229)gon av de andra andelsf(cid:246)re- ningarna i Danmark (f(cid:246)rutsatt att dessa har ledig kapaci- tet). Dessutom tar upps(cid:228)gningen av medlemskapet 12(cid:150) 24 m(cid:229)nader. 126. Det skulle dessutom medf(cid:246)ra vissa kostnader, om en uppf(cid:246)dare skulle byta slakteri. En uppf(cid:246)dare som levere- rar till en andelsf(cid:246)rening utan att vara medlem g(cid:229)r miste om den (cid:229)rliga vinstdelningen (4(cid:150)8 % av den totala betal- ningen till medlemmarna). I praktiken kommer d(cid:228)rf(cid:246)r uppf(cid:246)daren att st(cid:228)llas inf(cid:246)r valet att antingen stanna kvar som medlem i sin f(cid:246)rening eller exportera allting till Tyskland (det kooperativa Swedish Meats, som svarar f(cid:246)r 70 % av slakten i Sverige, k(cid:246)per inte importerade svin). Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte f(cid:246)rv(cid:229)nanade att exporten av levande slaktsvin fr(cid:229)n Danmark (cid:228)r s(cid:229) begr(cid:228)nsad, trots att det f(cid:246)rekommit relativt l(cid:229)nga perioder med best(cid:229)ende h(cid:246)gre priser i Tyskland, d(cid:228)r slakterierna f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte utnyttjar sin kapacitet fullt ut. F(cid:246)ljaktligen har en stor majoritet av de danska uppf(cid:246)darna inget verkligt alternativ till att st(cid:229) kvar som medlemmar i sina respek- tive f(cid:246)reningar. sina vinster p(cid:229) till uppf(cid:246)darna/medlemmarna i 128. Av ovan redovisade sk(cid:228)l finner kommissionen att fusio- nen skulle leda till att det skapades en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) den danska marknaden f(cid:246)r ink(cid:246)p av levande svin, avsedda f(cid:246)r slakt. De farh(cid:229)gor kommissionen har funnit anledning till p(cid:229) grund av en s(cid:229)dan dominerande st(cid:228)llning g(cid:228)ller inte att parterna skulle f(cid:229) m(cid:246)jlighet att leverant(cid:246)rers g(cid:246)ra monopolistiska bekostnad, eftersom dessa vinster skulle (cid:229)terg(cid:229) propor- tionellt form av en (cid:148)restbetalning(cid:148) eller (cid:148)bonus(cid:148). Kommissionens farh(cid:229)gor g(cid:228)ller bl. a. a) parternas kontroll (cid:246)ver innovationen inom den danska svinbranschen, b) uppf(cid:246)darnas minskade val- m(cid:246)jligheter och c) parternas m(cid:246)jlighet att tr(cid:228)nga ut de privata slakterierna fr(cid:229)n marknaden. En strategi som grundas p(cid:229) c) skulle g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r parterna att l(cid:228)gga beslag p(cid:229) de privata slakteriernas marknadsandelar b(cid:229)de p(cid:229) den danska marknaden f(cid:246)r f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt som s(cid:228)ljs i livsmedelshandeln och p(cid:229) marknaden f(cid:246)r ink(cid:246)p av levande grisar. 129. Under senare (cid:229)r har det funnits en tendens till st(cid:246)rre innovation i produktutvecklingen i fr(cid:229)ga om uppf(cid:246)d- ningen av svinen, djurfodret osv. Detta skall ses mot bakgrund av att konsumenterna kr(cid:228)ver ett st(cid:246)rre urval av produkter (t. ex. organiska produkter) (cid:228)n tidigare. Par- terna har uppgett att de ligger i fr(cid:228)msta ledet i produkt- utvecklingen i Danmark, d(cid:229) det g(cid:228)ller s(cid:229)v(cid:228)l exportpro- dukter som produkter f(cid:246)r hemmamarknaden, och att det inte finns n(cid:229)got sk(cid:228)l att anta att de skulle avvika fr(cid:229)n denna strategi. 127. f(cid:246)r Parterna har framh(cid:229)llit att de danska svinuppf(cid:246)darna inom andelsf(cid:246)reningarna (cid:228)r mycket v(cid:228)l underr(cid:228)ttade om de tyska priserna p(cid:229) levande svin, att exportinfrastruktur (transportf(cid:246)retag som ocks(cid:229) verkar som f(cid:246)rmedlare) finns p(cid:229) plats och att det (cid:228)r m(cid:246)jligt att f(cid:246)rhandla fram leveransavtal l(cid:228)ngre tid. Parternas underliggande tanke (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r att export till Tyskland skulle kunna betraktas som en realistisk form av potentiell konkur- rens. Den tyska marknaden (cid:228)r dock i mycket stor utstr(cid:228)ckning en (cid:148)spot-marknad(cid:148). Det inneb(cid:228)r att de tyska slakterierna m(cid:229)ste utnyttja sina (vecko)priser f(cid:246)r att kon- kurrera om leveranserna med andra n(cid:228)rliggande slakte- rier, och att uppf(cid:246)darna beslutar om till vem de skall leverera utifr(cid:229)n dessa priser. Detta (cid:228)r en ordning som helt skiljer sig fr(cid:229)n det danska systemet. Det skulle d(cid:228)r- 130. Parterna kommer dock att f(cid:229) kontrollen (cid:246)ver innovatio- nen inom den danska svinbranschen. Svinandelsf(cid:246)r- eningar som (cid:246)nskar inf(cid:246)ra s(cid:228)rskilda program f(cid:246)r pro- duktion av speciella grisar (organiska, frig(cid:229)ende osv. ) m(cid:229)ste f(cid:229) godk(cid:228)nnande fr(cid:229)n Danske Slagteriers styrelse f(cid:246)r sina best(cid:228)mmelser om de priser som skall betalas f(cid:246)r s(cid:229)dana svin. Parternas kontroll (cid:246)ver styrelsen ger dem d(cid:228)rf(cid:246)r m(cid:246)jlighet att f(cid:229) kontrollen (cid:246)ver innovationen inom den danska svinbranschen. Med tanke p(cid:229) de danska konsumenternas preferenser f(cid:246)r k(cid:246)tt av danskt ursprung (se nedan) skulle detta kunna leda till en mindre grad av innovation som (cid:228)r inriktad p(cid:229) den danska marknadens behov. I detta avseende kan det p(cid:229)pekas att vissa danska detaljister under senare tid har inlett direkta kontakter med uppf(cid:246)dare (utanf(cid:246)r andels- L 20/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 1. 2000 f(cid:246)reningarna) f(cid:246)r utveckling av nya produkter som mot- svarar handelns specifikationer. 131. Vidare kommer fusionen att i betydande grad minska uppf(cid:246)darnas valm(cid:246)jligheter. F(cid:246)re fusionen hade en uppf(cid:246)- dare (cid:229)tminstone m(cid:246)jlighet att v(cid:228)lja mellan att leverera till Danish Crown eller till Vestjyske, b(cid:229)da baserade p(cid:229) Jylland. Om n(cid:229)gon av andelsf(cid:246)reningarna skulle bli mindre l(cid:246)nsam, eller om en (betydande) minoritet av medlemmarna av n(cid:229)got annat sk(cid:228)l vore missn(cid:246)jd med dess aff(cid:228)rsstrategi, skulle dessa medlemmar ha m(cid:246)jlighet att s(cid:228)ga upp sitt medlemskap och ansluta sig till en annan f(cid:246)rening. Efter fusionen skulle det i praktiken inte finnas n(cid:229)got alternativ f(cid:246)r en betydande minoritet av medlemmarna i det nya f(cid:246)retaget. Som tidigare p(cid:229)pe- kats, drivs de b(cid:229)da (cid:229)terst(cid:229)ende andelsf(cid:246)reningarna, Steff- Houlberg och TiCan, f(cid:246)r full kapacitet och har v(cid:228)ntelis- tor, och de privata slakterierna (cid:228)r inte n(cid:229)got verkligt alternativ. Efter fusionen skulle de befintliga medlem- marna allts(cid:229) effektivt st(cid:228)ngas inne i det nya f(cid:246)retaget. 132. De 127 privatslakterierna, som tillsammans slaktar 4 % av den danska svinproduktionen, har mindre (cid:228)n 40 % av den nationella marknaden f(cid:246)r f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt f(cid:246)r kon- sumtion (livsmedelshandel och stork(cid:246)k). De nio slakteri- erna med exporttillst(cid:229)nd, som svarar f(cid:246)r tre fj(cid:228)rdedelar av privatslakteriernas produktion, (cid:228)r beroende av ett mycket begr(cid:228)nsat antal uppf(cid:246)dare f(cid:246)r sina leveranser. Genom att l(cid:228)gga beslag p(cid:229) en del av dessa begr(cid:228)nsade produktvolymer skulle den nya enheten kunna b(cid:229)de v(cid:228)sentligt (cid:246)ka sin andel av den nationella marknaden f(cid:246)r f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt och (cid:246)ka sin marknadsandel p(cid:229) ink(cid:246)psni- v(cid:229)n. Det skall p(cid:229)pekas att a) leveranser fr(cid:229)n s(cid:229)dana upp- f(cid:246)dare (cid:228)r det enda s(cid:228)ttet p(cid:229) kort sikt f(cid:246)r en f(cid:246)rening att dra till sig nya leveranser av danska svin, eftersom alla (cid:246)vriga uppf(cid:246)dare (cid:228)r knutna till andelsf(cid:246)reningar, och att b) kapacitetsutnyttjandet (cid:228)r mycket viktigt f(cid:246)r l(cid:246)nsamhe- ten, vilket g(cid:246)r privatslakterierna (cid:228)nnu s(cid:229)rbarare, om n(cid:229)gon av deras f(cid:229) betydelsefulla leverant(cid:246)rer f(cid:246)rsvinner. Genom att erbjuda s(cid:229)dana icke-medlemmar avtal om produktion av speciella grisar skulle det nya f(cid:246)retaget dessutom kunna betala h(cid:246)gre priser till dessa uppf(cid:246)dare utan att beh(cid:246)va h(cid:246)ja sina ink(cid:246)pspriser generellt och samtidigt svara p(cid:229) en specifik och (cid:246)kande efterfr(cid:229)gan p(cid:229) s(cid:229)dana produkter p(cid:229) marknaden utan att f(cid:246)rsvaga bola- gets andelsstruktur. Det f(cid:246)refaller d(cid:228)rf(cid:246)r vara en rationell strategi f(cid:246)r det nya f(cid:246)retag att utnyttja sin ekonomiska styrka p(cid:229) marknaden f(cid:246)r ink(cid:246)p av levande slaktsvin genom att erbjuda h(cid:246)gre priser till de uppf(cid:246)dare som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande levererar till de ekonomiskt svaga privat- slakterierna och ber(cid:246)va dessa grunden f(cid:246)r deras aff(cid:228)rs- verksamhet och d(cid:228)rigenom tr(cid:228)nga ut dem fr(cid:229)n bran- schen. 133. I sitt svar h(cid:228)vdar parterna att det skulle strida mot andelsf(cid:246)reningarnas stadgar att erbjuda h(cid:246)gre priser till uppf(cid:246)dare som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande levererar till de privata svinslakterierna, och att inte n(cid:229)gon av parternas med- lemmar i praktiken skulle godk(cid:228)nna att icke-medlemmar erbjuds s(cid:229)dana avtal. Mer specifikt h(cid:228)vdar parterna att f(cid:246)reningarna, enligt Danska Slagteriers stadgar, (cid:228)r skyl- diga att f(cid:246)lja dess betalningsbest(cid:228)mmelser, inklusive den prislista som publiceras varje vecka. Enligt dessa best(cid:228)m- melser, som antas av Danske Slagteriers styrelse skall alla medlemmar betalas med veckopriset och icke-medlem- mar f(cid:229)r inte ges h(cid:246)gre betalning (cid:228)n detta. 134. Kommissionen finner dock inte att betalningsbest(cid:228)mmel- serna n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis och effektivt utesluter att priserna till uppf(cid:246)darna differentieras. F(cid:246)rst och fr(cid:228)mst har, som redan n(cid:228)mnts ovan, betalningsbest(cid:228)mmelserna, inklusive den varje vecka publicerade prislistan, anm(cid:228)lts till kom- missionen enligt artikel 85 i EG-f(cid:246)rdraget, och en skrift- lig varning har utf(cid:228)rdats. Det kan d(cid:228)rf(cid:246)r ifr(cid:229)gas(cid:228)ttas om dessa best(cid:228)mmelser ger giltig grund f(cid:246)r det argument som parterna f(cid:246)r fram. Vidare g(cid:228)ller de stadgar parterna omfattas av endast betalningsbest(cid:228)mmelserna. Dessa betalningsbest(cid:228)mmelser antas av Danske Slagteriers sty- relse och kan (cid:228)ndra av styrelsen, utan att detta kr(cid:228)ver n(cid:229)gon (cid:228)ndring av Danske Slagteriers stadgar. Det skall p(cid:229)minnas om att parterna utser en klar majoritet av sty- relseledam(cid:246)terna. Parterna kan d(cid:228)rf(cid:246)r vid varje tidpunkt (cid:228)ndra betalningsbest(cid:228)mmelserna. Enligt de nu g(cid:228)llande betalningsbest(cid:228)mmelserna f(cid:229)r ett slakteri, efter godk(cid:228)n- nande av Danske Slagterier (styrelsen) ing(cid:229) specialavtal om produktion av vissa slag av svin och betala uppf(cid:246)da- ren ett till(cid:228)gg till veckopriset som kompensation f(cid:246)r de ytterligare kostnaderna med att producera s(cid:229)dana svin. Parterna h(cid:228)vdar att s(cid:229)dana avtal inte f(cid:229)r erbjudas icke medlemmar, eftersom dessa annars skulle betalas med mer (cid:228)n veckopriset, vilket skulle inneb(cid:228)ra att till(cid:228)gget inte bara t(cid:228)cker de faktiska kostnaderna utan ocks(cid:229) inne- h(cid:229)ller ett element av prisincitament. ˜ven om man god- tar en s(cid:229)dan f(cid:246)rklaring, kan de nuvarande betalningsbe- st(cid:228)mmelserna komma att (cid:228)ndras, s(cid:229) att s(cid:229)dana avtal f(cid:229)r erbjudas andra (cid:228)n medlemmar, om parterna skulle finna att de l(cid:229)g i deras kommersiella intresse att g(cid:246)ra s(cid:229). Det (cid:228)r slutligen inte sj(cid:228)lvklart att det inte skulle ligga i med- lemmarnas intresse att godk(cid:228)nna att en premie p(cid:229) kort sikt betalas till icke medlemmar, om f(cid:246)reningen d(cid:228)rige- nom skulle kunna (cid:246)ka sin marknadsandel i Danmark till alla medlemmars f(cid:246)rdel. D. INK(cid:214)P AV LEVANDE N(cid:214)TKREATUR F(cid:214)R SLAKT a) Marknadsandelar 135. ˜ven om den relevanta marknaden begr(cid:228)nsas till Dan- mark, skulle fusionen, som tidigare visats, inte skapa en dominerande st(cid:228)llning som skulle leda till att den effek- tiva konkurrensen begr(cid:228)nsades i betydande omfattning inom en v(cid:228)sentlig del av den gemensamma marknaden. 136. Som ett resultat av fusionen kommer parterna att k(cid:246)pa 58 % av de levande danska n(cid:246)tkreatur som (cid:228)r avsedda 25. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 20/19 f(cid:246)r slakt. Sammanslagningen av marknadsandelar (cid:228)r betydande, eftersom Vestjyske Slagterier f(cid:246)r n(cid:228)rvarande svarar f(cid:246)r 36 % av marknaden, medan Danish Crowns marknadsandel (cid:228)r 22 %. Eftersom 45 % av slaktboskapen som levereras till Danish Crown kommer fr(cid:229)n icke-med- lemmar uppg(cid:229)r parternas (cid:148)garanterade(cid:148) leveranser fr(cid:229)n f(cid:246)reningsmedlemmar till 48 % av de levande danska n(cid:246)t- kreaturen avsedda f(cid:246)r slakt. De n(cid:228)rmaste konkurrenterna slaktar 9 % respektive 8 % av den danska slaktboskapen. Den konkurrent som st(cid:229)r f(cid:246)r 8 % (cid:228)r NV-OX, som par- terna f(cid:246)r fusionsf(cid:246)rhandlingar med. Om denna fusion genomf(cid:246)rs, kommer parterna att (cid:246)ka sin marknadsandel med ytterligare 4(cid:150)5 %, vilket motsvarar de direkta leve- ranserna till slakteriet fr(cid:229)n medlemmar och icke med- lemmar (22). De sex (cid:246)vriga slakterier som har exporttill- st(cid:229)nd har en marknadsandel p(cid:229) mellan 1 % och 3 %. De (cid:229)terst(cid:229)ende tio procenten av slakten sker p(cid:229) icke-expor- terande slakterier och i form av g(cid:229)rdsslakt. Steff-Houl- berg och TiCan (cid:228)r inte verksamma med slakt av n(cid:246)t- kreatur. 139. En av de st(cid:246)rre danska detaljisterna (cid:228)r ocks(cid:229) verksam p(cid:229) denna marknad. F(cid:246)retaget k(cid:246)per sj(cid:228)lv in dansk n(cid:246)tbo- skap p(cid:229) boskapsmarknaderna och har avtal om slakten med privatslakterier. Det medverkar ocks(cid:229) direkt i avtalsproduktion av kalvar. 140. Det g(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r att dra slutsatsen att fusionen, (cid:228)ven om den relevanta geografiska marknaden (cid:228)r Danmark, inte skulle skapa en dominerande st(cid:228)llning som skulle leda till en betydande begr(cid:228)nsning av den effektiva konkur- rensen. E. DEN DANSKA DETALJHANDELSMARKNADEN F(cid:214)R F˜RSKT GRISK(cid:214)TT b) Ingen betydande begr(cid:228)nsning av den effektiva konkurrensen, ens p(cid:229) den danska marknaden a) Marknadsandelar 137. Det skall medges att de (cid:246)vriga n(cid:246)tkreatursslakterierna alla har marknadsandelar under 10 %, och att alla dessa, med undantag av NV-OX, (cid:228)r privatslakterier (23) som har leveranser (cid:228)r mindre konkurrensnackdelen att deras s(cid:228)krade (cid:228)n parternas, eftersom dessa tryggt kan f(cid:246)rlita sig p(cid:229) de garanterade leveranserna fr(cid:229)n medlemmarna. 138. N(cid:246)tkreatursproduktionen i Danmark minskar dock och f(cid:246)rv(cid:228)ntas forts(cid:228)tta att minska. ¯ andra sidan (cid:228)r konsum- tionen stabil. De privata danska slakterierna har tillg(cid:229)ng till h(cid:228)lften av den danska n(cid:246)tkreatursproduktionen som sker hos uppf(cid:246)dare som inte (cid:228)r medlemmar i n(cid:229)gon andelsf(cid:246)rening, j(cid:228)mf(cid:246)rt med endast 6 % av grisk(cid:246)ttspro- duktionen. Fr(cid:229)n uppf(cid:246)darnas perspektiv kan man dra slutsatsen att de som levererar till en andelsf(cid:246)rening utan att vara medlemmar och de enskilda n(cid:246)tkreaturs- uppf(cid:246)dare som tillh(cid:246)r en andelsf(cid:246)rening (eller en bety- dande minoritet (24) av dem) har ett fungerande alterna- tiv i att s(cid:228)lja sin produktion p(cid:229) boskapsmarknader, d(cid:228)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande 20 % av n(cid:246)tboskapen redan s(cid:228)ljs (och normalt k(cid:246)ps av privatslakterier, livsmedelshandeln och export(cid:246)rer) (25) eller direkt till det privata slakteriet. (22) Parterna har uppgett att de inte har n(cid:229)got intresse av (cid:229)terstoden av leveranserna, som k(cid:246)ps in p(cid:229) boskapsmarknader. (23) Konkurrenten med 9 % (cid:228)r dock ett offentlig(cid:228)gt slakteri. (24) En majoritet av uppf(cid:246)darna har m(cid:246)jlighet att (cid:228)ndra andelsf(cid:246)re- ningens politik. (25) Under kommissionens unders(cid:246)kning framkom farh(cid:229)gor om att parterna skulle k(cid:246)pa upp all dansk boskap av h(cid:246)g kvalitet och d(cid:228)rigenom sp(cid:228)rra tillg(cid:229)ngen till slaktmaterial. Kommissionen anser dock att detta inte (cid:228)r realistiskt p(cid:229) grund av det f(cid:246)rh(cid:229)llandet att utl(cid:228)ndskt n(cid:246)tk(cid:246)tt (cid:228)r ett alternativ p(cid:229) den danska marknaden f(cid:246)r f(cid:228)rskt n(cid:246)tk(cid:246)tt (se nedan). Importen av f(cid:228)rskt n(cid:246)tk(cid:246)tt skulle d(cid:228)rf(cid:246)r h(cid:229)lla tillbaka parterna i deras prispolitik i f(cid:246)rh(cid:229)llande till danska n(cid:246)tkreatursuppf(cid:246)dare. 141. 142. Enligt parternas uppskattning omfattar den totala mark- naden f(cid:246)r f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt (detaljhandel + stork(cid:246)k) minst 111 000 ton. Kommissionen har s(cid:246)kt kontrollera denna uppgift och fastst(cid:228)lla vilka huvudsakliga os(cid:228)kerhetsfakto- rer som p(cid:229)verkar uppskattningen. Kommissionens mark- nadsunders(cid:246)kning bekr(cid:228)ftar att uppgiften 111 000 ton (cid:228)r en realistisk uppskattning av den totala konsumtionen av f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt i Danmark. Parterna har uttryckt tvivel om tillf(cid:246)rlitligheten i delar av ber(cid:228)kningen av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt till konsumenter (se tabellen i bilagan), s(cid:228)rskilt i fr(cid:229)ga om uppskattningen att importen, d(cid:229) det g(cid:228)ller detaljhandeln, endast svarar f(cid:246)r 1 %. De ifr(cid:229)gasatte s(cid:228)rskilt korrektheten i kommissionens uppdelning av den ber(cid:228)knade totala importen p(cid:229) 42 000 ton grisk(cid:246)tt till Danmark under 1997. De uttryckte (cid:228)ven tvivel p(cid:229) om kommissionens ber(cid:228)kning hade tagit h(cid:228)nsyn till viss information som l(cid:228)mnats till parterna av flera livsmedelskedjor. 143. Kommissionens marknadsunders(cid:246)kning byggde p(cid:229) fr(cid:229)ge- formul(cid:228)r som s(cid:228)ndes till alla danska slakterier, alla k(cid:246)tt- grossister ((cid:228)ven import(cid:246)rer och s. k. styckare) som par- terna k(cid:228)nde till samt till alla st(cid:246)rre och vissa mindre livs- medelskedjor. Ett begr(cid:228)nsat antal formul(cid:228)r s(cid:228)ndes till f(cid:246)retag inom livsmedelsindustrin och till danska k(cid:246)ttex- port(cid:246)rer. Med st(cid:246)d av detta har kommissionen kunnat uppskatta a) den totala f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av grisk(cid:246)tt av danskt ursprung p(cid:229) de olika detaljhandels- och stork(cid:246)ks- marknaderna, b) detaljhandelns totala ink(cid:246)p (danskt och importerat k(cid:246)tt) och c) f(cid:246)rs(cid:228)ljning via stork(cid:246)k och slak- teributiker. Andelsslakterierna, en grossist knuten till slakteributikernas f(cid:246)rening (Mesterslagteren) och privat- slakterierna (utifr(cid:229)n en extrapolering av svaren fr(cid:229)n dessa) rapporterade en f(cid:246)rs(cid:228)ljning p(cid:229) 20 500 ton f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt till slakteributiker. Dessa 20 500 ton har dock L 20/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 1. 2000 halverats i bilagan p(cid:229) grund av dubbelbokf(cid:246)ring av Mes- terslagterens f(cid:246)rs(cid:228)ljning och med h(cid:228)nsyn till det faktum att en betydande del av det k(cid:246)tt som s(cid:228)ljs till slakteribu- tikerna bearbetas ytterligare d(cid:228)r. Avdrag fr(cid:229)n totalsum- man 110 000 ton har ocks(cid:229) gjorts f(cid:246)r k(cid:246)tt fr(cid:229)n avtals- slakt, som privatslakterier utf(cid:246)r f(cid:246)r djur(cid:228)garens r(cid:228)kning d(cid:228)r k(cid:246)ttet antingen konsumeras av denne (cid:228)gare eller s(cid:228)ljs p(cid:229) g(cid:229)rdsf(cid:246)rs(cid:228)ljning, samt f(cid:246)r andelsslakteriernas f(cid:246)r- s(cid:228)ljning till sina anst(cid:228)llda. (extrapolering) 144. Med st(cid:246)d av svaren fr(cid:229)n parterna, (cid:246)vriga andelsslakte- rier, privatslakterier samt parti- och detaljhandeln kan man dra slutsatsen att minst cirka 76 300 ton f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt s(cid:228)ljs i detaljistledet. Enligt sva- ren fr(cid:229)n de danska livsmedelshandlarna svarar f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningen av utl(cid:228)ndskt grisk(cid:246)tt f(cid:246)r mindre (cid:228)n 1 % (volym och v(cid:228)rde). Utifr(cid:229)n antagandet att den totala marknaden uppg(cid:229)r till 111 000 ton (26) och att stork(cid:246)ken svarar f(cid:246)r 15 % och slakteributikerna f(cid:246)r cirka 10 % av f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningen i detaljistledet skulle den totala f(cid:246)rs(cid:228)ljningen inom livsmedelshandeln uppg(cid:229) till 84 350 ton. Kommis- sionen anser att det (cid:228)r rimligt att anta att ink(cid:246)pen fr(cid:229)n de livsmedelshandlare och de grossister som inte besva- rade kommissionens fr(cid:229)geformul(cid:228)r st(cid:229)r f(cid:246)r de 8 050 ton som (cid:148)saknas(cid:148) (27). 145. Eftersom kommissionens marknadsunders(cid:246)kning inte var inriktad p(cid:229) importen till livsmedelsindustrin och till k(cid:246)ttexport(cid:246)rer (som ocks(cid:229) (cid:229)terexporterar k(cid:246)tt de har importerat) kan kommissionen inte f(cid:246)rdela den totala ber(cid:228)knade importen av f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt till Danmark p(cid:229) de olika handelskedjorna. Importen till de detaljister som besvarat formul(cid:228)ret (cid:150) sm(cid:229), medelstora och stora livsmedelskedjor (cid:150) motsvarar dock 1 % av deras totala f(cid:246)rs(cid:228)ljning av f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt (28). b) Faktisk konkurrens till livsmedelshandeln ([mindre 147. Till f(cid:246)ljd av fusionen kommer detaljisterna bara att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till en ytterligare st(cid:246)rre alternativ leverant(cid:246)r, n(cid:228)mligen den andra andelsf(cid:246)reningen Steff-Houlberg, som under 1997 svarade f(cid:246)r mindre (cid:228)n 30 % av deras ink(cid:246)p. Det skall vidare p(cid:229)pekas att det tredje st(cid:246)rre andelsslakteriet, TiCan, inte (cid:228)r n(cid:229)got verkligt alternativ (cid:228)n som leverant(cid:246)r 5 %] (*) i marknadsandel). TiCan har bara ett litet pro- duktsortiment j(cid:228)mf(cid:246)rt med de (cid:246)vriga andelsf(cid:246)rening- arna, vilket begr(cid:228)nsar f(cid:246)retagets konkurrensm(cid:246)jligheter p(cid:229) den danska marknaden till den lokala marknaden i Nordv(cid:228)stjylland, och dess leveranser till (cid:148)detaljgrossister(cid:148) (cid:228)r ocks(cid:229) begr(cid:228)nsade. De ca 127 privatslakterierna svarar tillsammans f(cid:246)r mindre (cid:228)n 30 %. ˜ven om vissa av de st(cid:246)rre av dessa slakterier i viss utstr(cid:228)ckning kan fungera som tredje, fj(cid:228)rde eller femte leverant(cid:246)r till lokala buti- ker inom en viss livsmedelskedja, har inget av dem den volym eller de stycknings-, f(cid:246)rpacknings- och distribu- tionsresurser som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att de skall kunna konkur- rera med parterna p(cid:229) lika villkor. Den faktiska konkur- rensen kommer d(cid:228)rf(cid:246)r endast att komma fr(cid:229)n Steff- Houlberg. Fusionen kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att resultera i ett duopol best(cid:229)ende av parterna och Steff-Houlberg, som tillsammans kommer att f(cid:229) cirka 70 % av marknaden. 148. Kommissionen finner det osannolikt att Steff-Houlberg kommer att kunna ytterligare (cid:246)ka sin marknadsandel till f(cid:246)ljd av fusionen, eftersom, enligt vad kommissionen k(cid:228)nner till, inget st(cid:246)rre livsmedelshandelsf(cid:246)retag tidigare har haft endast Danish Crown och Vestjyske Slagterier som huvudleverant(cid:246)r. F(cid:246)ljaktligen kommer Steff-Houl- berg inte att kunna dra till sig nya kunder som (cid:246)nskar forts(cid:228)tta med ink(cid:246)p fr(cid:229)n flera k(cid:228)llor efter fusionen. Vidare har Steff-Houlberg redan, om man ser till f(cid:246)reta- gets position i stort p(cid:229) slakteriniv(cid:229), en mycket stark position p(cid:229) hemmamarknaden (13 % av alla slaktade svin). Det ligger dessutom p(cid:229) Sj(cid:228)lland, n(cid:228)ra det mest t(cid:228)t- befolkade omr(cid:229)det i Danmark (K(cid:246)penhamn), d(cid:228)r det har en mycket stark position. 146. Med den ovan redovisade metoden kan man uppskatta den danska detaljhandelns f(cid:246)rs(cid:228)ljning av grisk(cid:246)tt till cirka 84 350 ton. Parterna kommer att f(cid:229) en marknads- andel p(cid:229) cirka 40 % (direkt och via grossister). Kombina- tionen av marknadsandelar (cid:228)r betydande: Danish Crown [20(cid:150)25 %] (*) och Vestjyske Slagterier [15(cid:150)20 %] (*). 149. Kommissionen har unders(cid:246)kt vilket det framtida kon- kurrensf(cid:246)rh(cid:229)llandet b(cid:246)r bli mellan parterna och Steff- Houlberg. Som n(cid:228)rmare redog(cid:246)rs f(cid:246)r nedan, (cid:228)r det troli- gare att fusionen kommer att leda till en dominerande st(cid:228)llning f(cid:246)r ett duopol, som tillsammans har cirka 70 % av marknaden, (cid:228)n att ett duopol med tv(cid:229) konkurrerande f(cid:246)retag kommer att skapas. (26) Denna uppskattning kan anses rimlig om man ser till de danska slakteriernas totala f(cid:246)rs(cid:228)ljning via olika kanaler och till uppgifterna om importniv(cid:229)n inom detaljhandel och stork(cid:246)k. (27) Kommissionen har inte tagit kontakt med de enskilda livsmedelsaf- f(cid:228)rer som tillh(cid:246)r (cid:148)centrala ink(cid:246)psorganisationer(cid:148) som inte kunnat ange vilka kvantiteter som s(cid:229)ldes via deras aff(cid:228)rer. Detta segment har dock inte utel(cid:228)mnats fr(cid:229)n sammanst(cid:228)llningen, eftersom (cid:150) med undantag av dessa 8 050 ton (cid:151) f(cid:246)rs(cid:228)ljningen fr(cid:229)n danska slakte- rier och fr(cid:229)n de grossister som besvarat formul(cid:228)ret ing(cid:229)r i de 76 300 ton som rapporterats. (28) Betr(cid:228)ffande de specifika tvivel som parterna uttryckt kan kommis- sionen bekr(cid:228)fta att Edekas och Aldis f(cid:246)rs(cid:228)ljning ing(cid:229)r i den rap- porterade f(cid:246)rs(cid:228)ljningen p(cid:229) 76 300 ton. Kommissionens unders(cid:246)k- ning har ocks(cid:229) bekr(cid:228)ftat att f(cid:246)rs(cid:228)ljningen till FDB (cid:228)r st(cid:246)rre (cid:228)n deras ink(cid:246)pares uppskattning betr(cid:228)ffande f(cid:246)rs(cid:228)ljningen inom hela organisationen, inr(cid:228)knat de oberoende kooperativa butikerna. c) Potentiell konkurrens 150. Den danska slakteribranschen har under de senaste 40 (cid:229)ren genomg(cid:229)tt en konsolideringsprocess som lett till en allt h(cid:246)gre grad av koncentration. N(cid:229)gra nya akt(cid:246)rer inom branschen har inte tillkommit, utom i liten skala (en slaktare som ans(cid:246)ker om slakterilicens). Efter fusio- nen kommer parterna dessutom att effektivt kunna kon- trollera tillg(cid:229)ngen till det n(cid:246)dv(cid:228)ndiga slaktmaterialet p(cid:229) grund av andelsf(cid:246)reningarnas struktur (se f(cid:246)reg(cid:229)ende 25. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 20/21 avsnitt om marknaden f(cid:246)r ink(cid:246)p av levande svin). Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r osannolikt att nya akt(cid:246)rer kommer att upp- tr(cid:228)da i framtiden. Distribution 151. Importen (cid:228)r den viktigaste k(cid:228)llan till potentiell konkur- rens. Kommissionen har d(cid:228)rf(cid:246)r unders(cid:246)kt m(cid:246)jligheten f(cid:246)r slakterier i l(cid:228)nder som Tyskland, Nederl(cid:228)nderna och Sverige att b(cid:246)rja exportera grisk(cid:246)tt till Danmark f(cid:246)r f(cid:246)r- s(cid:228)ljning i detaljistledet. Kommissionen fann att det finns ett antal hinder f(cid:246)r en s(cid:229)dan import. 155. I Danmark distribueras det grisk(cid:246)tt som s(cid:228)ljs i livsme- delshandeln med f(cid:229) undantag direkt fr(cid:229)n slakterierna till de enskilda butikerna med hj(cid:228)lp av parternas distribu- tionssystem. Av de danska livsmedelskedjorna (cid:228)r det bara FDB som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande skulle ha logistisk m(cid:246)jlig- het, vad g(cid:228)ller kylkapacitet och bilar, f(cid:246)r att distribuera grisk(cid:246)tt fr(cid:229)n sina distributionscentraler (30). Enligt par- terna har FDB f(cid:246)r n(cid:228)rvarande egen distribution av cirka 40 % av det grisk(cid:246)tt som s(cid:228)ljs i FDB:s aff(cid:228)rer via egna distributionscentraler, medan (cid:229)terstoden distribueras direkt fr(cid:229)n slakterierna till de enskilda aff(cid:228)rerna. Detta inneb(cid:228)r att den (cid:246)verv(cid:228)ldigande delen av det grisk(cid:246)tt som s(cid:228)ljs i livsmedelshandeln i Danmark distribueras direkt fr(cid:229)n de danska slakterierna till de enskilda aff(cid:228)- rerna med slakteriernas distributionssystem. Livsmedels- handeln (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r i stor utstr(cid:228)ckning beroende av slakte- rierna f(cid:246)r distributionen av f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt. 156. D(cid:229) det g(cid:228)ller distributionen (cid:228)r den mest n(cid:228)raliggande m(cid:246)jligheten f(cid:246)r att ett icke-danskt slakteri skall kunna distribuera sitt k(cid:246)tt i Danmark att k(cid:246)ttet levereras till de st(cid:246)rre danska livsmedelskedjornas distributionscentraler. Som f(cid:246)rklarats ovan har dock den danska livsmedelshan- deln i huvudsak ett system med direkt distribution fr(cid:229)n slakterierna till de enskilda aff(cid:228)rerna. Denna m(cid:246)jlighet finns d(cid:228)rf(cid:246)r inte i verkligheten. F(cid:246)r att importen skall f(cid:229) n(cid:229)gon effekt p(cid:229) marknaden m(cid:229)ste man vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r distributionen. Detta skulle kunna ske genom upp- r(cid:228)ttandet av ett distributionssystem eller genom att livs- medelshandeln skapade ytterligare distributionsresurser. 157. Parterna har h(cid:228)vdat att det skulle vara l(cid:228)tt f(cid:246)r ett icke- danskt slakteri att antingen uppr(cid:228)tta ett distributionssys- tem f(cid:246)r den danska marknaden genom att ing(cid:229) avtal direkt med oberoende transportf(cid:246)retag eller genom att l(cid:229)ta distributionen ske via Hjemmemarkedsselskabet som Danmark eller ocks(cid:229) kunde utg(cid:246)ra ett framkomligt alternativ f(cid:246)r vissa leverant(cid:246)rer(cid:148) (s. 57 i svaret). Hjemmemarkedsselskabet Danmark (cid:228)gs dock av den st(cid:246)rsta mejeriandelsf(cid:246)r- eningen, MD Foods, och systemet (cid:228)r huvudsakligen inriktat p(cid:229) mejeriprodukter. Vad g(cid:228)ller grossisterna (cid:228)r distributionsresurserna mer splittrade och begr(cid:228)nsade. (cid:148)grossister med terminalresurser Kontroll av salmonella DT 104 158. Den ytterligare veterin(cid:228)ra kontrollen av salmonella (DT 104) p(cid:229) importerat grisk(cid:246)tt g(cid:246)r det mindre attraktivt f(cid:246)r icke-danska slakterier att exportera till Danmark. ˜nnu viktigare (cid:228)r att de st(cid:246)rre potentiella export(cid:246)rerna som (30) Enligt parterna skulle ocks(cid:229) Danish Supermarket ha denna m(cid:246)jlig- het f(cid:246)r en tredjedel av sin volym. Detta kunde inte bekr(cid:228)ftas vid kommissionens unders(cid:246)kning. Anpassning av utbudet av svin och av styckningen till danska specifikationer 152. 153. P(cid:229) produktionssidan skulle icke-danska slakterier beh(cid:246)va anpassa sitt utbud av svin till den typ av grisk(cid:246)tt som efterfr(cid:229)gas p(cid:229) den danska marknaden f(cid:246)r att kunna exportera dit. De skulle ocks(cid:229) beh(cid:246)va utbilda sin perso- nal i styckning enligt danska specifikationer. Styckning enligt danska specifikationer skulle dessutom kr(cid:228)va att de icke-danska slakterierna p(cid:229) nytt optimerade sin pro- duktion, eftersom styckning enligt dansk modell f(cid:229)r vissa effekter p(cid:229) styckningen av produkter f(cid:246)r andra (cid:228)ndam(cid:229)l och marknader (29). Parterna h(cid:228)vdade att (cid:148)det inte finns n(cid:229)gra betydande skillnader mellan danska svin och svin som uppf(cid:246)ds i andra nordeuropeiska l(cid:228)nder. Det (cid:228)r inte relevant att ta h(cid:228)nsyn till n(cid:229)gon eventuell skillnad i slaktvikt mellan de olika l(cid:228)nderna, eftersom det (cid:228)r mycket enkelt f(cid:246)r uppf(cid:246)- darna att anpassa vikten genom en (cid:228)ndring av g(cid:246)dnings- tiden med n(cid:229)gra veckor(cid:148) (s. 36 i parternas svar). Vidare h(cid:228)vdar parterna att (cid:148)utl(cid:228)ndska slakterier l(cid:228)tt kan styra om sin f(cid:246)rs(cid:228)ljning till det danska marknadssegmentet till f(cid:246)ljd av en liten men best(cid:229)ende (cid:246)kning av de danska pri- serna p(cid:229) f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt(cid:148). Enligt parterna (cid:246)verensst(cid:228)mmer detta ocks(cid:229) med de svar som utl(cid:228)ndska slakterier, t. ex. Dumeco, l(cid:228)mnade till kommissionen under dess mark- nadsunders(cid:246)kning. (cid:148)Att stycka enligt de danska specifi- kationerna (och att uppf(cid:246)da speciella svin f(cid:246)r den brit- tiska baconmarknaden) (cid:228)r inget problem, f(cid:246)rutsatt att man kan uppn(cid:229) tillr(cid:228)cklig volym(cid:148) (s. 100 i parternas svar). 154. Kommissionen medger att det skulle vara m(cid:246)jligt f(cid:246)r svinproducenterna att anpassa sin uppf(cid:246)dning av svinen till de specifika kraven p(cid:229) enskilda marknader. Kommis- sionen inst(cid:228)mmer ocks(cid:229) i att exportorienterade f(cid:246)retag som Dumeco skulle kunna anpassa sin produktion till de danska specifikationerna. Om detta skall bli ekono- miskt l(cid:246)nsamt m(cid:229)ste dock n(cid:246)dv(cid:228)ndiga volymer uppn(cid:229)s. (29) Enkelt uttryckt (cid:228)r styckning av k(cid:246)tt inte bara en fr(cid:229)ga om att stycka enligt en viss specifikation utan ocks(cid:229) om hur de (cid:229)terst(cid:229)- ende delarna skall utnyttjas. Om man styckar enligt dansk modell kan d(cid:228)rf(cid:246)r sammans(cid:228)ttningen av (cid:148)biprodukterna(cid:148) komma att (cid:228)nd- ras, vilket d(cid:228)rf(cid:246)r kommer att kr(cid:228)va en viss omdisponering av f(cid:246)r- s(cid:228)ljningsutbudet och eventuellt ocks(cid:229) s(cid:228)rskild planering f(cid:246)r styck- ningsavdelningarna och i fr(cid:229)ga om typer av slaktsvin. L 20/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 1. 2000 Tyskland och Nederl(cid:228)nderna f(cid:246)r n(cid:228)rvarande har kommit mindre l(cid:229)ngt, d(cid:229) det g(cid:228)ller (cid:229)tg(cid:228)rder som syftar till en generell minskning (31) av alla slag av salmonella, och man har inte n(cid:229)gon specifik veterin(cid:228)r kontroll av salmo- nella D 104. Det (cid:246)kar givetvis kostnaderna f(cid:246)r export till Danmark j(cid:228)mf(cid:246)rt med export till andra l(cid:228)nder. Det medf(cid:246)r dessutom en (cid:246)kad ekonomisk risk i f(cid:246)rh(cid:229)llande till den som de danska slakterierna m(cid:229)ste r(cid:228)kna med, eftersom planeringen f(cid:246)r en generell minskning av sal- monella har kommit l(cid:229)ngt i Danmark och specifika DT 104-tester utf(cid:246)rs rutinm(cid:228)ssigt. Import(cid:246)rerna st(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r generellt sett inf(cid:246)r en st(cid:246)rre risk f(cid:246)r att de inte kommer att klara kontrollen, vilket f(cid:229)r till f(cid:246)ljd att en hel leverans av grisk(cid:246)tt, som delvis redan kan ha distribuerats till butikerna, m(cid:229)ste dras tillbaka. intervjuer med 929 personer. Syftet med unders(cid:246)k- ningen var att analysera vilka kriterier konsumen- terna f(cid:228)ster st(cid:246)rst vikt vid n(cid:228)r de k(cid:246)per k(cid:246)tt. Under- s(cid:246)kningen genomf(cid:246)rdes f(cid:246)r att anv(cid:228)ndas under detta f(cid:246)rfarande och utf(cid:246)rdes allts(cid:229) inte under den nor- mala verksamheten f(cid:246)r att f(cid:246)rbereda aff(cid:228)rsm(cid:228)ssiga beslut (32). Enligt denna unders(cid:246)kning finns det dock en grupp konsumenter (20(cid:150)25 %) f(cid:246)r vilka grisk(cid:246)t- tets ursprungsland (cid:228)r av ringa eller ingen betydelse. 161. I sitt meddelande om inv(cid:228)ndningar uppgav kommissio- nen att man av dessa unders(cid:246)kningar kan dra slutsatsen att det (cid:228)r m(cid:246)jligt att det finns en grupp danska konsu- menter som inte f(cid:228)ster n(cid:229)gon st(cid:246)rre vikt vid ursprungs- landet n(cid:228)r de beslutar sig f(cid:246)r att k(cid:246)pa grisk(cid:246)tt. 159. De svenska producenterna (cid:228)r helt f(cid:246)rvissade om att de har kontroll (cid:246)ver salmonella i sin produktion. Den st(cid:246)r- sta svenska producenten, Swedish Meats, uppgav dock under hearingen att dess potentiella export till Danmark bara skulle bli en nischprodukt, eftersom dess produk- tionskostnader (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n de danska producenternas. 162. Konsumenternas preferens f(cid:246)r danskt k(cid:246)tt 160. Tredje parter har uppgett att de danska konsumenternas preferens f(cid:246)r danskt k(cid:246)tt (cid:228)r mycket stark, och att detta (cid:228)r ett betydande hinder f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning av importerat grisk(cid:246)tt. Enligt parterna (cid:228)r denna preferens inte s(cid:229) stark. Parterna har s(cid:228)rskilt lagt fram tv(cid:229) unders(cid:246)kningar som visar att det finns en grupp konsumenter som inte f(cid:228)ster n(cid:229)gon vikt vid ursprungslandet vid sina ink(cid:246)psbeslut: (cid:151) Syftet med den f(cid:246)rsta unders(cid:246)kningen, (cid:148)Den Danske Gris (cid:150) forbrugerholdninger til svineproduktion og svinekłd(cid:148) av GfK, var att analysera konsumenternas attityder till danskt grisk(cid:246)tt och s(cid:228)rskilt de faktorer som konsumenterna f(cid:228)ste st(cid:246)rst vikt vid n(cid:228)r de k(cid:246)pte ekologiskt producerat grisk(cid:246)tt. Unders(cid:246)k- ningen bygger p(cid:229) uppgifter fr(cid:229)n en panel av 1 022 hush(cid:229)ll. Den visar att det finns en grupp konsumen- ter, som omfattar cirka 23 % av alla danska hush(cid:229)ll, som (cid:228)r mer prisk(cid:228)nsliga och som inte (cid:228)r n(cid:246)jda med det danska grisk(cid:246)ttet. Dessa hush(cid:229)ll (cid:228)r inte n(cid:229)gra storkonsumenter av grisk(cid:246)tt. (cid:151) Den andra unders(cid:246)kningen, (cid:148)Consumer choice crite- ria, when buying meat(cid:148) av AIM Nielsen, bygger p(cid:229) I sitt svar h(cid:228)vdar parterna (s. 63) att dessa unders(cid:246)k- ningar st(cid:246)der uppfattningen (cid:148)att de nationella preferen- serna inte (cid:228)r s(cid:228)rskilt starka hos en betydande del av kon- sumenterna(cid:148). ˜ven om man antar att mellan 20 och 25 % av konsumenterna f(cid:228)ster ringa eller ingen vikt vid grisk(cid:246)ttets ursprungsland, kan man dock inte, som p(cid:229)pe- kades i meddelandet om inv(cid:228)ndningar, p(cid:229) denna grund h(cid:228)vda att det f(cid:246)ljaktligen skulle vara kommersiellt l(cid:246)n- samt att importera grisk(cid:246)tt till den danska marknaden. Den relevanta fr(cid:229)gan (cid:228)r i detta avseende om konsument- preferenserna inom den danska befolkningen som helhet (cid:228)r s(cid:229) svaga att det (cid:228)r kommersiellt l(cid:246)nsamt f(cid:246)r en poten- tiell konkurrent att ta sig in p(cid:229) den danska marknaden genom export av icke-danskt grisk(cid:246)tt. Denna fr(cid:229)ga besvaras inte i n(cid:229)gon av unders(cid:246)kningarna. 163. De unders(cid:246)kningar parterna lagt fram kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte tas som bevis f(cid:246)r att det skulle vara l(cid:228)tt att s(cid:228)lja impor- terat grisk(cid:246)tt p(cid:229) den danska marknaden p(cid:229) ett kommer- siellt l(cid:246)nsamt s(cid:228)tt. Tv(cid:228)rtom visar de faktiska marknads- erfarenheterna inom den danska livsmedelshandeln att det (cid:228)r ytterst sv(cid:229)rt att s(cid:228)lja importerat f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt till danska konsumenter. Vid de mycket f(cid:229) tillf(cid:228)llen det har provats har det n(cid:228)stan alltid endast varit m(cid:246)jligt att s(cid:228)lja importerat grisk(cid:246)tt, om priserna varit kraftigt nedsatta. D(cid:228)rf(cid:246)r ar det inte realistiskt att bem(cid:246)ta en liten men p(cid:229)taglig pris(cid:246)kning med import. Vidare (cid:228)r konsument- preferenserna, enligt den danska livsmedelshandeln, s(cid:229) starka att man inte ens skulle (cid:246)verv(cid:228)ga att annonsera om importerat grisk(cid:246)tt. Det (cid:228)r naturligtvis i detta sam- manhang uppenbart att ett beslut om att b(cid:246)rja impor- tera grisk(cid:246)tt inte bara kan bygga p(cid:229) det f(cid:246)rh(cid:229)llandet att vissa konsumenter kanske inte anser att ursprungslandet (cid:228)r en viktig faktor n(cid:228)r de beslutar om sina ink(cid:246)p. F(cid:246)r en livsmedelshandlare (cid:228)r det endast kommersiellt f(cid:246)rsvar- bart att besluta att inleda import (cid:150) som kommer att kr(cid:228)va ytterligare distributionslogistik, hyllutrymme och annonsering (cid:150) om det antas att man kan n(cid:229) en tillr(cid:228)cklig f(cid:246)rs(cid:228)ljningsvolym. S(cid:229) v(cid:228)ntas inte bli fallet, ens om det (31) Det finns inga landsomfattande program i Tyskland och Nederl(cid:228)n- derna f(cid:246)r en minskning av salmonella. I Tyskland p(cid:229)g(cid:229)r testprojekt i vissa regioner, och i Nederl(cid:228)nderna f(cid:246)rekommer frivilliga pro- gram p(cid:229) vissa slakterier. (32) Se (cid:228)ven punkt 41 i Kommissionens tillk(cid:228)nnagivande om definitio- nen av relevant marknad i gemenskapens konkurrenslagstiftning, EGT C 372, 9. 12. 1997, s. 5. 25. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 20/23 164. 165. 166. intr(cid:228)ffar en best(cid:229)ende liten, men p(cid:229)taglig pris(cid:246)kning p(cid:229) danskt grisk(cid:246)tt i f(cid:246)rh(cid:229)llande till icke-danskt. Parterna anser att kommissionen har lagt alltf(cid:246)r stor vikt vid inlagorna fr(cid:229)n livsmedelshandeln och inte uppfyller sin skyldighet till objektivitet i fr(cid:229)ga om bevisb(cid:246)rdan. Kommissionen har dock noga unders(cid:246)kt vilken vikt som b(cid:246)r l(cid:228)ggas vid uppgifterna fr(cid:229)n livsmedelshandeln. Kom- missionen kan d(cid:228)rvid inte inse varf(cid:246)r de inte skulle tro f(cid:246)retr(cid:228)darna f(cid:246)r livsmedelshandeln, n(cid:228)r de s(cid:228)ger att tidi- gare f(cid:246)rs(cid:246)k att importera grisk(cid:246)tt har visat att det (cid:228)r mycket sv(cid:229)rt att s(cid:228)lja s(cid:229)dant k(cid:246)tt utan kraftiga rabatter. Vidare finner kommissionen det mots(cid:228)gelsefullt d(cid:229) par- livsmedelshandelns eget terna h(cid:228)vdar att (cid:148)det ligger i intresse att den nuvarande obalansen i f(cid:246)rhandlingarna med leverant(cid:246)rerna best(cid:229)r(cid:148) (s. 59 i parternas svar). Det skulle inte finnas n(cid:229)gon anledning f(cid:246)r livsmedelshandeln att finna det vara i dess eget intresse att bevara den nuvarande leveransstrukturen, om det redan fanns l(cid:228)tt tillg(cid:228)ngliga alternativ till parterna. Parterna h(cid:228)vdar att det f(cid:246)rekommer stor import av fl(cid:228)sk- filØ till den danska marknaden. Detta f(cid:246)rklaras uppen- barligen av det f(cid:246)rh(cid:229)llandet att de danska export(cid:246)rerna f(cid:246)redrar att s(cid:228)lja sin fl(cid:228)skfilØ utomlands. S(cid:229)vitt kommis- sionen k(cid:228)nner till s(cid:228)ljer ingen av de st(cid:246)rre livsmedels- kedjorna importerad fl(cid:228)skfilØ i n(cid:229)gon mer betydande omfattning. Parterna (cid:228)r vidare av uppfattningen att varken Dansk Supermarked eller FDB hittills har gjort n(cid:229)got fullskale- f(cid:246)rs(cid:246)k att marknadsf(cid:246)ra importerat grisk(cid:246)tt (s. 59 i par- ternas svar). De har dessutom h(cid:228)vdat att det faktum att Danmark importerar n(cid:246)tk(cid:246)tt och f(cid:229)gel samt lamm- och grisk(cid:246)tt till stork(cid:246)k (s. 62 i parternas svar) (cid:228)r bevis f(cid:246)r att (cid:228)ven grisk(cid:246)tt p(cid:229) sikt kan komma att importeras. Kommissionen medger att det (cid:228)r tekniskt m(cid:246)jligt f(cid:246)r import(cid:246)rer att (cid:228)ndra uppf(cid:246)dningen av svinen och styck- ningsspecifikationerna samt s(cid:228)kerst(cid:228)lla att kraven p(cid:229) sal- monella DT 104-tester uppfylls, uppr(cid:228)tta en fungerande distribution och eventuellt p(cid:229) sikt ocks(cid:229) p(cid:229)verka konsu- menternas preferenser i tillr(cid:228)cklig utstr(cid:228)ckning f(cid:246)r att en import av grisk(cid:246)tt skall bli kommersiellt l(cid:246)nsam. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r det ocks(cid:229) kommissionens uppfattning att en beslut- sam insats fr(cid:229)n import(cid:246)rernas eller livsmedelshandelns sida p(cid:229) sikt kan leda till en (cid:246)kad import av grisk(cid:246)tt. Kommissionen anser att exemplet n(cid:246)tk(cid:246)tt visar att detta kan vara genomf(cid:246)rbart. Det (cid:228)r i det sammanhanget vik- tigt att l(cid:228)gga m(cid:228)rke till att importen av n(cid:246)tk(cid:246)tt inleddes f(cid:246)rst som svar p(cid:229) en brist p(cid:229) danskt n(cid:246)tk(cid:246)tt p(cid:229) den danska marknaden. Dessutom (cid:228)r det s(cid:229) att (cid:228)ven om t. ex. livsmedelshandeln skulle besluta om insatser f(cid:246)r import av grisk(cid:246)tt, skulle dessa kr(cid:228)va tid och betydande kostna- der, som m(cid:229)ste betalas av livsmedelshandeln och i slut- (cid:228)ndan av de danska konsumenterna. Dessa kostnader (cid:228)r en direkt f(cid:246)ljd av denna fusions negativa effekter p(cid:229) konkurrensen p(cid:229) den danska marknaden. deln. Tagna tillsammans skapar dock dessa hinder en situation som g(cid:246)r det osannolikt att n(cid:229)gon import skulle inledas som svar p(cid:229) en litet, men p(cid:229)tagligt, h(cid:246)gre pris- niv(cid:229) i Danmark i f(cid:246)rh(cid:229)llande till de angr(cid:228)nsande geogra- fiska marknaderna. 168. Man b(cid:246)r s(cid:228)rskilt beakta att en potentiell import(cid:246)r skulle beh(cid:246)va g(cid:246)ra betydande investeringar f(cid:246)r att ta sig in p(cid:229) den danska marknaden. En del av dessa investeringar skulle kr(cid:228)va icke (cid:229)tervinningsbara kostnader. F(cid:246)r det f(cid:246)r- sta skulle en potentiell import(cid:246)r beh(cid:246)va skapa fysiska resurser f(cid:246)r en f(cid:246)rs(cid:228)ljning p(cid:229) den danska marknaden. Han skulle d(cid:228)rvid vara tvungen att uppr(cid:228)tta stycknings- linjer som (cid:228)r anpassade till danska specifikationer. Dis- tributionsresurser f(cid:246)r den danska marknaden m(cid:229)ste ord- nas (antingen av de danska livsmedelshandlarna eller av import(cid:246)rerna) och p(cid:229) sikt m(cid:229)ste import(cid:246)ren anpassa sina produktionssystem f(cid:246)r att minska riskerna vid sal- monella DT 104-testningen. 169. F(cid:246)r det andra skulle det kr(cid:228)vas viss marknadsf(cid:246)ring f(cid:246)r att f(cid:229) ett tillr(cid:228)ckligt stort antal danska konsumenter att k(cid:246)pa importerat grisk(cid:246)tt. Denna marknadsf(cid:246)ring m(cid:229)ste g(cid:246)ras antingen av livsmedelshandeln eller av den icke- danske leverant(cid:246)ren eller av b(cid:229)da i f(cid:246)rening. En stor del av marknadsf(cid:246)ringen skulle kr(cid:228)va icke (cid:229)tervinningsbara kostnader. Marknadsf(cid:246)ringsaktiviteterna m(cid:229)ste genomf(cid:246)- ras i vetskap om att en stor majoritet av de danska kon- sumenterna har en preferens f(cid:246)r danskt grisk(cid:246)tt och om att de befintliga danska leverant(cid:246)rerna skulle ha intresse av att sl(cid:229) tillbaka mot ett s(cid:229)dant f(cid:246)rs(cid:246)k att ta sig in p(cid:229) marknaden, t. ex. genom riktade s(cid:228)ljfr(cid:228)mjande aktiviteter p(cid:229) den danska marknaden (33). 170. Kommissionen finner det f(cid:246)ljaktligen osannolikt att icke- danskt k(cid:246)tt skulle komma in p(cid:229) den danska marknaden som reaktion p(cid:229) en liten, men p(cid:229)taglig prisskillnad mel- I st(cid:228)llet finner lan Danmark och angr(cid:228)nsande l(cid:228)nder. kommissionen det sannolikt att livsmedelshandeln helt enkelt skulle l(cid:229)ta konsumenterna betala pris(cid:246)kningen med tanke p(cid:229) den bristande priselasticiteten p(cid:229) efterfr(cid:229)- gesidan. d) Motverkande marknadsinflytande 171. Parterna har h(cid:228)vdat att livsmedelshandeln har ett mot- verkande marknadsinflytande. Kommissionen medger att efterfr(cid:229)gesidan (cid:228)r relativt koncentrerad p(cid:229) den danska marknaden f(cid:246)r f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt, med tv(cid:229) stora livsmedels- kedjor, Dansk Supermarked och FDB, som tillsammans st(cid:229)r f(cid:246)r omkring 50 % av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt. 167. Slutsats: Ingen av de ovann(cid:228)mnda faktorerna (cid:228)r i sig n(cid:229)got o(cid:246)verstigligt hinder f(cid:246)r tilltr(cid:228)det till den danska marknaden f(cid:246)r f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt som s(cid:228)ljs i livsmedelshan- (33) Dessa aktiviteter skulle kunna ske med statligt st(cid:246)d (den f(cid:246)re- skrivna produktionsavgiften p(cid:229) alla slaktsvin som produceras i Danmark, vilken f(cid:246)rvaltas av Danske Slagterier). L 20/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 1. 2000 Parterna h(cid:228)vdar i synnerhet att det faktum att livsme- delshandeln beviljas s(cid:228)rskilda villkor utanf(cid:246)r det normala avtalsf(cid:246)rh(cid:229)llandet, s(cid:229)som rabatter p(cid:229) listpriserna, (cid:228)r bevis f(cid:246)r att FDB och Dansk Supermarked har ett mot- verkande marknadsinflytande. 172. Kommissionen (cid:228)r medveten om att de tv(cid:229) stora livsme- delskedjorna kan k(cid:246)pa p(cid:229) f(cid:246)rm(cid:229)nligare villkor (cid:228)n mindre kedjor och butiker. Det faktum att de stora ked- jorna kan k(cid:246)pa p(cid:229) f(cid:246)rm(cid:229)nligare villkor (cid:228)n de sm(cid:229) ked- jorna inneb(cid:228)r dock inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis att de stora ked- jorna har ett tillr(cid:228)ckligt motverkande marknadsinfly- tande f(cid:246)r att f(cid:229) en dominerande st(cid:228)llning att upph(cid:246)ra. I det aktuella (cid:228)rendet b(cid:246)r det s(cid:228)rskilt noteras att parterna kommer att vara mycket mindre beroende av livsmedels- handeln (cid:228)n vice versa, eftersom parterna har alternativa avs(cid:228)ttningsm(cid:246)jligheter f(cid:246)r sitt grisk(cid:246)tt p(cid:229) exportmarkna- derna, medan livsmedelshandeln inte kommer att ha n(cid:229)got alternativ till danskt grisk(cid:246)tt inf(cid:246)r hotet om en liten men p(cid:229)taglig h(cid:246)jning av priset p(cid:229) danskt grisk(cid:246)tt. Parterna p(cid:229)st(cid:229)r att de (cid:228)r beroende av livsmedelskedjorna som viktiga avs(cid:228)ttningskanaler. Mindre (cid:228)n 5 % av parter- nas totala f(cid:246)rs(cid:228)ljning g(cid:229)r emellertid till den danska livs- medelshandeln, och parterna flyttar regelbundet (cid:246)ver tyngdpunkten fr(cid:229)n ett geografiskt omr(cid:229)de till ett annat beroende p(cid:229) var de kan f(cid:229) det b(cid:228)sta priset (t. ex. filØ till Japan). Det st(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r klart att parterna har alternativa avs(cid:228)ttningsm(cid:246)jligheter p(cid:229) exportmarknaderna, medan livsmedelshandeln m(cid:229)ste k(cid:246)pa in danskt grisk(cid:246)tt. Dess- utom kommer det faktum att parterna blir ensam leve- rant(cid:246)r av b(cid:229)de n(cid:246)t- och grisk(cid:246)tt att st(cid:228)rka deras st(cid:228)ll- ning i f(cid:246)rh(cid:229)llande till livsmedelsbutikerna och g(cid:246)ra dessa mer beroende av parterna. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r det inte troligt att ens de st(cid:246)rsta livsmedelsbutikerna skulle ha n(cid:229)got mot- verkande marknadsinflytande. Det (cid:228)r mer sannolikt att eventuella prish(cid:246)jningar v(cid:228)ltras (cid:246)ver p(cid:229) kunderna. De konjunkturbetingade fluktuationerna av priset p(cid:229) gris- k(cid:246)tt skulle g(cid:246)ra det enkelt att genomf(cid:246)ra s(cid:229)dana prish(cid:246)j- ningar. 173. Sammanfattningsvis medger kommissionen att de stora livsmedelskedjorna har ett st(cid:246)rre marknadsinflytande (cid:228)n de sm(cid:229). Kommissionen finner dock inte att k(cid:246)parsidan skulle ha ett tillr(cid:228)ckligt marknadsinflytande f(cid:246)r att f(cid:229) den dominerande st(cid:228)llningen att upph(cid:246)ra. Framf(cid:246)r allt anser kommissionen att den danska livsmedelshandeln (cid:228)r beroende av leveranser av f(cid:228)rskt danskt grisk(cid:246)tt, som (cid:228)r en produkt som en dansk livsmedelsbutik m(cid:229)ste ha p(cid:229) lager, medan slakterierna har m(cid:246)jligheten att expor- tera. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r lika beroende av de danska livsmedelskedjorna som dessa livsmedelskedjor (cid:228)r av slakterierna. slakterierna inte p(cid:229) l(cid:229)ngt n(cid:228)r e) Duopolistisk dominans 174 Det finns en brist p(cid:229) potentiell konkurrens och motver- kande marknadsinflytande. D(cid:228)rf(cid:246)r kommer den faktiska konkurrensen p(cid:229) marknaden mellan de befintliga akt(cid:246)- rerna att vara den enda k(cid:228)llan till konkurrens. I detta h(cid:228)nseende kommer konkurrensf(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan de tv(cid:229) parterna i duopolet, dvs. Steff-Houlberg och parterna i detta (cid:228)rende, att vara avg(cid:246)rande eftersom (cid:246)vriga leve- rant(cid:246)rer (cid:228)r f(cid:246)r sm(cid:229) f(cid:246)r att kunna vara n(cid:229)gonting annat (cid:228)n efterf(cid:246)ljare till duopolet. 175. Kommissionen anser att konkurrensf(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan parterna och Steff-Houlberg inte kommer att k(cid:228)nneteck- nas av h(cid:229)rd konkurrens, utan snarare av ett parallellt konkurrensbegr(cid:228)nsande beteende, som kommer att leda till en duopolistisk dominerande st(cid:228)llning. Dominansen orsakas inte av n(cid:229)gon uttalad maskopi mellan duopolis- terna, utan (cid:228)r helt enkelt en f(cid:246)ljd av deras anpassning till marknadsvillkoren, som inte utg(cid:246)r n(cid:229)got incitament f(cid:246)r Steff-Houlberg och parterna att konkurrera med var- andra. Framf(cid:246)r allt inte i Steff-Houlbergs intresse att konkurrera med parterna i en utstr(cid:228)ckning som skulle f(cid:229) deras duopolistiska dominans att upph(cid:246)ra av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: ligger det 176. Grisk(cid:246)ttsindustrin har en strukturell s(cid:228)rpr(cid:228)gel som f(cid:246)ga uppmuntrar till konkurrens. Framf(cid:246)r allt konstateras f(cid:246)l- jande: (cid:151) Marknaden f(cid:246)r grisk(cid:246)tt (cid:228)r mogen. Marknadstillv(cid:228)x- ten kommer d(cid:228)rf(cid:246)r inte i sig att tillf(cid:246)ra marknaden n(cid:229)gon dynamik som i sin tur skulle kunna ge ett incitament att konkurrera. (cid:151) Den teknik som anv(cid:228)nds i slakterierna (cid:228)r mogen. Utvecklingen av ny teknik ger d(cid:228)rf(cid:246)r inte upphov till konkurrensf(cid:246)rdelar som skulle kunna tillf(cid:246)ra kon- kurrensen p(cid:229) marknaden n(cid:229)gon dynamik. Detta inneb(cid:228)r naturligtvis inte att kommissionen tror att det inte inf(cid:246)rs ny teknik inom slakteriindustrin. Ny teknik inf(cid:246)rs fortl(cid:246)pande, vilket (cid:228)r det normala inom alla industrisektorer. F(cid:246)r(cid:228)ndringen sker dock gradvis och relativt l(cid:229)ngsamt j(cid:228)mf(cid:246)rt exempelvis med h(cid:246)g- teknologibranscher s(cid:229)som dataindustrin. I alla h(cid:228)n- delser kommer m(cid:229)nga tekniska f(cid:246)rb(cid:228)ttringar att delas av parterna och Steff-Houlberg, eftersom en stor del av uppfinningarna inom den danska k(cid:246)ttin- dustrin g(cid:246)rs av eller kanaliseras via Danske Slagte- rier, som kommer att kontrolleras av den samman- slagna enheten. (cid:151) Det finns mindre utrymme f(cid:246)r priskonkurrens mel- lan andelsf(cid:246)reningarna p(cid:229) grund av kvotsystemet f(cid:246)r samtliga andelsf(cid:246)r- grisar. Systemet eningar k(cid:246)per levande grisar till samma pris av upp- f(cid:246)darna. Anskaffningen av r(cid:229)varor kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte utg(cid:246)ra en k(cid:228)lla till konkurrens mellan slakterierna. inneb(cid:228)r att (cid:151) Marknaden f(cid:246)r f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt (cid:228)r (cid:246)ppen. Det skulle s(cid:229)ledes inte vara m(cid:246)jligt att inf(cid:246)ra en hemlig rabatt- policy p(cid:229) den danska marknaden i n(cid:229)gon st(cid:246)rre omfattning, eftersom detta omedelbart skulle upp- t(cid:228)ckas av den sammanslagna enheten vid de vecko- m(cid:246)ten f(cid:246)r prisnoteringar som grundar sig p(cid:229) en uppskattning av int(cid:228)ktsfl(cid:246)det fr(cid:229)n f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av de viktigaste styckningsdelarna. Inom den samman- slagna enheten (cid:228)r man ocks(cid:229) medveten om att Steff- Houlberg (cid:228)r mer inriktat p(cid:229) hemmamarknaden. Dessutom (cid:228)r Steff-Houlberg inte verksamt (sj(cid:228)lvst(cid:228)n- digt eller via en organisation som kontrolleras av parterna) p(cid:229) n(cid:229)gon marknad d(cid:228)r inte ocks(cid:229) parterna (cid:228)r verksamma. 25. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 20/25 177. Dessutom (cid:228)r Steff-Houlbergs konkurrensposition i f(cid:246)r- h(cid:229)llande till parterna inte tillr(cid:228)ckligt stark f(cid:246)r att ge Steff-Houlberg ett incitament att konkurrera med par- terna p(cid:229) den danska marknaden: 179. Parterna bestrider kommissionens resonemang. Parterna har framf(cid:246)r allt h(cid:228)vdat f(cid:246)ljande (s. 127 och 128 i par- ternas svar): (cid:151) Den sammanslagna enheten skulle kunna vidta mot(cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) exportmarknaderna, om Steff-Houl- berg skulle konkurrera med den p(cid:229) den danska marknaden. (cid:151) Det I finns strukturella band mellan Steff-Houlberg och parterna p(cid:229) exportmarknaderna. framtiden kommer framf(cid:246)r allt Steff-Houlberg att kanalisera stora m(cid:228)ngder k(cid:246)tt via de f(cid:246)retag som kontrolleras av parterna. Dessutom har parterna uppmanat Steff- Houlberg att ansluta sig till koncentrationen. Par- terna h(cid:228)vdar att b(cid:229)de TiCan och Steff-Houlberg nyli- gen har bildat ett antal nya exportf(cid:246)retag. Enligt par- terna tyder denna utveckling klart p(cid:229) att den sam- manslagna enhetens konkurrenter (cid:228)r sj(cid:228)lvst(cid:228)ndiga. Kommissionen har noterat denna utveckling, men dock funnit att Steff-Houlberg och TiCan kommer att forts(cid:228)tta vara beroende av parterna f(cid:246)r en bety- dande del av sin export via f(cid:246)retaget EES-Food. (cid:151) Steff-Houlberg har inga f(cid:246)rdelar vad kostnadsstruk- turen betr(cid:228)ffar. Det kan framf(cid:246)r allt konstateras att Steff-Houlberg k(cid:246)per in sina r(cid:229)varor till samma pris som parterna, anv(cid:228)nder samma produktionsteknik och i stor utstr(cid:228)ckning s(cid:228)ljer sin produktion via samma kanaler som parterna. Dessutom har Steff- Houlberg sm(cid:229) m(cid:246)jligheter att uppn(cid:229) f(cid:246)rdelar i fram- tiden. Enligt Gira-rapporten har Steff-Houlberg redan uppn(cid:229)tt optimala stordriftsf(cid:246)rdelar i fr(cid:229)ga om drifts- kostnaderna. (cid:151) En konkurrensnackdel f(cid:246)r Steff-Houlberg j(cid:228)mf(cid:246)rt med den sammanslagna enheten (cid:228)r att f(cid:246)retaget inte kan leverera n(cid:246)tk(cid:246)tt. Den sammanslagna enheten skulle d(cid:228)rf(cid:246)r kunna erbjuda livsmedelsbutikernas kunder betydligt st(cid:246)rre oms(cid:228)ttningsrelaterade rabat- ter och anv(cid:228)nda n(cid:246)tk(cid:246)ttet fr(cid:228)mja f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningen av grisk(cid:246)tt. f(cid:246)r att (cid:151) Den sammanslagna enheten kommer att vara o(cid:228)nd- ligt mycket starkare i ekonomiskt h(cid:228)nseende (cid:228)n Steff-Houlberg. Den kommer exempelvis att ta emot n(cid:228)stan sex g(cid:229)nger s(cid:229) m(cid:229)nga grisar som Steff-Houl- berg och ha en oms(cid:228)ttning som (cid:228)r n(cid:228)stan tio g(cid:229)nger st(cid:246)rre. 178. P(cid:229) grundval av Steff-Houlbergs marknadsstruktur och (cid:246)vergripande marknadsposition i f(cid:246)rh(cid:229)llande till par- terna (cid:228)r det osannolikt att Steff-Houlberg skulle ha n(cid:229)got intresse av att konkurrera med dem. Den sam- manslagna enheten kommer dock inte att kunna agera utan h(cid:228)nsyn till Steff-Houlbergs f(cid:246)rehavanden, s(cid:228)rskilt med tanke p(cid:229) det sistn(cid:228)mnda f(cid:246)retagets totala kapacitet och starka marknadsposition p(cid:229) Sj(cid:228)lland. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r det mer sannolikt att transaktionen leder till ett parallellt konkurrensbegr(cid:228)nsande beteende mellan Steff-Houlberg och parterna. a) Konkurrensen blir h(cid:229)rdare n(cid:228)r marknaden (cid:228)r mogen, eftersom det enda s(cid:228)ttet att (cid:246)ka f(cid:246)rs(cid:228)ljningen (cid:228)r att er(cid:246)vra marknadsandelar av konkurrenterna. Kom- missionen har dock inte sagt att mogna marknader inte kan pr(cid:228)glas av konkurrens. Inom ramen f(cid:246)r bed(cid:246)mningen av oligopolet (cid:228)r po(cid:228)ngen huruvida marknadstillv(cid:228)xten kommer att utg(cid:246)ra ett incitament att konkurrera. Parterna har inte bestridit att mark- naden f(cid:246)r grisk(cid:246)tt (cid:228)r mogen. Den viktigaste punkten som skall bed(cid:246)mas (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r om marknaden kom- mer att vara pr(cid:228)glad av konkurrens av andra orsaker (cid:228)n marknadens tillv(cid:228)xt. S(cid:229)som anf(cid:246)rs ovan har kom- missionen funnit det osannolikt att den danska marknaden f(cid:246)r f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt kommer att pr(cid:228)glas av konkurrens efter koncentrationen. b) Marknaden (cid:228)r (cid:246)ppen p(cid:229) grund av att detaljisterna underr(cid:228)ttar leverant(cid:246)rerna om dessa (cid:228)r dyrare. (cid:214)ppenheten bidrar till (cid:246)kad konkurrens. Kommissio- nen noterar att parterna erk(cid:228)nner att marknaden (cid:228)r (cid:246)ppen. Kommissionen har emellertid inte bestridit att det f(cid:246)rekommer konkurrens p(cid:229) marknaden f(cid:246)r n(cid:228)rvarande, utan anser det sannolikt att transaktio- nen kommer att leda till ett parallellt konkurrensbe- gr(cid:228)nsande beteende och duopolistisk dominans av de orsaker som anges ovan. c) Parterna anser att kommissionen b(cid:246)r bevisa att det f(cid:246)rekommer strukturella band mellan de f(cid:246)retag som p(cid:229)st(cid:229)s vara duopolistiska och tillsammans ha en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden, om den t(cid:228)nker till(cid:228)mpa koncentrationsf(cid:246)rordningen (s. 128 i parternas svar). Kommissionen anser att gemensam dominans kan f(cid:246)religga med eller utan strukturella band och att b(cid:229)da typerna av situationer omfattas av koncentrationsf(cid:246)rordningen. I alla h(cid:228)ndelser anser kommissionen att det finns starka strukturella band mellan parterna och Steff-Houlberg i det aktuella (cid:228)rendet framf(cid:246)r allt via Danske Slagterier och EES- Food. Det st(cid:228)mmer att parterna har p(cid:229)pekat att Steff-Houlberg har vidtagit viktiga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att finna alternativa exportkanaler. Steff-Houlberg kom- mer dock forts(cid:228)ttningsvis att vara beroende av EES Food f(cid:246)r en betydande del av sin oms(cid:228)ttning. d) Slutligen har parterna l(cid:228)mnat en tabell som visar att en h(cid:246)jning av priset p(cid:229) grisk(cid:246)tt med en dansk krona per kilo skulle gynna Steff-Houlberg och TiCan mer (cid:228)n parterna p(cid:229) grund av att en proportionellt sett st(cid:246)rre del av Steff-Houlbergs och TiCans oms(cid:228)ttning h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n den danska marknaden. Tabellen visar framf(cid:246)r allt att en h(cid:246)jning med en krona p(cid:229) grund- val av siffrorna f(cid:246)r 1996/97 (s. 90 i svaret) skulle ha h(cid:246)jt det kilopris som betalas till uppf(cid:246)darna med 0,04 danska kronor f(cid:246)r parterna, med 0,09 danska kronor f(cid:246)r Steff-Houlberg och med 0,07 danska kro- nor f(cid:246)r TiCan. Parterna h(cid:228)vdar att de d(cid:228)rf(cid:246)r skulle ha ett incitament att konkurrera med Steff-Houlberg. Kommissionen anser dock inte att det (cid:228)r trov(cid:228)rdigt att parterna inte skulle f(cid:246)rs(cid:246)ka maximera sin vinst L 20/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 1. 2000 p(cid:229) den danska marknaden p(cid:229) samma s(cid:228)tt som p(cid:229) alla andra marknader. Enligt parterna uppmanas f(cid:246)r- s(cid:228)ljningsavdelningarna att maximera priset p(cid:229) alla styckningsdelar genom att s(cid:228)lja dem p(cid:229) den mark- nad d(cid:228)r de kan f(cid:229) det b(cid:228)sta priset (34). H. MARKNADERNA F(cid:214)R F˜RSKT N(cid:214)TK(cid:214)TT SOM S˜LJS VIA LIVSMEDELSHANDEL, SLAKTERIBUTIKER OCH STORK(cid:214)K 180. Parterna har inte bestridit de (cid:246)vriga inslagen i kommis- sionens resonemang. f) Slutsats 181. Av ovanst(cid:229)ende sk(cid:228)l anser kommissionen att transaktio- nen skulle leda till en duopolistisk dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) den danska marknaden f(cid:246)r f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt som s(cid:228)ljs i livsmedelsbutiker. F. F˜RSKT GRISK(cid:214)TT (cid:150) STORK(cid:214)K 182. P(cid:229) den danska marknaden f(cid:246)r f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt f(cid:246)r stork(cid:246)k uppskattas parterna inneha 10 % av marknaden, d(cid:228)r merparten av marknadsandelen ((cid:246)ver 50 %) utg(cid:246)rs av en m(cid:228)ngd grossister som k(cid:246)per sitt k(cid:246)tt av privata slakte- rier. P(cid:229) denna marknad kommer koncentrationen s(cid:229)ledes inte att leda till uppkomsten av en dominerande st(cid:228)ll- ning som p(cid:229)tagligt skulle h(cid:228)mma en effektiv konkur- rens. G. F˜RSKT GRISK(cid:214)TT (cid:150) SLAKTERIBUTIKER 183. P(cid:229) denna marknad kommer parterna att bli marknadsle- dare med 20(cid:150)25 % av marknaden. (cid:214)ver 50 % av leveran- serna kommer dock att komma fr(cid:229)n privata slakterier. M(cid:229)nga av de 118 privata slakterier som saknar exportli- cens drivs av slakteributiker eller av grupper av lokala slakteributiker. Dessutom har det st(cid:246)rsta nationella danska slakterihandelsf(cid:246)rbundet en grossist som levere- rar cirka 15 % av k(cid:246)ttet till denna marknad. Detta f(cid:246)r- bund k(cid:246)per en betydande del av det k(cid:246)tt som kommer fr(cid:229)n de privata slakterierna. 184. P(cid:229) grundval av det ovanst(cid:229)ende kan slutsatsen dras att koncentrationen inte kommer att leda till uppkomsten av en dominerande skulle h(cid:228)mma en effektiv konkurrens. st(cid:228)llning som p(cid:229)tagligt 185. P(cid:229) grundval av marknadsunders(cid:246)kningen har det inte varit m(cid:246)jligt att p(cid:229) ett tillf(cid:246)rlitligt s(cid:228)tt uppskatta mark- nadsandelarna i fr(cid:229)ga om f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av n(cid:246)tk(cid:246)tt i Dan- mark via livsmedelshandel, slakteributiker och stork(cid:246)k. Dessutom finns det inga uppgifter tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r andra medlemsstater om uppdelningen av marknaderna f(cid:246)r dessa produkter och f(cid:246)r f(cid:228)rskt n(cid:246)tk(cid:246)tt som s(cid:228)ljs till livs- medelsindustrin. Parternas totala f(cid:246)rs(cid:228)ljning utanf(cid:246)r Danmark (cid:228)r dock mycket mer begr(cid:228)nsad. P(cid:229) grund av parternas begr(cid:228)nsade marknadsandelar utanf(cid:246)r Danmark kan det d(cid:228)rf(cid:246)r konstateras att koncentrationen inte kom- mer att leda till uppkomsten av en dominerande st(cid:228)ll- ning som p(cid:229)tagligt skulle h(cid:228)mma en effektiv konkur- rens. I. LEVERANS AV F˜RSKT K(cid:214)TT TILL LIVSMEDELS- INDUSTRIN OCH TILL INDUSTRITILLVERKADE K(cid:214)TTPRODUKTER 186. Eftersom b(cid:229)da marknaderna (cid:228)r st(cid:246)rre (cid:228)n Danmark och parterna har begr(cid:228)nsade marknadsandelar utanf(cid:246)r Dan- mark, kommer koncentrationen inte att leda till att en dominerande st(cid:228)llning skapas p(cid:229) dessa marknader. J. TILLVARATAGANDE AV SLAKTBIPRODUKTER (H(cid:214)GRISKMATERIAL) I DANMARK 187. Till f(cid:246)ljd av koncentrationen kommer parterna att kon- trollera den dominerande danska konverteringsanl(cid:228)gg- ningen, daka, ett f(cid:246)retag som tar tillvara 79 % av de biprodukter som (cid:228)r i form av h(cid:246)griskmaterial fr(cid:229)n de danska slakterierna. Kambas (cid:228)r den enda konkurrenten som ocks(cid:229) tar tillvara h(cid:246)griskmaterial fr(cid:229)n andra f(cid:246)re- tag (35). Det (cid:228)r ett dotterbolag till Steff-Houlberg (mark- nadsandel 17 %). 188. till Kambas till Parterna g(cid:246)r g(cid:228)llande att Kambas kan (cid:246)ka sin kapacitet och att slaktbiprodukter kan transporteras fr(cid:229)n Danmark v(cid:228)ster om Stora B(cid:228)lt l(cid:229)ga kostnader. Kambas f(cid:229)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inga slaktbiprodukter som ligger i omr(cid:229)dena v(cid:228)ster om Stora B(cid:228)lt och utnyttjar hela sin kapacitet. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r det tveksamt, med beak- tande av insamlingsverksamhetens d(cid:229)liga l(cid:246)nsamhet, huruvida kapaciteten kommer att (cid:246)kas f(cid:246)r att ta emot leveranser fr(cid:229)n Danmark v(cid:228)ster om Stora B(cid:228)lt. 189. I samband med kommissionens unders(cid:246)kning har ett antal privata slakterier p(cid:229)pekat att parterna skulle kunna (34) Det som siffrorna (cid:229)sk(cid:229)dligg(cid:246)r (cid:228)r att Steff-Houlberg inte har n(cid:229)got incitament att konkurrera p(cid:229) ett verkningsfullt s(cid:228)tt p(cid:229) den danska marknaden, eftersom Steff-Houlberg skulle f(cid:246)rlora proportionellt sett mer (cid:228)n parterna genom en s(cid:229)dan priskonkurrens. (35) Det finns en annan konverteringsanl(cid:228)ggning i Danmark med en marknadsandel p(cid:229) 4 %. Detta f(cid:246)retag tar dock uteslutande hand om f(cid:228)rska avfallsprodukter av fj(cid:228)derf(cid:228). I fr(cid:229)ga om mer (cid:228)n 90 % av leveranserna till daka utg(cid:246)r detta f(cid:246)retag s(cid:229)ledes inget alternativ. 25. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 20/27 kontrollera daka till skada f(cid:246)r dem. Parterna skulle kunna f(cid:246)rs(cid:228)mra servicen exempelvis genom att upph(cid:246)ra med insamlingen av avfallet p(cid:229) sj(cid:228)lva slakteriomr(cid:229)det eller genom att samla in det mer s(cid:228)llan. Parterna skulle ocks(cid:229) kunna p(cid:229)verka dakas int(cid:228)ktsfl(cid:246)de i f(cid:246)rh(cid:229)llande till leverant(cid:246)rerna (betala mindre f(cid:246)r avfallet eller beg(cid:228)ra en avgift f(cid:246)r att ta emot det, kopplat till en strategi som g(cid:229)r ut p(cid:229) att dakas vinst inte delas ut till medlemmarna). 190. slakterierna mindre konkurrenskraftiga F(cid:246)re koncentrationen kontrollerade inget f(cid:246)retag daka. Som en f(cid:246)ljd av koncentrationen kan (cid:246)vertagandet av kontrollen (cid:246)ver daka ge parterna en m(cid:246)jlighet och ett incitament att ut(cid:246)va dakas marknadsinflytande. Parterna skulle framf(cid:246)r allt kunna h(cid:246)ja kostnaderna f(cid:246)r sina kon- f(cid:246)rsv(cid:229)ra tillvaratagandet och g(cid:246)ra de kurrenter eller mindre som k(cid:246)pare av levande djur av uppf(cid:246)darna. Detta skulle s(cid:228)tta press p(cid:229) de mindre slakterierna och d(cid:228)rmed minska alternativen till parterna p(cid:229) marknaderna f(cid:246)r ink(cid:246)p av levande grisar. D(cid:228)rf(cid:246)r leder transaktionen till att en dominerande st(cid:228)llning skapas p(cid:229) marknaden f(cid:246)r slaktbi- produkter. Med tiden skulle detta ocks(cid:229) leda till att par- ternas dominerande st(cid:228)llning f(cid:246)rst(cid:228)rks p(cid:229) marknaden f(cid:246)r ink(cid:246)p av levande grisar och f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt som s(cid:228)ljs via livsmedelshandeln. VII. (cid:214)VERGRIPANDE BED(cid:214)MNING I det 191. Den f(cid:246)reslagna transaktionen p(cid:229)verkar ett antal olika f(cid:246)reg(cid:229)ende marknadsledet p(cid:229)verkas marknader. den danska marknaden f(cid:246)r ink(cid:246)p av levande grisar. I det efterf(cid:246)ljande marknadsledet p(cid:229)verkas den danska mark- naden f(cid:246)r f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt samt marknaden f(cid:246)r slaktbipro- dukter. Marknaden f(cid:246)r levande grisar. 192. Vad betr(cid:228)ffar de f(cid:246)reg(cid:229)ende marknadsleden f(cid:246)r ink(cid:246)p av levande grisar b(cid:246)r det noteras att parterna kommer att uppn(cid:229) en marknadsandel p(cid:229) 76 % i egenskap av k(cid:246)pare. Det (cid:228)r fastst(cid:228)llt att parterna kommer att kunna agera som dominerande k(cid:246)pare p(cid:229) denna marknad. Det kon- stateras emellertid ocks(cid:229) att parterna (cid:228)gs av sina med- lemmar, och att den st(cid:246)rsta delen av slakteriernas (cid:229)rs- vinst tidigare har delats ut till medlemmarna i propor- tion till hur mycket varje enskild medlem har levererat. P(cid:229) grund av andelsstrukturen kan slakterierna d(cid:228)rf(cid:246)r inte i traditionell mening utnyttja sina medlemmar/leverant(cid:246)- rer i egenskap av dominerande k(cid:246)pare. Koncentrationen kan dock f(cid:229) andra negativa effekter. Framf(cid:246)r allt kan f(cid:246)l- jande konstateras: (cid:151) Transaktionen kommer att minska utbudet p(cid:229) slakte- rier f(cid:246)r uppf(cid:246)darna. I praktien kommer uppf(cid:246)darna att tvingas godta parternas aff(cid:228)rsidØ och anpassa sin djurproduktion till den. En betydande minoritet kommer inte att ha n(cid:229)gra verkliga alternativ om de ogillar parternas f(cid:246)retagsfilosofi. (cid:151) Genom Danske Slagterier kommer parterna att kon- trollera innovationerna inom den danska grisbran- schen. (cid:151) Parterna skulle kunna erbjuda h(cid:246)gre priser till upp- f(cid:246)dare som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande levererar till ekonomiskt svaga privata svinslakterier och ber(cid:246)va dessa deras kommersiella bas och d(cid:228)rmed tr(cid:228)nga ut dem fr(cid:229)n marknaden. Marknaden f(cid:246)r f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt. 193. Vad g(cid:228)ller de efterf(cid:246)ljande marknadsleden f(cid:246)r grisk(cid:246)tt kommer parterna att uppn(cid:229) en marknadsandel p(cid:229) livsmedelshandeln, omkring 40 % av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen till som svarar f(cid:246)r 76 % av hela den volym f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt som s(cid:228)ljs i Danmark. Den enda andra stora leverant(cid:246)ren p(cid:229) den danska marknaden (cid:228)r andelsf(cid:246)retaget Steff-Houl- berg med n(cid:228)rmare 30 % av marknaden. Transaktionen kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att ge upphov till en duopolistisk mark- nadsstruktur, d(cid:228)r duopolet kommer att ha 70 % av marknaden. Duopolet kommer att bete sig som ett dominerande duopol snarare (cid:228)n ett konkurrerande duo- pol. Det skall s(cid:228)rskilt noteras att Steff-Houlberg inte kommer att kunna konkurrera med parterna i en s(cid:229)dan omfattning att den dominerande st(cid:228)llningen upph(cid:246)r. Orsaken (cid:228)r f(cid:246)r det f(cid:246)rsta parternas (cid:246)verl(cid:228)gsna storlek (med en oms(cid:228)ttning som (cid:228)r n(cid:228)stan tio g(cid:229)nger st(cid:246)rre). F(cid:246)r det andra kommer Steff-Houlberg att vara knutet till parterna via gemensamma exportaktiviteter som kom- mer att kontrolleras av parterna, och via den verksamhet som ut(cid:246)vas av branschorganisationen Danske Slagterier, som ocks(cid:229) den i praktiken kommer att kontrolleras av parterna. Koncentrationen kommer f(cid:246)ljaktligen att leda till duopolistisk dominans snarare (cid:228)n till konkurrens mellan den nya enheten och Steff-Houlberg. 194. Den potentiella konkurrensen kommer inte att hindra parterna fr(cid:229)n att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla ett visserligen endast n(cid:229)got, men signifikant och varaktigt, h(cid:246)gre pris p(cid:229) den danska marknaden j(cid:228)mf(cid:246)rt med de angr(cid:228)nsande geogra- fiska marknaderna. Orsakerna (cid:228)r i huvudsak import(cid:246)rer- nas behov av att uppr(cid:228)tta ett distributionssystem, extra veterin(cid:228)rkontroller f(cid:246)r att uppt(cid:228)cka salmonella DT 104 i importerat grisk(cid:246)tt och de danska konsumenternas starka preferens f(cid:246)r danskt grisk(cid:246)tt, vilket har avskr(cid:228)ckt och kommer att forts(cid:228)tta avskr(cid:228)cka import(cid:246)rer fr(cid:229)n att tr(cid:228)da in p(cid:229) den danska marknaden. Det finns inget mot- verkande marknadsinflytande p(cid:229) den h(cid:228)r marknaden. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta skulle de danska livsmedelskedjorna vara tvungna att k(cid:246)pa danskt grisk(cid:246)tt p(cid:229) grund av konsu- menternas starka preferenser. F(cid:246)r det andra finns det inget (cid:246)msesidigt beroende, eftersom de danska livsme- delskedjorna skulle vara mycket mer beroende av slakte- rierna (cid:228)n vice versa, eftersom slakterierna kommer att ha alternativa f(cid:246)rs(cid:228)ljningskanaler p(cid:229) exportmarknaderna. De danska livsmedelskedjorna kommer d(cid:228)rf(cid:246)r helt enkelt att v(cid:228)ltra (cid:246)ver en prish(cid:246)jning p(cid:229) slutkonsumenterna. Koncentrationen kommer d(cid:228)rf(cid:246)r att leda till att det inte finns n(cid:229)gon verkningsfull konkurrens p(cid:229) den danska marknaden f(cid:246)r grisk(cid:246)tt. L 20/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 1. 2000 Slaktbiprodukter 195. Vad betr(cid:228)ffar slaktbiprodukter kommer parterna att uppn(cid:229) en marknadsandel p(cid:229) 79 %. Idag f(cid:229)r slakterierna betalt f(cid:246)r sina biprodukter. Efter transaktionen skulle parterna emellertid kunna beg(cid:228)ra en avgift f(cid:246)r att tillva- rata biprodukter. Dessutom skulle det vara m(cid:246)jligt f(cid:246)r parterna att f(cid:246)rs(cid:228)mra serviceniv(cid:229)n f(cid:246)r sm(cid:229) sj(cid:228)lvst(cid:228)ndiga slakterier. F(cid:246)ljden (cid:228)r att f(cid:246)r(cid:228)ndringarna i fr(cid:229)ga om kon- trollen (cid:246)ver daka (cid:246)kar utrymmet f(cid:246)r missbruk p(cid:229) denna marknad. Konglomerateffekter 196 Parterna kommer att vara det enda stora slakteriet som s(cid:228)ljer f(cid:228)rskt n(cid:246)tk(cid:246)tt och grisk(cid:246)tt p(cid:229) den danska markna- den. J(cid:228)mf(cid:246)rt med andra slakterier som endast hanterar antingen f(cid:228)rskt n(cid:246)tk(cid:246)tt eller f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt, kommer detta att ge parterna en extra f(cid:246)rdel med avseende p(cid:229) livsmedelshandeln, eftersom parterna kommer att vara den enda leverant(cid:246)ren som kan tillhandah(cid:229)lla b(cid:229)de n(cid:246)t- och grisk(cid:246)tt. Parterna kommer exempelvis att kunna inf(cid:246)ra system med rabatter som (cid:228)r beroende av den totala m(cid:228)ngden n(cid:246)t- och grisk(cid:246)tt som s(cid:229)lts, vilket ger parterna m(cid:246)jligheten att fr(cid:228)mja f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av grisk(cid:246)tt genom att som h(cid:228)vst(cid:229)ng och tv(cid:228)rtom. anv(cid:228)nda n(cid:246)tk(cid:246)ttet 197. Dessutom kommer parternas (cid:246)vertagande av kontrollen (cid:246)ver daka p(cid:229) marknaden f(cid:246)r slaktbiprodukter att ge dem en m(cid:246)jlighet att s(cid:228)tta press p(cid:229) sm(cid:229) sj(cid:228)lvst(cid:228)ndiga slakte- rier genom att ta ut en avgift f(cid:246)r tillvaratagandet av slaktbiprodukter eller genom att f(cid:246)rs(cid:228)mra serviceniv(cid:229)n. Ett annat s(cid:228)tt att kl(cid:228)mma (cid:229)t dessa privata slakterier (cid:228)r att genom s(cid:228)rskilda kontrakt locka uppf(cid:246)darna att leve- rera till parterna. Detta skulle ytterligare bidra till upp- komsten av en dominerande st(cid:228)llning f(cid:246)r parterna p(cid:229) marknaden f(cid:246)r levande svin och f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt som s(cid:228)ljs via livsmedelshandeln. VIII. EKONOMISKA OCH TEKNISKA FRAMSTEG 198. Enligt parterna har koncentrationen tre huvudsakliga effekter. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta kommer den att leda till viktiga kostnadsbesparingar (i genomsnitt omkring [(cid:133)] (*) % av (cid:229)rsoms(cid:228)ttningen under en period p(cid:229) 3(cid:150)5 (cid:229)r). F(cid:246)r det andra kommer man att kunna uppn(cid:229) volymer som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att (cid:246)verg(cid:229) fr(cid:229)n den nuvarande indirekta f(cid:246)r- s(cid:228)ljningen av ett sn(cid:228)vt produktsortiment till detaljisterna till direktleveranser av ett helt(cid:228)ckande sortiment p(cid:229) n(cid:229)gra av de stora europeiska marknaderna. F(cid:246)r det tredje kommer man att kunna uppn(cid:229) volymer som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r parterna att h(cid:229)lla positionerna p(cid:229) den japanska marknaden f(cid:246)r att m(cid:246)ta konkurrensen fr(cid:229)n amerikanska tillverkare. Vad effektiviteten betr(cid:228)ffar b(cid:246)r det ocks(cid:229) noteras att kommissionen enligt artikel 2. 1 b i koncentrationsf(cid:246)rordningen f(cid:229)r ta h(cid:228)nsyn till utveck- lingen av tekniskt och ekonomiskt fram(cid:229)tskridande endast om detta (cid:228)r till gagn f(cid:246)r konsumenterna och inte utg(cid:246)r ett hinder f(cid:246)r konkurrensen. Om en dominerande st(cid:228)llning skapas p(cid:229) de relevanta marknader som identifi- eras ovan, s(cid:229) inneb(cid:228)r detta att de anm(cid:228)lande parternas effektivitetsargument inte kan beaktas vid bed(cid:246)mningen av den aktuella koncentrationen. Det kan dessutom kon- stateras att den st(cid:246)rsta delen av de kostnadsbesparingar som parterna r(cid:228)knar upp (cid:229)tminstone delvis verkar genomf(cid:246)rbara (cid:228)ven utan koncentrationen. D(cid:228)rf(cid:246)r anser kommissionen att de kostnadsminskningar som (cid:228)r direkt relaterade till synergieffekterna av koncentrationen i verkligheten sannolikt (cid:228)r mindre (cid:228)n [(cid:133)] (*) %. Det (cid:228)r f(cid:246)r s(cid:229)v(cid:228)l vidare oklart varf(cid:246)r det Danish Crown som Vestjyske Slagterier att planera ett samg(cid:229)ende med andra partner och uppn(cid:229) liknande f(cid:246)r- delar som genom den aktuella koncentrationen. inte vore m(cid:246)jligt IX. ¯TAGANDEN SOM F(cid:214)RESLAGITS AV PARTERNA 199. Parterna har i en skrivelse som mottogs den 18 februari 1999 (36) erbjudit sig att g(cid:246)ra f(cid:246)ljande (cid:229)taganden f(cid:246)r att skingra kommissionens farh(cid:229)gor om negativa effekter p(cid:229) konkurrensen. A. PARTERNAS STADGAR 200. Om kommissionen fattar beslut om att godk(cid:228)nna kon- centrationen kommer parterna att senast den 1 oktober 2001 (cid:228)ndra sina stadgar s(cid:229) att alla svinuppf(cid:246)dare som (cid:228)r medlemmar efter enskild anm(cid:228)lan till(cid:229)ts leverera upp till 15 % av sin veckoproduktion till konkurrenter till den sammanslagna enheten utan restriktioner. Till(cid:229)telse att undanta svin fr(cid:229)n kravet om exklusiva ink(cid:246)p kom- mer att ges till alla medlemmar som ans(cid:246)ker om det med sex veckors upps(cid:228)gningstid. Om den sammanslagna enheten, trots till(cid:229)telsen att s(cid:228)lja svinen till en annan k(cid:246)pare, tar emot dessa svin (cid:228)r den inte skyldig att betala ut restbetalningen f(cid:246)r dem. Den enskilda uppf(cid:246)daren kan om han (cid:246)nskar det efter tre m(cid:229)naders upps(cid:228)gnings- tid (cid:229)ter underst(cid:228)llas kravet att leverera samtliga svin och erh(cid:229)lla restbetalning f(cid:246)r alla svin. Den sammanslagna enheten (cid:228)r (cid:228)ven skyldig att ta emot s(cid:229)dana svin som undantas leveranskravet. Om kapaciteten emellertid inte skulle r(cid:228)cka till kan detta ske p(cid:229) ett icke-diskriminerande s(cid:228)tt med ett dr(cid:246)jsm(cid:229)l p(cid:229) h(cid:246)gst tv(cid:229) veckor. 201. Parterna (cid:229)tar sig att fr(cid:229)n och med den 1 oktober 1999 (cid:228)ndra punkt 9. 1 i fusionsavtalet (och d(cid:228)rigenom stad- garna) s(cid:229) att medlemmar efter en skriftlig anm(cid:228)lan kan l(cid:228)mna andelsf(cid:246)reningen efter en upps(cid:228)gningstid p(cid:229) 12 m(cid:229)nader som l(cid:246)per ut den sista i alla m(cid:229)nader. (36) Parterna l(cid:228)mnade den 4 mars 1999 in f(cid:246)rtydliganden av sina ursprungliga inl(cid:228)mnade synpunkter. 25. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 20/29 B. TILLHANDAH¯LLANDE AV KAPACITET 205. Om ingen konkurrent har utnyttjat erbjudandet om slakt p(cid:229) kontrakt inom [(cid:133)] (*)-perioden som inleds [(cid:133)] (*) efter det att kommissionen fattat beslut om att god- k(cid:228)nna koncentrationen (cid:228)r parterna inte l(cid:228)ngre skyldiga att forts(cid:228)tta att erbjuda slakt p(cid:229) kontrakt. Slakt p(cid:229) kontrakt 202. Parterna kommer senast [(cid:133)] (*) efter det att kommissio- nen fattat beslut om att godk(cid:228)nna koncentrationen och under en period p(cid:229) [(cid:133)] (*) i sina danska slakterier och enligt de villkor som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla EU:s, USDA:s och andra vanliga exportorganisationers fulla godk(cid:228)nnande att slakta, kylf(cid:246)rvara och grovstycka upp till 5 000 svin per fullst(cid:228)ndig arbetsvecka (cid:229)t en namngiven och av kommissionen godk(cid:228)nd befintlig och f(cid:246)rv(cid:228)ntat livsduglig konkurrent till parterna och Steff- Houlberg p(cid:229) den danska marknaden f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning av f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt via livsmedelshandeln. Konkurrenten skall vara frist(cid:229)ende och sakna anknytning till parterna och till Steff-Houlberg (37) ((cid:148)konkurrenten(cid:148)). 203. Under de f(cid:246)rsta [(cid:133)] (*) av [(cid:133)] (*) en period som inleds senast [(cid:133)] (*) efter det att kommissionen fattat beslut om att godk(cid:228)nna koncentrationen kommer priss(cid:228)tt- ningen f(cid:246)r slakten p(cid:229) kontrakt att beslutas mellan par- terna och konkurrenten. Om inget avtal har ing(cid:229)tts under den f(cid:246)rsta [(cid:133)] (*) kommer parterna under de (cid:229)ter- st(cid:229)ende [(cid:133)] (*) av [(cid:133)] (*) perioden ha r(cid:228)tt att f(cid:246)r varje slaktat svin som grovstyckats eller styckats till halva slaktkroppar s(cid:228)tta ett kilopris som omfattar parternas samtliga dokumenterade kostnader f(cid:246)r slakt och styck- ning samt en sk(cid:228)lig vinst p(cid:229) [(cid:133)] (*) % av de totala kost- naderna. Om konkurrenten (cid:246)nskar det kan kostnadsbe- r(cid:228)kningen granskas av den sammanslagna enhetens auk- toriserade revisor eller p(cid:229) konkurrentens bekostnad av en annan auktoriserad revisor som godk(cid:228)nts av den sammanslagna enheten och av konkurrenten. 204. Konkurrenten skall (cid:229)tminstone sex veckor i f(cid:246)rv(cid:228)g med- dela parterna i vilken kalendervecka slakten skall ske och hur m(cid:229)nga svin som skall slaktas och styckas samt om de skall styckas till halva slaktkroppar eller grov- styckas. Parterna har r(cid:228)tt att besluta var slakten och styckningen skall ske, samtidigt som de skall bem(cid:246)da sig om att tillm(cid:246)tesg(cid:229) konkurrentens (cid:246)nskem(cid:229)l att slakten utf(cid:246)rs s(cid:229) n(cid:228)ra dennes egna anl(cid:228)ggningar som m(cid:246)jligt. Konkurrenten ansvarar f(cid:246)r transporten av de levande svinen till slakteriet och transporten av de f(cid:228)rska halva eller grovstyckade slaktkropparna fr(cid:229)n slakteriet. Par- terna kommer att betala transportkostnaderna f(cid:246)r trans- port till ett annat slakteri om denna transfer beror p(cid:229) omst(cid:228)ndigheter under parternas kontroll. (37) Ett f(cid:246)retag eller en kombination av danska eller utl(cid:228)ndska slakte- livsmedelshandeln eller andra f(cid:246)retag verksamma rier, grossister, inom k(cid:246)ttindustrin. F(cid:246)rs(cid:228)ljning av ett slakteri 206. Parterna (cid:229)tar sig att tv(cid:229) veckor efter det att kommissio- nen fattat beslut om att godk(cid:228)nna koncentrationen samt under den period p(cid:229) [(cid:133)] (*) d(cid:229) parterna erbjuder slakt p(cid:229) kontrakt bjuda ut ett svinslakteri till f(cid:246)rs(cid:228)ljning p(cid:229) f(cid:246)ljande villkor: a) Tv(cid:229) veckor efter det att kommissionen fattat beslut om att godk(cid:228)nna koncentrationen kommer den sam- manslagna enheten att utse en frist(cid:229)ende f(cid:246)rvaltare (som m(cid:229)ste vara en investeringsbankir, en investe- ringsbank eller en liknande institution, nedan kallad f(cid:246)rvaltaren) som kommer att agera p(cid:229) kommissio- nens v(cid:228)gnar. F(cid:246)rvaltaren skall anses vara godk(cid:228)nd av kommissionen om kommissionen inom tv(cid:229) veckor efter det att den meddelats om tills(cid:228)ttningen inte l(cid:228)mnat n(cid:229)got skriftligt svar till parterna. b) Om konkurrenten har fattat beslut att ing(cid:229) ett avtal om slakt p(cid:229) kontrakt ges denna (cid:228)ven m(cid:246)jlighet att k(cid:246)pa slakteriet. Om konkurrenten beslutar att k(cid:246)pa slakteriet (cid:228)r parterna inte l(cid:228)ngre skyldiga att erbjuda slakt p(cid:229) kontrakt, vilket skall upph(cid:246)ra att g(cid:228)lla n(cid:228)r slakteriet s(cid:229)lts. Om parterna (cid:246)nskar s(cid:228)lja slakteriet till tredje part inom [(cid:133)] (*) efter det att kommissio- nen fattat beslut om att godk(cid:228)nna koncentrationen eller om f(cid:246)rvaltaren i enlighet med sk(cid:228)l 207 ovan vill s(cid:228)lja slakteriet till tredje part under den (cid:229)terst(cid:229)- ende [(cid:133)] (*)-perioden av den [(cid:133)] (*)-period d(cid:229) slakt p(cid:229) kontrakt erbjuds skall konkurrenten ha f(cid:246)rhands- r(cid:228)tt att k(cid:246)pa slakteriet p(cid:229) samma villkor och till samma pris som erbjuds av tredje part. Konkurren- ten m(cid:229)ste l(cid:228)mna ett svar inom tv(cid:229) veckor efter det att han erbjudits f(cid:246)rhandsr(cid:228)tt. Om konkurrenten avst(cid:229)r fr(cid:229)n sin f(cid:246)rhandsr(cid:228)tt och parterna s(cid:228)ljer slak- teriet skall kontraktet om slakt p(cid:229) parternas anl(cid:228)gg- ningar upph(cid:246)ra att g(cid:228)lla med en upps(cid:228)gningstid p(cid:229) tre m(cid:229)nader. c) Slakteriet skall vara ett svinslakteri bel(cid:228)get i Dan- mark och kunna tas i drift vid tiden f(cid:246)r den faktiska (cid:246)verf(cid:246)ringen av (cid:228)gander(cid:228)tten till konkurrenten. Slak- teriet skall ha en kapacitet p(cid:229) slakt av omkring 5 000 svin per hel arbetsvecka ((cid:148)slakteriet(cid:148)). Parterna har planer p(cid:229) att erbjuda svinslakteriet i Alling(cid:229)bro till f(cid:246)rs(cid:228)ljning men kan ist(cid:228)llet komma att erbjuda ett annat av kommissionen godk(cid:228)nt slakteri. L 20/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 1. 2000 d) Parterna skall s(cid:228)lja slakteriet till ett sk(cid:228)ligt marknads- pris med beaktande av alla aspekter som (cid:228)r relevanta vid v(cid:228)rderingen av ett danskt svinslakteri och (cid:246)ver- f(cid:246)ra det p(cid:229) de villkor som normalt till(cid:228)mpas inom denna industri i samband med (cid:246)verf(cid:246)ring av (cid:228)gande- r(cid:228)tt till ett slakteri. 207. I det fall att parterna inte har lyckats s(cid:228)lja slakteriet innan utg(cid:229)ngen av [(cid:133)] (*) efter det att kommissionen fattat beslut om att godk(cid:228)nna koncentrationen (cid:229)tar sig parterna att ge f(cid:246)rvaltaren o(cid:229)terkallelig fullmakt att f(cid:246)r deras r(cid:228)kning s(cid:228)lja slakteriet till en konkurrent till ett sk(cid:228)ligt marknadspris f(cid:246)re utg(cid:229)ngen av de (cid:229)terst(cid:229)ende [(cid:133)] (*) av den [(cid:133)] (*)-period d(cid:229) slaktkapacitet erbjuds p(cid:229) kontrakt i enlighet med vad som beskrivits i sk(cid:228)l 202. Kommissionen kan f(cid:246)rl(cid:228)nga denna period p(cid:229) rimliga sk(cid:228)l efter ans(cid:246)kan fr(cid:229)n parterna eller p(cid:229) f(cid:246)rvaltarens beg(cid:228)ran. Parterna skall vara f(cid:246)rvaltaren behj(cid:228)lpliga och f(cid:246)rse denne med alla uppgifter som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att genom- f(cid:246)ra f(cid:246)rs(cid:228)ljningen eller andra arbetsuppgifter i hans upp- drag. 208. Om slakteriet inte har s(cid:229)lts till ett rimligt och sk(cid:228)ligt pris vid utg(cid:229)ngen av denna period skall f(cid:246)rvaltaren ha [(cid:133)] (*) p(cid:229) sig att s(cid:228)lja slakteriet till ett h(cid:246)gre pris (cid:228)n minimipriset till en annan konkurrent (cid:228)n den som ing(cid:229)tt avtal om slakt p(cid:229) kontrakt enligt ovan. Avtalet om slakt p(cid:229) kontrakt skall upph(cid:246)ra att g(cid:228)lla efter det att (cid:228)gande- r(cid:228)tten (cid:246)verf(cid:246)rts. 212. 209. Parterna eller f(cid:246)rvaltaren skall meddela kommissionen alla v(cid:228)sentliga framsteg och rapportera var tredje m(cid:229)nad om hur f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av slakteriet fortskrider samt med- dela kommissionen om alla planer p(cid:229) att s(cid:228)lja slakteriet till en konkurrent. Parterna skall i samband med detta tillhandah(cid:229)lla kommissionen tillr(cid:228)ckliga uppgifter f(cid:246)r att den skall kunna g(cid:246)ra en bed(cid:246)mning om huruvida kon- kurrenten uppfyller villkoren f(cid:246)r en livsduglig konkur- rent. Kommissionen skall senast tv(cid:229) veckor efter det att den skriftligen erh(cid:229)llit dessa uppgifter meddela parterna eller f(cid:246)rvaltaren om den anser att konkurrenten inte (cid:228)r en livsduglig konkurrent till parterna eller till Steff-Houl- berg p(cid:229) den danska marknaden f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning av f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt via livsmedelshandeln och slakteriet f(cid:229)r i s(cid:229) fall inte s(cid:228)ljas till den f(cid:246)reslagne konkurrenten. Om kom- missionen inte har l(cid:228)mnat n(cid:229)got svar inom tv(cid:229) veckor f(cid:229)r parterna eller f(cid:246)rvaltaren s(cid:228)lja slakteriet till den f(cid:246)re- slagne konkurrenten. 210. Parterna (cid:229)tar sig att inte k(cid:246)pa tillbaka det s(cid:229)lda slakteriet utan kommissionens godk(cid:228)nnande. 213. Utbudet av levande djur 211. Parterna (cid:229)tar sig att under en period fr(cid:229)n ing(cid:229)endet av ett avtal om (cid:246)verf(cid:246)ring av kapacitet p(cid:229) slakt i Danmark av omkring 5 000 svin per arbetsvecka till och med den 1 oktober 2001 s(cid:228)lja 5 000 svin per vecka till den som k(cid:246)pt slaktkapaciteten, om denne skulle (cid:246)nska det. Priset f(cid:246)r svinen skall vara marknadspriset, dvs. ett pris mot- svarande vad parterna har betalat f(cid:246)r svinen plus [(cid:133)] (*) t(cid:228)cka restbetalningen och kronor per kilo f(cid:246)r att omkostnaderna f(cid:246)r de levererande uppf(cid:246)darna eller ett pris motsvarande vad parterna har betalat f(cid:246)r svinen plus [(cid:133)] (*) kronor per kilo. Parterna skall inte ansvara f(cid:246)r eller t(cid:228)cka kostnaderna f(cid:246)r transporten av svinen fr(cid:229)n uppf(cid:246)daren till uppsk(cid:246)paren. C. DANSKE SLAGTERIER Avl(cid:228)gsnande av kontrollen (cid:246)ver Danske Slagterier Parterna skall senast tre m(cid:229)nader efter det att kommis- sionen fattat beslut om att godk(cid:228)nna koncentrationen l(cid:228)gga fram och r(cid:246)sta f(cid:246)r ett beslut om att (cid:228)ndra paragraf 7. 10 i Danske Slagteriers stadgar. Alla fr(cid:229)gor skall enligt denna (cid:228)ndring beslutas genom enkel majoritet. Resolu- tionen skall emellertid sakna giltighet s(cid:229)vida inte styrel- semedlemmar fr(cid:229)n minst tv(cid:229) medlemmar enligt avsnitt 3. 1. 1 (f(cid:246)r n(cid:228)rvarande parterna, Steff-Houlberg och TiCan) godk(cid:228)nt den. I det fall att ett beslut om a) h(cid:246)j- ning eller s(cid:228)nkning av medlemsavgifter med mer (cid:228)n vad som procentuellt motsvarar inflationen, b) antagande av aff(cid:228)rsplanen, c) antagande av den (cid:229)rliga budgeten, d) v(cid:228)sentliga f(cid:246)r(cid:228)ndringar av det egna kapitalet, e) godk(cid:228)n- nande av nya medlemmar enligt avsnitt 3. 1. 1, f) beslut enligt paragraferna 4. 1, 4. 2 och 4. 3, g) rekommendation till danska jordbruks- och fiskeriministeriet om medlem- mar i styrelsen f(cid:246)r (cid:148)svinavgiftsfonden(cid:148), h) rekommenda- tion eller tills(cid:228)ttning av medlemmar i andra styrelser som Danske Slagterier har r(cid:228)tt att rekommendera eller utse medlemmar till, i) tills(cid:228)ttning av medlemmar i de frist(cid:229)ende f(cid:246)retagen, eller j) beslut som har betydande finansiella eller kommersiella effekter p(cid:229) (cid:229)tminstone en av medlemmarna enligt avsnitt 3. 1. 1, har blockerats tv(cid:229) inom tre m(cid:229)nader av parterna enbart eller g(cid:229)nger gemensamt av de (cid:246)vriga medlemmarna enligt avsnitt 3. 1. 1. skall den medlem som lagt fram f(cid:246)rslaget ha r(cid:228)tt att beg(cid:228)ra medling i fr(cid:229)gan. I det fall att parterna inte fattat beslut om skiljedomare inom 14 dagar efter den sista av de tv(cid:229) omr(cid:246)stningarna skall ordf(cid:246)randen i Sł- og Handelsretten i K(cid:246)penhamn agera skiljedomare. Skiljedomaren skall ge parterna m(cid:246)j- lighet att yttra sig men har r(cid:228)tt att utf(cid:246)ra medlingen enligt det s(cid:228)tt som han finner l(cid:228)mpligt. Skiljedomen skall vara slutgiltig. De medlemmar enligt avsnitt 3. 1. 1 som avses i skiljedomen kan l(cid:228)mna Danske Slagterier om de ans(cid:246)ker om det skriftligen senast 30 dagar efter det att skiljedomen meddelats. De uttr(cid:228)dande medlem- marnas s(cid:228)rskilda konton I och II skall betalas ut med hela kontobeloppet som om medlemskapet upph(cid:246)rt att g(cid:228)lla till f(cid:246)ljd av uppl(cid:246)sning av Danske Slagterier. De 25. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 20/31 uttr(cid:228)dande medlemmarnas andel av Danske Slagteriers katastrof- och verksamhetsreserv skall betalas ut i enlig- het med reservens stadgar. ningen ske i enlighet med det h(cid:246)gsta pris som medlem- marna erh(cid:229)llit under anm(cid:228)lnings- eller leveransveckan(cid:148). 214. I det fall att parterna v(cid:228)ljer att l(cid:228)mna Danske Slagterier kan de (cid:229)terst(cid:229)ende medlemmarna enligt avsnitt 3. 1. 1 senast 30 dagar efter det att styrelsen underr(cid:228)ttats om uttr(cid:228)det fatta beslut om uppl(cid:246)sning av Danske Slagterier. Samtliga medlemmar skall erh(cid:229)lla sin andel av beh(cid:229)ll- ningen av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen ber(cid:228)knad i enlighet med Danske Slagteriers stadgar sedan f(cid:246)rs(cid:228)ljningen genomf(cid:246)rts. D. ESS-FOOD Upph(cid:228)vande av det nationella priss(cid:228)ttningssystemet 215. Parterna skall senast tre m(cid:229)nader efter det att kommis- sionen fattat beslut om att godk(cid:228)nna koncentrationen, men f(cid:246)re beslutet om avl(cid:228)gsnande av parternas kontroll (cid:246)ver Danske Slagterier, l(cid:228)gga fram och r(cid:246)sta f(cid:246)r ett beslut om att fr(cid:229)n och med inledningen av r(cid:228)kenskaps- (cid:229)ret 1999/2000 (cid:228)ndra paragraferna 2. 3 och 4. 3 i Danske Slagteriers stadgar f(cid:246)r att upph(cid:228)va parternas (cid:229)ta- gande att i egenskap av medlemmar i Danske Slagterier f(cid:246)lja ett gemensamt priss(cid:228)ttningssystem. framtiden skall parterna inte samordna priserna, dvs. den allm(cid:228)nna prisstrukturen. Danske Slagteriers (cid:246)vervakande styrelse skall omedelbart efter Danske Slagteriers beslut om att (cid:228)ndra sina stadgar (cid:228)ndra reglerna f(cid:246)r betalning f(cid:246)r slaktsvin och reglerna f(cid:246)r betalning f(cid:246)r suggor i enlighet med detta. I till f(cid:246)rsta stycket f(cid:246)ljande: H(cid:228)nvisningar 216. ˜ndringarna av reglerna f(cid:246)r betalning f(cid:246)r slaktsvin kan (cid:148)den sammanfattas enligt nationella priskommittØn(cid:148) ers(cid:228)tts med (cid:148)betalningskom- mittØn(cid:148). Paragraferna 1. 2, 3. 5, 4. 2, 4. 7 och 7. 0 stryks. Orden (cid:148)och det nationella priset(cid:148) i paragraf 1. 3 stryks. Paragraf 3. 4 (cid:228)ndras till (cid:148)BetalningskommittØn skall fast- st(cid:228)lla viktintervall, underlaget f(cid:246)r halten av magert k(cid:246)tt och alla andra objektiva kriterier f(cid:246)r betalning f(cid:246)r slakt- svin(cid:148). Det till (cid:148)Danske Slagteriers (cid:246)vervakande styrelse skall fastst(cid:228)lla de objektiva grunderna f(cid:246)r justering av betalningen f(cid:246)r slaktsvin i specialfall som avser kvalitet, insamling och slakt. Specialfallen (cid:228)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande:(cid:148). Andra meningen i paragraf 5. 2 (cid:228)ndras till (cid:148)Om detta medf(cid:246)r leverans i n(cid:228)stf(cid:246)ljande vecka skall betalningen ske i enlighet med det h(cid:246)gsta pris som medlemmarna erh(cid:229)llit under anm(cid:228)l- nings- eller leveransveckan(cid:148). Slutligen (cid:228)ndras paragraf 5. 3 till (cid:148)Om en leverans av slaktsvin tidigarel(cid:228)ggs med mer (cid:228)n 1 dag p(cid:229) slakteriets beg(cid:228)ran skall vikten (cid:246)kas med det antal gram som fastst(cid:228)llts av betalningskommit- tØn. Om en leverans tidigarel(cid:228)ggs 1 vecka skall betal- i paragraf 3. 6 (cid:228)ndras 217. 218. 219. 220. Parterna (cid:229)tar sig att efter det att kommissionen fattat beslut om att godk(cid:228)nna koncentrationen inleda f(cid:246)rhand- lingar med Steff-Houlberg ochTiCan f(cid:246)r att f(cid:229) till st(cid:229)nd ett avtal om uppl(cid:246)sning av det gemensamma (cid:228)gandet i ESS-Food. Avtalet kan inbegripa f(cid:246)rs(cid:228)ljning av delar av ESS-Food antingen till en av (cid:228)garna eller till en tredje part p(cid:229) parternas villkor. Senast tv(cid:229) veckor efter det att kommissionen fattat beslut om att godk(cid:228)nna koncentrationen skall parterna l(cid:228)mna in en f(cid:246)rteckning (cid:246)ver m(cid:246)jliga f(cid:246)rvaltare, som m(cid:229)ste vara investeringsbankirer, investeringsbanker eller liknande institutioner, till Steff-Houlberg och TiCan f(cid:246)r godk(cid:228)nnande. I det fall att Steff-Houlberg och TiCan inte har godk(cid:228)nt n(cid:229)gon av de f(cid:246)rvaltare som f(cid:246)reslagits inom (cid:229)tta dagar efter det att de har mottagit f(cid:246)rteckningen m(cid:229)ste de b(cid:229)da f(cid:246)retagen g(cid:246)ra en egen f(cid:246)rteckning med f(cid:246)rvaltare inom (cid:229)tta dagar och alternativa f(cid:246)rslag till l(cid:228)mna in denna till parterna f(cid:246)r godk(cid:228)nnande inom (cid:229)tta dagar fr(cid:229)n det att de mottagit f(cid:246)rteckningen. I det fall att parterna och Steff-Houlberg och TiCan lyckas fatta beslut om val och tills(cid:228)ttning av f(cid:246)rvaltare skall parterna meddela dennes namn till kommissionen. F(cid:246)rvaltaren skall anses vara godk(cid:228)nd av kommissionen om den inte l(cid:228)mnat n(cid:229)got skriftligt svar till parterna inom tv(cid:229) veckor efter det att tills(cid:228)ttningen meddelats. I det fall att parterna och Steff-Houlberg och TiCan inte lyckas fatta beslut om val och tills(cid:228)ttning av f(cid:246)rvaltare, vare sig utifr(cid:229)n parternas eller Steff-Houlbergs och TiCans f(cid:246)rteckningar, skall parterna l(cid:228)mna in dessa till kommissionen tillsammans med alla relevanta uppgifter, inklusive sk(cid:228)len till varf(cid:246)r parterna och Steff-Houlberg och TiCan inte har lyckats fatta beslut om tills(cid:228)ttningen inom tv(cid:229) av f(cid:246)rvaltaren. Kommissionen skall veckor utse en f(cid:246)rvaltare p(cid:229) grundval av de inl(cid:228)mnade f(cid:246)rteckningarna och uppgifterna. Samma f(cid:246)rfarande kommer att till(cid:228)mpas efter vederb(cid:246)rliga (cid:228)ndringar f(cid:246)r fastst(cid:228)llandet av f(cid:246)rvaltarens uppdrag. i s(cid:229) fall 221. F(cid:246)rvaltaren kommer att agera p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar i enlighet med sitt uppdrag, vilket godk(cid:228)nts av kommis- L 20/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 1. 2000 sionen, och s(cid:228)kerst(cid:228)lla att parterna vinnl(cid:228)gger sig om att f(cid:229) till st(cid:229)nd ett avtal med Steff-Houlberg och TiCan enligt vad som beskrivs i sk(cid:228)l 217 och att rimliga f(cid:246)r- slag fr(cid:229)n Steff-Houlberg och TiCan och den samman- slagna enheten inte avvisas. F(cid:246)rvaltaren skall vidare s(cid:228)kerst(cid:228)lla att (cid:228)garna till ESS-Food inte l(cid:229)ter f(cid:246)retaget sjunka i v(cid:228)rde och att de uppr(cid:228)tth(cid:229)ller full produktions- verksamhet s(cid:229) l(cid:229)ngt detta (cid:228)r kommersiellt m(cid:246)jligt tills dess att den slutliga utv(cid:228)rderingen av ESS-Food har avslutats, se sk(cid:228)l 223. Uppr(cid:228)tth(cid:229)llandet av v(cid:228)rdet kan emellertid inneb(cid:228)ra [(cid:133)] (*). F(cid:246)rvaltaren skall dessutom s(cid:228)kerst(cid:228)lla att den sammanslagna enheten inte missbru- kar sin ensamma kontroll till nackdel f(cid:246)r minoritetsmed- lemmarna. Parterna skall vara f(cid:246)rvaltaren behj(cid:228)lpliga och f(cid:246)rse denne med alla uppgifter (cid:150) inklusive i n(cid:246)dv(cid:228)n- diga fall uppgifter om de utbudsvolymer och utbudspri- ser medlemmarna i ESS-Food erbjuder ESS-Food (cid:150) som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att denna skall kunna genomf(cid:246)ra sitt uppdrag. Parterna eller f(cid:246)rvaltaren skall minst var tredje m(cid:229)nad meddela kommissionen alla v(cid:228)sentliga framsteg i fr(cid:229)ga om hur uppl(cid:246)sningen av det gemensamma (cid:228)gandet i ESS-Food fortskrider samt i ett senare skede i fr(cid:229)ga om f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av ESS-Food. 224. Parterna (cid:229)tar sig att under en [(cid:133)] (*)-period efter det att den sammanslagna enheten har f(cid:246)rv(cid:228)rvat ((cid:229)terstoden av) Steff-Houlbergs och TiCans aktier i ESS-Food erbjuda sig att utan prisdiskriminering eller annan (cid:229)tskillnad och under f(cid:246)rvaltarens (cid:246)versyn distribuera och s(cid:228)lja grisk(cid:246)tt eller andra befintliga produkter fr(cid:229)n Steff-Houlberg och TiCan via ESS-Food p(cid:229) marknader d(cid:228)r ESS-Food (cid:228)r verk- samt. Denna period kan efter ans(cid:246)kan fr(cid:229)n Steff-Houl- berg och TiCan f(cid:246)rl(cid:228)ngas av kommissionen med ytterli- gare [(cid:133)] (*). E. DAT-SCHAUB 222. Om ett avtal mellan (cid:228)garna till ESS-Food enligt sk(cid:228)l 217 inte har kommit till st(cid:229)nd senast [(cid:133)] (*) efter det att kommissionen fattat beslut om att godk(cid:228)nna koncentra- tionen (cid:150) denna period kan f(cid:246)rl(cid:228)ngas av kommissionen om den sammanslagna enheten ans(cid:246)ker och anger rim- liga sk(cid:228)l till det (cid:150) (cid:229)tar sig parterna att f(cid:246)rv(cid:228)rva Steff- Houlberg och TiCans ((cid:229)terst(cid:229)ende) aktier i ESS-Food senast [(cid:133)] (*) efter det att den f(cid:246)rsta [(cid:133)] (*)-perioden sedan kommissionen fattat beslut om att godk(cid:228)nna kon- centrationen har l(cid:246)pt ut. 223. f(cid:246)rh(cid:229)llande Ink(cid:246)pspriset skall vara rimligt och sk(cid:228)ligt och vara base- rat p(cid:229) att ESS-Food (cid:228)r ett f(cid:246)retag med full produktions- verksamhet (cid:150) f(cid:246)rutom vad g(cid:228)ller [(cid:133)] (*). V(cid:228)rderingen av ESS-Food skall utf(cid:246)ras av en oberoende expert som skall v(cid:228)ljas av (cid:228)garna till ESS-Food. Experten skall agera under f(cid:246)rvaltarens (cid:246)versyn i enlighet med dennes uppdrag. V(cid:228)rderingen av de delar av ESS-Food som har full pro- duktionsverksamhet skall baseras p(cid:229) f(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan b(cid:246)rskursen dividerad med vinsten per aktie, vilket (cid:228)r som utg(cid:246)r godk(cid:228)nd internationell det v(cid:228)rderingspraxis. Om detta inte g(cid:229)r att till(cid:228)mpa skall v(cid:228)rderingen baseras p(cid:229) bokf(cid:246)rt nettov(cid:228)rde i kontona vid tiden f(cid:246)r (cid:246)verf(cid:246)ringen av (cid:228)gander(cid:228)tten. F(cid:246)rvaltaren kan (cid:228)ven agera expert om parterna (cid:228)r eniga om det. Parterna och/eller Steff-Houlberg och/eller TiCan skall alla ha r(cid:228)tt att f(cid:229) ett andra utl(cid:229)tande om v(cid:228)rderingen av ESS-Food fr(cid:229)n en dansk auktoriserad revisor. Om detta andra utl(cid:229)- tande skiljer sig fr(cid:229)n den f(cid:246)rsta v(cid:228)rderingen med mer (cid:228)n 10 % skall v(cid:228)rderingen avg(cid:246)ras genom en slutgiltig och bindande skiljedom fr(cid:229)n en skiljedomare som skall vara en frist(cid:229)ende auktoriserad revisor som saknar anknyt- ning till (cid:228)garna till EES-Food samt (cid:228)r medlem i och utn(cid:228)mnd av Foreningen af Statsautoriserede Revisorer i Danmark. 225. Den sammanslagna enheten skall l(cid:228)gga fram och god- k(cid:228)nna en resolution om att (cid:228)ndra DAT-Schaubs stadgar enlig f(cid:246)ljande: Eget kapital i DAT-Schaub minus kapita- let fr(cid:229)n A- och B-aktier den 30 september 1999 skall f(cid:246)rdelas mellan A-medlemmarna (f(cid:246)r n(cid:228)rvarande par- terna, Steff-Houlberg och TiCan) och s(cid:228)ttas in p(cid:229) med- f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r A-medlemmarna. F(cid:246)rdel- lemskonton till ningen skall ske i proportion till A-medlemmarnas tarm- leveranser under de tre r(cid:228)kenskaps(cid:229)ren 1996/1997, 1997/1998 och 1998/1999. Alla framtida (cid:246)kningar eller minskningar av det egna kapitalet skall h(cid:228)danefter (cid:229)rli- gen f(cid:246)rdelas p(cid:229) passivkonton i enlighet med medlem- marnas tarmleveranser under det r(cid:228)kenskaps(cid:229)r d(cid:229) vins- terna skett. 226. A-medlemmar som l(cid:228)mnar DAT-Schaub skall ha r(cid:228)tt till ers(cid:228)ttning f(cid:246)r sitt A-aktiekapital till det nominella v(cid:228)rdet och f(cid:246)r sina passivkonton i den utstr(cid:228)ckning dessa (cid:228)r or(cid:246)rda i enlighet med de f(cid:246)rsta r(cid:228)kenskaper som antas av st(cid:228)mman efter uttr(cid:228)det. A-aktiekapitalet skall betalas ut i enlighet med det aktuella v(cid:228)rdet dagen f(cid:246)r uttr(cid:228)det. Saldot p(cid:229) passivkontot skall betalas ut genom fem (cid:229)rliga j(cid:228)mstora utbetalningar. R(cid:228)ntan p(cid:229) det saldo som (cid:229)terst(cid:229)r att betala ut skall vara 50 % av den genomsnittliga r(cid:228)nta DAT-Schaub betalar p(cid:229) sina kortfristiga l(cid:229)n. DAT- Schaub skall emellertid alltid ha r(cid:228)tt att betala eventuell (cid:229)terstod i en enda betalning. En A-medlem som l(cid:228)mnar DAT-Schaub enligt ovan ska ha r(cid:228)tt att k(cid:246)pa alla DAT- Schaubs maskiner och arbetsredskap som finns och anv(cid:228)nds p(cid:229) medlemmens slakteri(er) till ett marknadspris som skall best(cid:228)mmas p(cid:229) rimliga och objektiva villkor med beaktande av alla relevanta aspekter inklusive v(cid:228)r- det av de immateriella r(cid:228)ttigheterna som h(cid:246)r till denna utrustning. V(cid:228)rderingen skall g(cid:246)ras av en expert som (cid:228)r auktoriserad revisor och medlem i och utn(cid:228)mnd av For- eningen af Statsautoriserede Revisorer i Danmark. 25. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 20/33 F. DAKA 232. 227. 228. 229. 230. Parterna skall efter det att kommissionen fattat beslut om att godk(cid:228)nna koncentrationen erbjuda tredje parter att k(cid:246)pa en avsev(cid:228)rd andel av parternas (cid:228)gande i daka. Parterna kommer s(cid:229)ledes att (cid:246)verf(cid:246)ra en s(cid:229)dan m(cid:228)ngd aktier eller acceptera att en tredje part tecknar en s(cid:229)dan m(cid:228)ngd aktier i daka att parterna f(cid:246)rlorar sin ensamma kontroll (cid:246)ver daka samtidigt som de tillsammans med de (cid:246)vriga slakterie(cid:228)garna beh(cid:229)ller en majoritet av r(cid:246)s- terna i dakas st(cid:228)mma. Med tredje part menas h(cid:228)r en part som (cid:228)r frist(cid:229)ende och saknar anknytning till parterna. Partena skall senast tv(cid:229) veckor efter det att kommissio- nen fattat beslut om att godk(cid:228)nna koncentrationen utse en frist(cid:229)ende f(cid:246)rvaltare (cid:150) med k(cid:228)nnedom om slakteri- n(cid:228)ringen (cid:150) som kommer att agera p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar och s(cid:228)kerst(cid:228)lla att parternas (cid:228)gande i daka inte anv(cid:228)nds f(cid:246)r att minska serviceniv(cid:229)n eller (cid:228)ndra priss(cid:228)tt- ningssystemen f(cid:246)r r(cid:229)varor till nackdel f(cid:246)r konkurren- terna samt att parterna vinnl(cid:228)gger sig om att (cid:246)verf(cid:246)ra en tillr(cid:228)ckligt stor del av (cid:228)gandet. F(cid:246)rvaltaren skall anses vara godk(cid:228)nd av kommissionen om kommissionen inom tv(cid:229) veckor efter det att den har underr(cid:228)ttats om tills(cid:228)tt- ningen inte l(cid:228)mnat n(cid:229)got skriftligt svar till parterna. F(cid:246)rvaltaren skall ha r(cid:228)tt att anv(cid:228)nda parternas r(cid:246)str(cid:228)tt i dakas styrelse och vid dess st(cid:228)mma i den utstr(cid:228)ckning det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att ber(cid:246)va parterna den ensamma kontrollen av daka. Parterna skall vara f(cid:246)rvaltaren behj(cid:228)lpliga och f(cid:246)rse denne med alla uppgifter som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att denne skall kunna genomf(cid:246)ra sitt uppdrag. Parterna eller f(cid:246)rvaltaren skall minst var tredje m(cid:229)nad meddela kommissionen alla v(cid:228)sentliga framsteg. I det fall att (cid:246)verf(cid:246)ring av en tillr(cid:228)cklig del av parternas (cid:228)gande i daka inte har skett innan utg(cid:229)ngen av [(cid:133)] (*) efter det att kommissionen fattat beslut om att god- k(cid:228)nna koncentrationen (cid:229)tar senast [(cid:133)] (*) ge f(cid:246)rvaltaren o(cid:229)terkallelig fullmakt att (cid:246)verf(cid:246)ra en tillr(cid:228)cklig del av (cid:228)gandet till en eller flera tredje parter p(cid:229) rimliga villkor. Kommissionen kan f(cid:246)rl(cid:228)nga denna period p(cid:229) rimliga sk(cid:228)l efter ans(cid:246)kan fr(cid:229)n den samman- slagna enheten. sig parterna att 231. Om f(cid:246)rvaltaren inte har (cid:246)verf(cid:246)rt en tillr(cid:228)cklig del av (cid:228)gandet i daka innan tidsfristen i sk(cid:228)l 230 har l(cid:246)pt ut skall denne s(cid:228)lja en tillr(cid:228)cklig del av parternas (cid:228)gande p(cid:229) b(cid:228)sta m(cid:246)jliga villkor. (cid:214)verf(cid:246)ringen skall ha slutf(cid:246)rts senast [(cid:133)] (*) efter det att ovann(cid:228)mnda tidsfrist l(cid:246)pt ut och utan krav p(cid:229) n(cid:229)got minimipris. Parterna eller f(cid:246)rvaltaren skall underr(cid:228)tta kommissionen om alla planer p(cid:229) att (cid:246)verf(cid:246)ra en tillr(cid:228)cklig del av (cid:228)gan- det i daka till tredje part. Parterna eller f(cid:246)rvaltaren skall f(cid:246)rse kommissionen med alla uppgifter som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att kunna bed(cid:246)ma huruvida den f(cid:246)reslagne k(cid:246)paren uppfyller kriterierna om oberoende, livsduglighet, kapi- tal, ledning och erfarenhet. Kommissionen skall senast tv(cid:229) veckor efter det att den skriftligen erh(cid:229)llit dessa upp- gifter meddela parterna eller f(cid:246)rvaltaren om den anser att den f(cid:246)reslagne k(cid:246)paren inte uppfyller kravet att vara inte oberoende av parterna och (cid:228)gandet f(cid:229)r i s(cid:229) fall (cid:246)verf(cid:246)ras till den f(cid:246)reslagna k(cid:246)paren. Om kommissionen inte har l(cid:228)mnat n(cid:229)got svar inom tv(cid:229) veckor f(cid:229)r parterna (cid:246)verf(cid:246)ra (cid:228)gandet till den f(cid:246)reslagne tredje parten. Par- terna eller f(cid:246)rvaltaren skall underr(cid:228)tta kommissionen om (cid:246)verf(cid:246)ringen n(cid:228)r den slutf(cid:246)rts. 233. Den sammanslagna enheten skall avh(cid:229)lla sig fr(cid:229)n att (cid:229)terta ensam kontroll (cid:246)ver daka s(cid:229) l(cid:228)nge som kommis- sionen anser att parterna genom detta skulle befinna sig i en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden. X. BED(cid:214)MNING AV ¯TAGANDENA A. DEN DANSKA MARKNADEN F(cid:214)R INK(cid:214)P AV LEVANDE SVIN F(cid:214)R SLAKT 234. Parternas (cid:229)taganden inneb(cid:228)r att n(cid:229)gon dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) den danska marknaden f(cid:246)r ink(cid:246)p av levande svin f(cid:246)r slakt inte uppkommer. (cid:151) Medlemmarnas m(cid:246)jlighet att med sex veckors upp- s(cid:228)gningstid leverera upp till 15 % (38) av sin vecko- produktion till andra k(cid:246)pare kommer att underl(cid:228)tta f(cid:246)r danska och utl(cid:228)ndska slakterier att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till ett betydande antal danska svin. (cid:151) En upps(cid:228)gningstid p(cid:229) 12 m(cid:229)nader kommer att g(cid:246)ra det l(cid:228)ttare f(cid:246)r uppf(cid:246)daren att byta slakteri. 235. Kommissionen anser d(cid:228)rf(cid:246)r att transaktionen inte kom- mer att leda till en avsk(cid:228)rmning av den danska markna- den f(cid:246)r ink(cid:246)p av levande svin. ¯tagandena kommer ocks(cid:229) att avl(cid:228)gsna parternas kontroll (cid:246)ver innovationen inom den danska svinbranschen. Ber(cid:246)rda parter som livsmedelsbutiker kommer att kunna ta direktkontakt (38) 15 % motsvarar 2,4 miljoner svin om (cid:229)ret, vilket i sin tur ungef(cid:228)r- ligen motsvarar tillr(cid:228)ckligt m(cid:229)nga svin f(cid:246)r att tillgodose 140 % av den danska marknaden f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning av f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt till livsme- delsbutiker. L 20/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 1. 2000 med uppf(cid:246)dare och l(cid:228)mna f(cid:246)rslag till annan produktion. ¯tagandena kommer vidare att (cid:246)ka uppf(cid:246)darnas m(cid:246)jlig- het att v(cid:228)lja slakteri. Det kommer slutligen att bli sv(cid:229)rare f(cid:246)r parterna att ut(cid:246)va press p(cid:229) de privata slakterierna genom att dra till sig en del av de 4 % (800 000 svin) av den danska svinproduktionen som de privata slakteri- erna f(cid:246)r n(cid:228)rvarande f(cid:246)rv(cid:228)rvar. Detta beror p(cid:229) att de pri- vata slakterierna potentiellt skulle ha en extrareserv p(cid:229) uppemot 2 400 000 svin till f(cid:246)ljd av de 15 % av vecko- produktion som f(cid:229)r levereras utan restriktioner. Transak- tionen kommer d(cid:228)rf(cid:246)r inte att leda till uppkomsten av en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden f(cid:246)r ink(cid:246)p av levande svin f(cid:246)r slakt. B. DEN DANSKA MARKNADEN F(cid:214)R F˜RSKT GRISK(cid:214)TT SOM S˜LJS VIA LIVSMEDELSHANDELN 236. Kommissionen anser att de (cid:229)taganden som parterna har gjort (cid:228)r tillr(cid:228)ckliga f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra uppkomsten av en dominerande st(cid:228)llning f(cid:246)r ett duopol p(cid:229) den danska marknaden f(cid:246)r f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt som s(cid:228)ljs via livsmedels- handeln. Kommissionen noterar s(cid:228)rskilt att (cid:151) det kommer att finnas st(cid:246)rre utrymme f(cid:246)r priskon- kurrens eftersom avskaffandet av kvotsystemet f(cid:246)r grisar kommer att ge andelsf(cid:246)reningarna (cid:246)kad flexi- bilitet vid priss(cid:228)ttningen f(cid:246)r uppf(cid:246)darna. Anskaff- ning av r(cid:229)material kan d(cid:228)rf(cid:246)r bli en framtida k(cid:228)lla till konkurrens mellan andelsf(cid:246)reningarna. (cid:151) marknaden kommer att bli mindre (cid:246)ppen till sin f(cid:246)ljd av avskaffandet av kvotsystemet karakt(cid:228)r till f(cid:246)r grisar. (cid:151) uppl(cid:246)sningen av det gemensamma (cid:228)gandet i ESS- Food och m(cid:246)jligheten att l(cid:228)mna DAT-Schaub avl(cid:228)gs- nar de strukturella kopplingarna mellan parterna och Steff-Houlberg. Det noteras s(cid:228)rskilt att Steff- Houlberg genom detta kommer att f(cid:229) ett st(cid:246)rre obe- roende av parterna. Kommissionen (cid:228)r emellertid medveten om att Steff-Houlberg kommer att beh(cid:246)va utveckla alternativa f(cid:246)rs(cid:228)ljningskanaler efter uppl(cid:246)s- ningen av det gemensamma (cid:228)gandet i ESS-Food. F(cid:246)r att Steff-Houlberg skall kunna erh(cid:229)lla de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga investeringarna f(cid:246)r att utveckla nya f(cid:246)rs(cid:228)ljningskana- ler och d(cid:228)rigenom f(cid:246)rbli en livsduglig konkurrent (cid:228)r det viktigt att uppl(cid:246)sningen av det gemensamma (cid:228)gandet i ESS-Food inte (cid:228)r f(cid:246)rlustbringande f(cid:246)r Steff- f(cid:246)rfarande Houlberg. Kommissionen anser att det som beskrivs i (cid:229)tagandena (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt f(cid:246)r att skydda Steff-Houlberg, i synnerhet eftersom kom- missionen kommer att vara den som godk(cid:228)nner f(cid:246)r- valtaren. (cid:151) det kommer att finnas st(cid:246)rre utrymme f(cid:246)r skillnader mellan Steff-Houlbergs och parternas kostnadsstruk- tur p(cid:229) grund av den (cid:246)kade flexibiliteten vid priss(cid:228)tt- ningen av r(cid:229)materialet (se ovan) samt p(cid:229) grund av att Steff-Houlberg i framtiden inte kommer att anv(cid:228)nda samma f(cid:246)rs(cid:228)ljningskanaler som parterna. (cid:151) (cid:229)tagandet om slakt p(cid:229) kontrakt och om f(cid:246)rs(cid:228)ljning av slaktkapacitet till en konkurrent kommer att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att st(cid:228)rka de alternativa leverant(cid:246)rerna p(cid:229) marknaden tillr(cid:228)ckligt mycket f(cid:246)r att skapa ett viktigt tredje alternativ till parterna och Steff-Houl- berg. Det noteras i detta sammanhang att uppluck- randet av leveranskravet p(cid:229) marknaden i f(cid:246)reg(cid:229)ende led f(cid:246)r levande svin kommer att bidra till att s(cid:228)kra leverans av r(cid:229)material f(cid:246)r ett s(cid:229)dant tredje alternativ p(cid:229) marknaden och att parterna vid behov kommer att leverera levande djur f(cid:246)r slakt innan denna upp- luckring har skett. 237. Slutligen anser kommissionen att det (cid:246)kade utrymmet f(cid:246)r priskonkurrens, den minskade (cid:246)ppenheten i fr(cid:229)ga om priss(cid:228)ttningen p(cid:229) marknaden, avl(cid:228)gsnandet av de strukturella kopplingarna mellan parterna och Steff- Houlberg, det (cid:246)kade utrymmet f(cid:246)r skillnader i kostnads- strukturer och st(cid:228)rkandet av alternativen p(cid:229) marknaden genom att slaktkapacitet tillhandah(cid:229)lls i kombination med att leveranskravet f(cid:246)r uppf(cid:246)dare uppluckras (cid:228)r till- r(cid:228)ckligt f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra uppkomsten av en domine- rande st(cid:228)llning f(cid:246)r ett duopol p(cid:229) denna marknad, vilket annars skulle ha varit f(cid:246)ljden av transaktionen. C. DEN DANSKA MARKNADEN F(cid:214)R SLAKTBIPRODUKTER (H(cid:214)GRISKMATERIAL) 238. ¯tagandet kommer att inneb(cid:228)ra att parterna inte kom- mer att f(cid:246)rv(cid:228)rva ensam kontroll (cid:246)ver daka. D(cid:228)rf(cid:246)r kom- mer ingen dominerande st(cid:228)llning att uppst(cid:229) p(cid:229) denna marknad. XI. SLUTSATS 239. Av ovan n(cid:228)mnda sk(cid:228)l har kommissionen funnit att den anm(cid:228)lda koncentrationen, (cid:228)ndrad genom (cid:229)tagandena, inte kommer att ge upphov till en dominerande st(cid:228)ll- ning p(cid:229) de danska marknaderna f(cid:246)r ink(cid:246)p av levande svin till slakt, f(cid:246)r f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt som s(cid:228)ljs via livsmedels- handeln och f(cid:246)r slaktbiprodukter, som skulle medf(cid:246)ra att den effektiva konkurrensen inom den gemensamma marknaden eller en v(cid:228)sentlig del av denna p(cid:229)tagligt skulle h(cid:228)mmas. Transaktionen (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)renlig med 25. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 20/35 den gemensamma marknaden och ESS-avtalets funktion, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att (cid:229)tagandena fullg(cid:246)rs. Artikel 2 H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 Den koncentration som anm(cid:228)ldes av parterna den 5 oktober 1998 och som best(cid:229)r av samg(cid:229)endet mellan Slagterierskabet Danish Crown AmbA och Vestjyske Slagterier A. m. b. A. och Slagteriselskabet Danish Crown AmbA:s och Vestjyske Slagte- rier A. m. b. A. :s (cid:246)vertagande av kontrollen (cid:246)ver daka a. m. b. a. , Danske Andelsslagteriers Tarmsalg (cid:150) Schaub & Co a. m. b. a. , Slagteriernes F(cid:230)llesindkłbsforening a. m. b. a. och Scan-Hide a. m. b. a. , f(cid:246)rklaras f(cid:246)renlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalets funktion, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att (cid:229)tagandena, som redovisas i sk(cid:228)len 200(cid:150)233 fullg(cid:246)rs. Detta beslut riktar sig till 1. Slagteriselskabet Danish Crown AmbA Marsvej 43 DK-8900 Randers 2. Vestjyske Slagterier A. m. b. A. Havnevej 8 DK-7600 Struer Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 9 mars 1999. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen L 20/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 1. 2000 BILAGA F(cid:246)rs(cid:228)ljning av f(cid:228)rskt grisk(cid:246)tt f(cid:246)r slutkonsumtion Livsmedelshandel Slakteributiker Detaljhandel Stork(cid:246)k Totalt Danish Crown [20(cid:150)5] * % [5(cid:150)10] * % [20(cid:150)25] * % [5(cid:150)10] * % [15(cid:150)20] * % Vestjyske [15(cid:150)20] * % [10(cid:150)15] * % [15(cid:150)20] * % [< 5] * % [10(cid:150)15] * % [< 5] * % [< 5] * % DAT-Schaub Parterna p. m. 40 % Steff-Houlberg < 30 % TiCan Privata Mesterslagteren [< 5] * % < 30 % Import 1 % 22 % < 5 % < 5 % + 50 % < 20 % Totalt 76 % 9 % p. m. 11 % < 5 % < 5 % [< 5] * % 34 % < 25 % < 5 % 38 % > 25 % [< 5] * % > 30 % + 50 % < 40 % < 5 % 1 % 85 % p. m. < 5 % 111 000 ton 20 % 15 % De olika slakteriernas f(cid:246)rs(cid:228)ljning inbegriper direktf(cid:246)rs(cid:228)ljning och f(cid:246)rs(cid:228)ljning via grossister