title: Kommissionens förordning (EG) nr 619/1999 av den 23 mars 1999 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av tråd av rostfritt stål med en diameter understigande 1 mm med ursprung i Republiken Indien och Republiken Korea

eurovoc_concepts:
India
import
monetary compensatory amount
originating product
steel
wire

formats: html pdf print

text: L 79/60 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 619/1999 av den 23 mars 1999 om inf(cid:148)rande av en provisorisk utj(cid:132)mningstull p(cid:134) import av tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l med en diameter understigande 1 mm med ursprung i Republiken Indien och Republiken Korea EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import fr(cid:134)n l(cid:132)nder som inte (cid:132)r medlemmar i Europeiska gemen- skapen (1), s(cid:132)rskilt artikel 12 i denna, (3) efter samr(cid:134)d med r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: (4) (5) (1) (2) A. F(cid:153)RFARANDE I juni 1998 meddelade kommissionen genom ett ”tillk(cid:132)nnagivande tillk(cid:132)nnagivande (nedan kallat om inledande”) i Europeiska gemenskapernas offi- ciella tidning (2) att ett antisubventionsf(cid:148)rfarande skulle inledas betr(cid:132)ffande import till gemenskapen av tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l med en diameter understi- gande 1 mm med ursprung i Indien och Repu- bliken Korea (nedan kallad ”Sydkorea”) och p(cid:134)b(cid:148)r- jade en unders(cid:148)kning. F(cid:148)rfarandet inleddes till f(cid:148)ljd av en framst(cid:132)llning som ingivits av Eurofer (Europeiska j(cid:132)rn- och st(cid:134)lindustrif(cid:148)rbundet) som ombud f(cid:148)r tillverkare i gemenskapen vilka st(cid:134)r f(cid:148)r en betydande del av gemenskapens tillverkning av tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l. Framst(cid:132)llningen (nedan kallad ”klagom(cid:134)let”) inne- h(cid:148)ll bevisning om att produkten i fr(cid:134)ga subventio- nerades och om v(cid:132)sentlig skada till f(cid:148)ljd d(cid:132)rav, och denna bevisning ans(cid:134)gs tillr(cid:132)cklig f(cid:148)r att ber(cid:132)ttiga inledandet av ett f(cid:148)rfarande. Innan f(cid:148)rfarandet inleddes underr(cid:132)ttade kommis- sionen, i enlighet med artikel 10. 9 i r(cid:134)dets f(cid:148)rord- ning (EG) nr 2026/97 (nedan kallad ”grundf(cid:148)rord- ningen”), de offentliga myndigheterna i Indien och i Sydkorea om att det hade inkommit ett vederb(cid:148)r- ligen underbyggt klagom(cid:134)l till kommissionen i vilket det p(cid:134)stods att subventionerad import av tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l med ursprung i Indien och Sydkorea v(cid:134)llade gemenskapsindustrin v(cid:132)sentlig skada. De offentliga myndigheterna i de tv(cid:134) l(cid:132)nderna inbj(cid:148)ds till samr(cid:134)d som skulle syfta till att klarg(cid:148)ra situa- tionen betr(cid:132)ffande den fr(cid:134)ga som klagom(cid:134)let g(cid:132)llde och s(cid:148)ka n(cid:134) en samf(cid:148)rst(cid:134)ndsl(cid:148)sning. De offentliga myndigheterna i Sydkorea antog erbjudandet om (1) EGT L 288, 21. 10. 1997, s. 1. (2) EGT C 199, 25. 6. 1998, s. 3. samr(cid:134)d, vilket (cid:132)gde rum med de ansvariga avdel- ningarna i kommissionen den 12 juni 1998 i Bryssel. De synpunkter som de offentliga myndig- heterna d(cid:132)rvid framf(cid:148)rde betr(cid:132)ffande p(cid:134)st(cid:134)endena i klagom(cid:134)let om att importen i fr(cid:134)ga subventione- rades och om att gemenskapsindustrin led v(cid:132)sentlig skada noterades. Kommissionen underr(cid:132)ttade officiellt de tillverkare i gemenskapen, de exporterande tillverkare och de import(cid:148)rer som den visste var ber(cid:148)rda, f(cid:148)retr(cid:132)darna f(cid:148)r exportl(cid:132)nderna samt den klagande om att f(cid:148)rfa- randet hade inletts. De ber(cid:148)rda parterna gavs till- f(cid:132)lle att skriftligen l(cid:132)mna synpunkter och beg(cid:132)ra att bli h(cid:148)rda. De indiska och de sydkoreanska offentliga myndig- heterna, ett antal exporterande tillverkare i Indien import(cid:148)rer och Sydkorea samt n(cid:134)gra tillverkare, och leverant(cid:148)rer i gemenskapen l(cid:132)mnade skriftliga synpunkter. Alla ber(cid:148)rda parter som inom den tids- frist som angavs i tillk(cid:132)nnagivandet om inledande hade beg(cid:132)rt att f(cid:134) bli h(cid:148)rda beviljades detta. Kommissionen s(cid:132)nde fr(cid:134)geformul(cid:132)r till alla parter som den visste var ber(cid:148)rda och erh(cid:148)ll svar fr(cid:134)n de indiska och sydkoreanska offentliga myndigheterna och fr(cid:134)n ett antal f(cid:148)retag i gemenskapen, Indien och Sydkorea. Kommissionen inh(cid:132)mtade och kontrollerade alla uppgifter den bed(cid:148)mde n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r ett prelimi- n(cid:132)rt fastst(cid:132)llande av subventioner och skada och gjorde unders(cid:148)kningar p(cid:134) platsen hos f(cid:148)ljande f(cid:148)retag: a) Tillverkare i gemenskapen — AB Sandvik Steel, Sandviken, Sverige — Bekaert N. V. , Zwevegem, Belgien — Gusab Stainless, Mj(cid:148)lby, Sverige — Sprint-Metal, Paris, Frankrike — Sprint Metal Edelstahlzieherein GmbH, Hemer, Tyskland — Rigby-Maryland Stainless Ltd. , Sheffield, F(cid:148)renade kungariket — Rodacciai S. p. a and Rodasider S. r. l, Bosisio Parrini, Italien — Societa Italiana Kanthal S. p. a, Cinisello Balsamo, Italien. 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/61 b) Indiska offentliga myndigheter — Handelsministeriet, New Delhi — Tullverket, New Delhi — Finansministeriet, New Delhi. c) Exporterande tillverkare i Indien — Drawmet Wires Pvt. Ltd. , Mumbai — Indore Wire Company Ltd. , Indore — Isinox Steels Ltd. , Mumbai — Kei Industries Limited, New Delhi — Macro Bars and Wires Pvt. Ltd. , Mumbai — Mukand Ltd. , Mumbai — Raajratna Metal Industries Ltd. , Ahmedabad — Venus Wire Ltd. , Mumbai. d) Offentliga myndigheter i Sydkorea — Utrikes- och handelsministeriet — Finans- och ekonomiministeriet — Korea Asset Management Corporation — Small and Medium Business Administration (6) (7) g) Import(cid:148)rer i gemenskapen som inte (cid:132)r de exporterande tillverkarna n(cid:132)rst(cid:134)ende — Trio Handels GmbH, Eppstein, Tyskland — Bodo Trading GmbH. Dreieich, Tyskland. Subventionsunders(cid:148)kningen omfattade tiden fr(cid:134)n och med den 1 april 1997 till och med den 31 mars 1998 (nedan kallad ”unders(cid:148)kningspe- rioden”). Unders(cid:148)kningen av skada omfattade tiden fr(cid:134)n och med 1994 till och med unders(cid:148)kningspe- riodens slut. F(cid:148)r avg(cid:148)randena betr(cid:132)ffande prisun- derskridande unders(cid:148)kningsperioden enligt ovan. anv(cid:132)ndes Kommissionen inledde den 25 juni 1998 en anti- dumpningsunders(cid:148)kning r(cid:148)rande import av samma produkt med ursprung i Indien och Sydkorea (1). fortfarande. Genom Denna unders(cid:148)kning p(cid:134)g(cid:134)r kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 616/1999 har prelimin(cid:132)ra antidumpningstullar inf(cid:148)rts p(cid:134) import med ursprung i Sydkorea (2). B. PRODUKT SOM (cid:142)R F(cid:153)REM(cid:143)L F(cid:153)R UNDER- S(cid:153)KNING OCH LIKADAN PRODUKT — Small and Medium Industry Promotion 1. Produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning Corporation — Office of National Budget — Ministeriet f(cid:148)r sj(cid:148)farts- och fiskerifr(cid:134)gor — Bank of Korea — Export-Import Bank of Korea — Korea Development Bank — Industrial Bank of Korea (8) Den produkt som ber(cid:148)rs av unders(cid:148)kningen (cid:132)r tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l, inneh(cid:134)llande minst 2,5 viktprocent nickel, annan (cid:132)n s(cid:134)dan som inneh(cid:134)ller minst 28 men h(cid:148)gst 31 viktprocent nickel och minst 20 men h(cid:148)gst 22 viktprocent krom, med en diameter understigande 1 mm (nedan kallad ”tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l”). Denna produkt klassificeras f(cid:148)r n(cid:132)rvarande enligt KN-nummer ex 7223 00 19. — Korea Technology Finance Corporation (9) — Commercial Bank of Korea, Ltd. — Pusan Bank — Korea Electric Power Corporation. e) Exporterande tillverkare i Sydkorea — Korea Welding Electrode Co. Ltd. , S(cid:148)ul — Shine Metal Co. Ltd. , Pusan — Dae Sung Rope Mfg. Co. Ltd. , Pusan — Korea Sangsa Co. Ltd. , S(cid:148)ul/Pusan — Mjung Jin Co. Ltd. , Pusan (ett f(cid:148)retag som (cid:132)r Korea Sangsa Co. Ltd. n(cid:132)rst(cid:134)ende) — Kowel Special Steel Wire Co. , Pusan — SeAH Metal Products Co. Ltd. , Chang Won. f) Import(cid:148)rer i gemenskapen som (cid:132)r de exporte- rande indiska tillverkarna n(cid:132)rst(cid:134)ende — Isibars GmbH, D(cid:129)sseldorf, Tyskland — Mukand International Ltd. , London, F(cid:148)re- nade kungariket. Produkten definieras i huvudsak p(cid:134) grundval av sina fysiska aspekter som kalldragen tr(cid:134)d och dess klassificering i en specifik kvalitetsgrupp av rostfritt st(cid:134)l. Tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l erh(cid:134)lls genom att valstr(cid:134)d bearbetas s(cid:134) att dess tv(cid:132)rsnitt minskar. Det slutliga tv(cid:132)rsnittet (cid:132)r i allm(cid:132)nhet runt. Omvandlingen av valstr(cid:134)d till tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l sker genom ett flertal bearbetningsprocesser. Beroende p(cid:134) kundens krav f(cid:134)r tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l olika specifika meka- niska eller kemiska egenskaper (dragh(cid:134)llfasthet, diameter, kvalitet av rostfritt st(cid:134)l) och olika typer av yta (blank, matt, med eller utan (cid:148)verdrag), vilket resulterar i ett stort antal produkttyper (nedan (cid:132)ven kallade referenstyper eller modeller). Trots alla dessa skillnader f(cid:134)r alla typer av rostfritt st(cid:134)l anses vara en enda produkt. Tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l med en diameter understi- gande 1 mm tillverkas med hj(cid:132)lp av v(cid:134)tdragning och erh(cid:134)lls genom att diametern minskas i en maskin som (cid:132)r utrustad med ett flertal oljesm(cid:148)rjda dragskivor. Tillverkningen av tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l med (1) EGT C 199, 25. 6. 1998, s. 8. (2) Se sida 1 i denna tidning. L 79/62 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 (10) (11) en diameter understigande 1 mm (cid:132)r avsev(cid:132)rt dyrare (cid:132)n tillverkning av tr(cid:134)d med st(cid:148)rre diameter (minst 1 mm), eftersom den inbegriper ett flertal p(cid:134) varandra f(cid:148)ljande bearbetningsled f(cid:148)r att uppn(cid:134) de (cid:148)nsk- v(cid:132)rda produktegenskaperna och (cid:132)r mera arbets- kraftsintensiv. Tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l bearbetas ytterligare av anv(cid:132)n- dare, vilka t. ex. tillverkar ytterst fina filtreringsele- fj(cid:132)drar, osv. Dessa halvfabrikat anv(cid:132)nds ment, d(cid:132)refter inom exempelvis bilindustrin, elektrome- kanisk industri och textilindustri, och f(cid:148)r medi- cinska till(cid:132)mpningar. I unders(cid:148)kningen fastst(cid:132)lldes prelimin(cid:132)rt att det finns skillnader i fr(cid:134)ga om fysiska egenskaper och anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den mellan (cid:134) ena sidan tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l med en diameter p(cid:134) minst 1 mm, (cid:134) andra sidan tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l med en diameter understigande 1 mm (dvs. fin tr(cid:134)d). De fysiska skill- naderna avser framf(cid:148)r allt dragh(cid:134)llfasthet, (cid:148)verdrag och formbarhet. Anv(cid:132)ndningen av fin tr(cid:134)d (cid:132)r vidare till stor del koncentrerad till precisionsinriktade s(cid:134)som medicinsk och kirurgisk till(cid:132)mpningar, utrustning, fina filter osv. , medan tr(cid:134)d av gr(cid:148)vre dimension huvudsakligen anv(cid:132)nds inom byggnads- industrin och inom bilindustrin och f(cid:148)r vissa anv(cid:132)ndningar inom mekanik och hush(cid:134)ll. Av dessa tjock och fin tr(cid:134)d vara mycket sk(cid:132)l begr(cid:132)nsat, eller inte alls, utbytbax i de olika anv(cid:132)ndningarna. Fr(cid:134)gan huruvida det kan dras en klar skiljelinje mellan de tv(cid:134) produkterna kommer dock att utredas ytterligare. f(cid:148)refaller 2. Likadan produkt (12) Det fastst(cid:132)lldes i unders(cid:148)kningen att den tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l som tillverkades i Indien och Sydkorea och s(cid:134)ldes p(cid:134) respektive hemmamarknad eller exporterades till gemenskapen och den tr(cid:134)d av rost- fritt st(cid:134)l som tillverkades och s(cid:134)ldes i gemenskapen av de klagande gemenskapstillverkarna hade iden- tiska fysiska egenskaper och anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)den, och de betraktades d(cid:132)rf(cid:148)r som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1. 5 i grundf(cid:148)rord- ningen. C. SUBVENTIONER I. INDIEN 1. Inledning (13) P(cid:134) grundval av uppgifterna i klagom(cid:134)let och svaren unders(cid:148)kte p(cid:134) kommissionens kommissionen f(cid:148)ljande som p(cid:134)stods innefatta exportsubventioner: fem ordningar, fr(cid:134)geformul(cid:132)r — Passbook Scheme (”Passbook”-systemet) — Duty Entitlement Passbook Scheme (Tullkre- ditsystemet) — Export Promotion Capital Goods Scheme vid exportfr(cid:132)mjande syfte i (F(cid:148)rm(cid:134)nstullar import av kapitalvaror) — Export Processing Zones/Export Oriented Units (Industriella frizoner f(cid:148)r bearbetning p(cid:134) export/Exportorienterade f(cid:148)retag) — Income Tax Scheme (Befrielse fr(cid:134)n inkomst- skatt) De fyra f(cid:148)rsta ordningarna grundar sig p(cid:134) ”Foreign Trade (Development and Regulation) Act” fr(cid:134)n 1992 (utrikeshandelslagen), som tr(cid:132)dde i kraft den 7 augusti 1992, varvid ”Imports and Exports Control Act” fr(cid:134)n 1947 (lagen om import- och exportkontroll) upph(cid:148)rde att g(cid:132)lla. Genom utrikes- handelslagen bemyndigas de indiska offentliga myndigheterna att g(cid:148)ra tillk(cid:132)nnagivanden inom ramen f(cid:148)r export- och importpolitiken. Dessa Import sammanfattas Policy”-dokument (dokument om export- och importpolitiken), vilka ges ut vart femte (cid:134)r och uppdateras varje (cid:134)r. Tv(cid:134) av dessa dokument (cid:132)r rele- fall, f(cid:148)r unders(cid:148)kningsperioden i detta vanta n(cid:132)mligen fem(cid:134)rsplanen f(cid:148)r perioden 1992–1997 och fem(cid:134)rsplanen f(cid:148)r perioden 1997–2002. ”Export and i Den sista ordningen, befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt, grundar sig p(cid:134) ”Income Tax Act” fr(cid:134)n 1961 (1961 (cid:134)rs lag om inkomstskatt), vilken (cid:132)ndras varje (cid:134)r genom ”Finance Act” (skattelagen). 2. ”Passbook”-systemet (14) Ett instrument inom ramen f(cid:148)r export- och import- politiken som innefattar exportrelaterat st(cid:148)d (cid:132)r det s(cid:134) kallade ”Passbook”-systemet, vilket tr(cid:132)dde i kraft den 30 maj 1995. (15) a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter ”Passbook”-systemet riktar sig till vissa kategorier av export(cid:148)rer, n(cid:132)mligen export(cid:148)rer som tillverkar sina produkter i Indien och sedan exporterar dem (tillverkande export(cid:148)rer) och export(cid:148)rer, oavsett om de (cid:132)r tillverkare eller bara handlare, som tilldelats ”Export House/Trading House/Star Trading ett House/SuperStar House-certificate” Trading (handelshusintyg). Den senare kategorin av expor- t(cid:148)rer, vilken definieras i dokumentet om export- och importpolitiken, m(cid:134)ste bland annat kunna dokumentera tidigare exportresultat. b) Praktiskt genomf(cid:148)rande (16) Alla export(cid:148)rer som (cid:132)r ber(cid:132)ttigade till detta st(cid:148)d kan ans(cid:148)ka om en s(cid:134) kallad ”Passbook”. Detta (cid:132)r en bok i vilken debet- och kreditposter betr(cid:132)ffande tull bokf(cid:148)rs. Boken utf(cid:132)rdas automatiskt om f(cid:148)re- taget (cid:132)r en erk(cid:132)nd tillverkande export(cid:148)r eller en godk(cid:132)nd export(cid:148)r som har ett handelshusintyg. 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/63 (17) de indiska grundval standardnormer offentliga myndigheterna. Vid export av f(cid:132)rdiga varor har export(cid:148)ren r(cid:132)tt att ans(cid:148)ka om en kredit, som kan anv(cid:132)ndas till att betala tull p(cid:134) senare import. Olika faktorer beaktas vid ber(cid:132)kningen av det kreditbelopp som skall f(cid:148)r av beviljas p(cid:134) ”input/output”, vilka utf(cid:132)rdas f(cid:148)r exportprodukter av I dessa standardnormer fastst(cid:132)lls de m(cid:132)ngder normalt importerade insatsvaror som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att tillverka en enhet av den f(cid:132)rdiga produkten. Dessa normer fastst(cid:132)lls av en s(cid:132)rskild licenskommitt(cid:130) (Special Advance Licensing Committee) p(cid:134) grundval av en teknisk tillverkningsprocessen och allm(cid:132)nna statistiska uppgifter. Genom till(cid:132)mpning av standardnormerna beviljas kredit p(cid:134) upp till ett belopp som motsvarar den grundl(cid:132)ggande tullavgift som tas ut f(cid:148)r de importerade insatsvaror som normalt anv(cid:132)nds av den indiska industrin vid till- verkning av produkten i fr(cid:134)ga. En annan faktor (cid:132)r ”Minimum Value Addition” (minsta f(cid:148)r(cid:132)dlings- v(cid:132)rde). Minsta f(cid:148)r(cid:132)dlingsv(cid:132)rdet (cid:132)r det minsta v(cid:132)rde som den indiska tillverkaren vid tillverkning av de f(cid:132)rdiga varorna m(cid:134)ste l(cid:132)gga till v(cid:132)rdet av de impor- in- terade insatsvarorna (genom kostnader hemska insatsvaror och arbetskraft). analys f(cid:148)r av (18) Den beviljade krediten f(cid:148)rs in i ”Passbook” och kan anv(cid:132)ndas till att betala tullavgifter p(cid:134) framtida import av alla slags varor (r(cid:134)varor, kapitalvaror, osv. ) med undantag av de varor som (cid:132)r uppf(cid:148)rda p(cid:134) ”Negative List of Imports” (negativa importlistan), inom ramen f(cid:148)r export- och vilken fastst(cid:132)llts importpolitiken. I denna f(cid:148)rteckning anges varor som (cid:148)verhuvudtaget inte f(cid:134)r importeras eller som bara f(cid:134)r importeras efter det att de indiska offent- liga myndigheterna har utf(cid:132)rdat en s(cid:132)rskild licens till import(cid:148)ren. De importerade varorna beh(cid:148)ver inte ha n(cid:134)gon anknytning till export(cid:148)rens faktiska tillverkning och f(cid:134)r s(cid:132)ljas p(cid:134) den indiska mark- naden. (19) ”Passbook”-krediter (cid:132)r inte (cid:148)verf(cid:148)rbara. En ”Pass- book” (cid:132)r giltig under tv(cid:134) (cid:134)r fr(cid:134)n dagen f(cid:148)r utf(cid:132)r- dandet. Tillg(cid:132)ngliga krediter vid tv(cid:134)(cid:134)rsperiodens utg(cid:134)ng f(cid:134)r anv(cid:132)ndas inom en tolvm(cid:134)nadersperiod d(cid:132)refter. Vid utg(cid:134)ngen av det tredje (cid:134)ret f(cid:148)rfaller alla outnyttjade krediter. Inom denna allm(cid:132)nna tidsram finns det ingen tidsgr(cid:132)ns f(cid:148)r att ans(cid:148)ka om krediter f(cid:148)r en viss exporttransaktion. (20) N(cid:132)r alla krediter i ”Passbook” har utnyttjats avslutas den, och innehavaren m(cid:134)ste betala en avgift till den beh(cid:148)riga myndigheten. (22) (21) Det har gjorts g(cid:132)llande att den subvention som ”Passbook”-systemet inte skulle vara innefattar utj(cid:132)mningsbar, eftersom det skulle vara fr(cid:134)ga om ett tullrestitutionssystem. I artikel 2 f(cid:148)rsta godk(cid:132)nt stycket punkt 1 ii i grundf(cid:148)rordningen fastst(cid:132)lls att befrielse f(cid:148)r en exporterad produkt fr(cid:134)n tullar eller skatter inte betraktas som en subvention under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att en s(cid:134)dan befrielse beviljas i enlighet med best(cid:132)mmelserna i bilagorna I-III till grundf(cid:148)rordningen. I punkt i i bilaga I till den f(cid:148)rordningen (F(cid:148)rteckning (cid:148)ver exempel p(cid:134) export- subventioner) anges att avskrivning eller restitution av importavgifter ut(cid:148)ver vad som tas ut p(cid:134) importe- rade insatsvaror som f(cid:148)rbrukas vid tillverkning av exportvaran utg(cid:148)r en exportsubvention. Enligt bilaga II till grundf(cid:148)rordningen kr(cid:132)vs dessutom att de unders(cid:148)kande myndigheterna, n(cid:132)r de avg(cid:148)r om insatsvarorna f(cid:148)rbrukas tillverkningsprocessen, i skall fastst(cid:132)lla om exportlandets offentliga myndig- heter har inf(cid:148)rt och till(cid:132)mpar ett system eller f(cid:148)rfa- rande f(cid:148)r att kunna avg(cid:148)ra vilka insatsvaror som f(cid:148)rbrukas vid tillverkningen av den produkt som finns inget s(cid:134)dant skall exporteras. I detta fall system. Den f(cid:148)rm(cid:134)n som export(cid:148)rer av de ber(cid:148)rda produkterna beviljas Indien genom ”Pass- i book”-krediterna ber(cid:132)knas i sj(cid:132)lva verket automa- tiskt p(cid:134) grundval av standardnormerna f(cid:148)r ”input/ output”, oberoende av om insatsvarorna har impor- terats, tull har betalats f(cid:148)r dem eller insatsvarorna verkligen har anv(cid:132)nts till exporttillverkning. Enligt ”Passbook”-systemet (cid:132)r export(cid:148)ren dessutom inte skyldig att importera insatsvarorna i fr(cid:134)ga eller att f(cid:148)rbruka de importerade varorna i tillverknings- processen. Vad som i sj(cid:132)lva verket sker enligt ”Pass- book”-systemet (cid:132)r att en export(cid:148)r vid export av en f(cid:132)rdig produkt beviljas ett kreditbelopp grundat p(cid:134) det tullbelopp som tas ut f(cid:148)r de normalt importe- rade insatsvaror som f(cid:148)rbrukas vid tillverkning av den f(cid:132)rdiga produkten. Detta kreditbelopp kan avr(cid:132)knas mot tullar som skall betalas p(cid:134) framtida import av andra produkter. Export(cid:148)ren beviljas en f(cid:148)rm(cid:134)n i form av obetalda tullavgifter p(cid:134) import av andra produkter (r(cid:134)varor eller kapitalvaror). Denna ordning g(cid:148)r det allts(cid:134) m(cid:148)jligt f(cid:148)r en export(cid:148)r att importera varor utan att betala tullavgifter, f(cid:148)rutsatt att han tidigare har exporterat varor. c) Slutsats i ett grundf(cid:148)rordningen, ”Passbook”-systemet (cid:132)r varken ett till(cid:134)tet avskriv- nings-/restitutionssystem eller restitutions- system som till(cid:134)ter substitution enligt best(cid:132)mmel- serna eftersom ”Pass- book”-krediterna inte ber(cid:132)knas i f(cid:148)rh(cid:134)llande till de insatsvaror som faktiskt (cid:132)r avsedda att anv(cid:132)ndas i tillverkningsprocessen. Export(cid:148)ren (cid:132)r vidare inte skyldig att tillverkningsprocessen f(cid:148)rbruka de varor som han importerat tullfritt. i L 79/64 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 (cid:142)ven om man skulle anta att ordningen i fr(cid:134)ga utg(cid:148)r ett till(cid:134)tet avskrivnings-/restitutionssystem eller ett restitutionssystem som till(cid:134)ter substitution, finns det inget g(cid:132)llande system eller f(cid:148)rfarande f(cid:148)r att avg(cid:148)ra vilka insatsvaror som f(cid:148)rbrukas vid till- verkningen av exportvaran i enlighet med punkt i i bilaga I och med bilagorna I och III till grundf(cid:148)r- ordningen. I avsnitt II punkt 5 i bilaga II och avsnitt II punkt 3 i bilaga III till grundf(cid:148)rord- ningen fastst(cid:132)lls att n(cid:132)r exportlandets offentliga myndigheter inte har inf(cid:148)rt n(cid:134)got s(cid:134)dant system, b(cid:148)r exportlandet normalt f(cid:148)reta en ytterligare granskning, som skall grundas p(cid:134) insatsvaror som faktiskt f(cid:148)rbrukats eller p(cid:134) faktiska transaktioner, i syfte att fastst(cid:132)lla om ett alltf(cid:148)r stort belopp har utbetalats. De indiska offentliga myndigheterna gjorde ingen s(cid:134)dan granskning. D(cid:132)rf(cid:148)r unders(cid:148)kte inte kommissionen om det f(cid:148)rekom f(cid:148)r stora (cid:134)ter- betalningar av importavgifter p(cid:134) de insatsvaror som f(cid:148)rbrukats vid tillverkningen av exportvaran. (23) Ordningen innefattar en subvention, eftersom det finansiella bidraget fr(cid:134)n de offentliga myndighe- terna i form av eftersk(cid:132)nkta tullavgifter p(cid:134) import inneb(cid:132)r en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r innehavaren av ”Passbook”, d(cid:134) denne kan importera varor tullfritt genom att ta i anspr(cid:134)k den kredit som erh(cid:134)llits vid export. Det (cid:132)r en subvention som (cid:132)r r(cid:132)ttsligt knuten till exportre- sultat och den anses d(cid:132)rf(cid:148)r vara selektiv i enlighet med artikel 3. 4 a i grundf(cid:148)rordningen. Dessutom bed(cid:148)ms best(cid:132)mmelsen om minsta f(cid:148)r(cid:132)dlingsv(cid:132)rde framf(cid:148)r inhemska produkter anv(cid:132)nds kr(cid:132)va att importerade. ”Pass- book”-systemet en selektiv subvention (cid:132)ven i enlighet med artikel 3. 4 b i grundf(cid:148)rordningen. I detta avseende innefattar (24) att ”Passbook”-systemet I b(cid:148)rjan av 1997 meddelade de indiska offentliga myndigheterna hade avskaffats, och att ans(cid:148)kningar om krediter inte l(cid:132)ngre kunde g(cid:148)ras f(cid:148)r exporttransaktioner som (cid:132)gde rum efter den 31 mars 1997. Export(cid:148)rerna kan dock under en tre(cid:134)rsperiod efter dagen f(cid:148)r utf(cid:132)r- dandet forts(cid:132)tta att anv(cid:132)nda en ”Passbook” som redan har utf(cid:132)rdats. Det finns dessutom ingen tids- gr(cid:132)ns inom vilken kreditans(cid:148)kningar m(cid:134)ste g(cid:148)ras f(cid:148)r exporttransaktioner som (cid:132)gde rum f(cid:148)re den 31 mars 1997. (cid:142)ven om systemet som s(cid:134)dant formellt har avskaffats, kan export(cid:148)rer forts(cid:132)tta att utnyttja importera varor tills alla det genom att krediter har utnyttjats eller senast till och med den 31 mars 2000. Under dessa omst(cid:132)ndigheter betraktas ordningen som utj(cid:132)mningsbar. tullfritt Det b(cid:148)r ocks(cid:134) understrykas att ”Passbook”-systemet har ersatts av systemet med tullkredit efter export (se sk(cid:132)len 26-35), vilket tr(cid:132)dde i kraft n(cid:132)r ”Pass- book”-systemet upph(cid:148)rde att systemet med tullkredit efter export (cid:132)r en (cid:132)ndrad version av ”Passbook”-systemet var det under unders(cid:148)kningsperioden m(cid:148)jligt att erh(cid:134)lla f(cid:148)rm(cid:134)ner enligt b(cid:132)gge programmen. att g(cid:132)lla. Trots d) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek F(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r export(cid:148)rerna har ber(cid:132)knats p(cid:134) grundval av storleken p(cid:134) de tullar som normalt skulle ha betalats f(cid:148)r deras import under unders(cid:148)k- ningsperioden, men som i enlighet med ”Pass- book”-systemet inte beh(cid:148)vde betalas. F(cid:148)r att kunna fastst(cid:132)lla den sammanlagda f(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r mot- tagaren enligt detta system har detta belopp juste- rats genom att r(cid:132)nta under unders(cid:148)kningsperioden har lagts till. Eftersom de f(cid:148)rm(cid:134)ner som befrielsen fr(cid:134)n importtull innebar erh(cid:134)llits regelbundet under unders(cid:148)kningsperioden, motsvarar de en rad bidrag. Normalt ber(cid:132)knas den f(cid:148)rm(cid:134)n som mot- tagaren av ett eng(cid:134)ngsbidrag beviljas genom att (cid:134)rlig marknadsr(cid:132)nta till det nominella l(cid:132)ggs bidragsbeloppet, varvid man antar att bidraget mottagits p(cid:134) unders(cid:148)kningsperiodens f(cid:148)rsta dag. I detta fall (cid:132)r det dock uppenbart att de enskilda bidragen kan ha utg(cid:134)tt n(cid:132)r som helst mellan under- s(cid:148)kningsperiodens f(cid:148)rsta och sista dag. I st(cid:132)llet f(cid:148)r att l(cid:132)gga till (cid:134)rsr(cid:132)nta p(cid:134) hela beloppet anses det d(cid:132)rf(cid:148)r l(cid:132)mpligt att anta att ett genomsnittligt bidrag mottagits i mitten av unders(cid:148)kningsperioden, och att r(cid:132)ntan d(cid:132)rf(cid:148)r b(cid:148)r t(cid:132)cka en sexm(cid:134)nadersperiod, vilket motsvarar h(cid:132)lften av g(cid:132)llande (cid:134)rliga mark- nadsr(cid:132)nta i Indien under unders(cid:148)kningsperioden, dvs. 7 %. Detta belopp (dvs. icke erlagda tullav- gifter plus r(cid:132)nta) har f(cid:148)rdelats p(cid:134) den sammanlagda exporten under unders(cid:148)kningsperioden. Sju f(cid:148)retag utnyttjade denna ordning under under- s(cid:148)kningsperioden och fick en subvention p(cid:134) mellan 1,4 % och 23,3 %. 3. Tullkreditsystemet Ett annat instrument inom ramen f(cid:148)r export- och importpolitiken som innefattar exportrelaterat st(cid:148)d tr(cid:132)dde i kraft den (cid:132)r 7 ”Pass- book”-systemet, som avskaffades den 31 mars 1997. Det finns tv(cid:134) typer av tullkreditsystem: tullkreditsystemet, vilket april system ersatte 1997. Detta (25) (26) 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/65 — Tullkredit som beviljas f(cid:148)re export — Tullkredit som beviljas efter export (30) N(cid:132)r alla krediter har utnyttjats m(cid:134)ste f(cid:148)retaget betala en avgift till den beh(cid:148)riga myndigheten. a) Tullkredit som beviljas f(cid:148)re export d) Slutsats (27) Systemet med tullkredit som beviljas f(cid:148)re export st(cid:134)r (cid:148)ppet f(cid:148)r tillverkande export(cid:148)rer (dvs. alla till- verkare i Indien som exporterar) och f(cid:148)r handlare som exporterar och har anknytning till tillverkare. F(cid:148)r att vara ber(cid:132)ttigat till denna ordning m(cid:134)ste f(cid:148)retaget innan det ans(cid:148)ker om kredit ha exporterat under en tre(cid:134)rsperiod. Ingen tillverkande av den ber(cid:148)rda export(cid:148)r produkten ans(cid:148)kte emellertid om eller utnyttjade systemet med tullkredit som beviljas f(cid:148)re export. D(cid:132)rf(cid:148)r beh(cid:148)ver kommissionen inte utv(cid:132)rdera denna del av systemet inom ramen f(cid:148)r unders(cid:148)k- ningen. (31) Denna ordning (cid:132)r klart knuten till exportresultat. N(cid:132)r ett f(cid:148)retag exporterar varor beviljas det en kredit som kan avr(cid:132)knas mot tullavgifter som skall betalas p(cid:134) senare import av alla typer av varor. I likhet med ”Passbook”-systemet och av samma sk(cid:132)l som de som redovisas i sk(cid:132)l 22, (cid:132)r det inte ett till(cid:134)tet avskrivningssystem eller ett restitutions- substitution. Ordningen system som till(cid:134)ter innefattar en subvention, eftersom det statliga finansiella bidraget i form av eftersk(cid:132)nkta tullav- gifter p(cid:134) import inneb(cid:132)r en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r f(cid:148)retaget, som kan importera varor tullfritt. Det (cid:132)r en subven- tion som (cid:132)r r(cid:132)ttsligt knuten till exportresultat och den anses d(cid:132)rf(cid:148)r vara selektiv i enlighet med artikel 3. 4 a i grundf(cid:148)rordningen. (28) (29) b) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter Systemet med tullkredit som beviljas efter export (cid:132)r s(cid:134) gott som identiskt med det ”Passbook”-system som beskrivs ovan. Som n(cid:132)mnts i det f(cid:148)reg(cid:134)ende har det ersatt ”Passbook”-systemet och (cid:132)r i sj(cid:132)lva verket ett ers(cid:132)ttningsprogram. Det st(cid:134)r (cid:148)ppet f(cid:148)r tillverkande export(cid:148)rer (dvs. alla tillverkare i Indien som exporterar) och f(cid:148)r handlare som exporterar. c) Praktiskt genomf(cid:148)rande Enligt detta system kan alla st(cid:148)dber(cid:132)ttigade expor- t(cid:148)rer ans(cid:148)ka om kredit, vilken ber(cid:132)knas som en viss procentsats av v(cid:132)rdet p(cid:134) de exporterade f(cid:132)rdiga produkterna. De indiska offentliga myndigheterna har flertalet s(cid:134)dana procentsatser produkter, inbegripet f(cid:148)r de ber(cid:148)rda produkterna, p(cid:134) grundval av standardnormer f(cid:148)r ”input/output”. En licens i vilken det beviljade kreditbeloppet anges utf(cid:132)rdas automatiskt. fastst(cid:132)llt f(cid:148)r Krediterna f(cid:134)x anv(cid:132)ndas f(cid:148)r senare import av alla slags varor (t. ex. r(cid:134)varor eller kapitalvaror), f(cid:148)rutsatt att de inte (cid:132)r upptagna p(cid:134) den s(cid:134) kallade ”Negative List of Imports”. S(cid:134)dana importerade varor f(cid:134)r s(cid:132)ljas p(cid:134) den inhemska marknaden (under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att merv(cid:132)rdesskatt betalas) eller anv(cid:132)ndas p(cid:134) n(cid:134)got annat s(cid:132)tt. Krediter enligt denna ordning f(cid:134)r (cid:148)verf(cid:148)ras fritt. Licensen enligt denna ordning (cid:132)r giltig under en tolvm(cid:134)nadersperiod fr(cid:134)n och med dagen f(cid:148)r bevil- jandet av licensen. e) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek (32) F(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r export(cid:148)rerna har ber(cid:132)knats p(cid:134) tv(cid:134) olika s(cid:132)tt allt efter det s(cid:132)tt p(cid:134) vilket f(cid:148)retaget i fr(cid:134)ga hade utnyttjat licenserna. (33) Om f(cid:148)retaget hade anv(cid:132)nt licensen f(cid:148)r att impor- tera produkter utan att beh(cid:148)va erl(cid:132)gga tull, ber(cid:132)k- nades f(cid:148)rm(cid:134)nen p(cid:134) grundval av det tullbelopp som normalt skulle ha erlagts f(cid:148)r importvolymen i fr(cid:134)ga under unders(cid:148)kningsperioden, men som med st(cid:148)d av systemet med tullkredit inte hade erlagts. till licensens (34) Om f(cid:148)retaget hade s(cid:134)lt sina licenser, ber(cid:132)knades f(cid:148)rm(cid:134)nen p(cid:134) grundval av det kreditbelopp som beviljats i licensen, oavsett vilket pris licensen hade s(cid:134)lts till. N(cid:134)gra f(cid:148)retag h(cid:132)vdade att f(cid:148)rm(cid:134)nen borde begr(cid:132)nsas faktiska f(cid:148)rs(cid:132)ljningspris, som ofta (cid:132)r l(cid:132)gre (cid:132)n det nominella v(cid:132)rdet p(cid:134) den kredit som ges i licensen. Denna beg(cid:132)ran kan emellertid inte tillm(cid:148)tesg(cid:134)s, eftersom f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av en licens till ett pris som ligger under det nomi- nella v(cid:132)rdet (cid:132)r ett p(cid:134) rent aff(cid:132)rsm(cid:132)ssiga grunder fattat beslut, som inte p(cid:134)verkar storleken av den f(cid:148)rm(cid:134)n som erh(cid:134)llits genom systemet. (35) F(cid:148)r att kunna fastst(cid:132)lla den sammanlagda f(cid:148)rm(cid:134)n som mottagaren erh(cid:134)llit genom detta system har detta belopp justerats genom att r(cid:132)nta under under- s(cid:148)kningsperioden p(cid:134) 7 % lagts till. R(cid:132)ntan har ber(cid:132)knats p(cid:134) det s(cid:132)tt som anges i sk(cid:132)l 25. Subven- tionsbeloppet har f(cid:148)rdelats (cid:148)ver den sammanlagda exporten under unders(cid:148)kningsperioden. L 79/66 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 Sju f(cid:148)retag erh(cid:148)ll f(cid:148)rm(cid:134)ner genom denna ordning under unders(cid:148)kningsperioden och fick en subven- tion p(cid:134) mellan 5,7 % och 14,3%. (42) (36) (37) (38) 4. F(cid:148)rm(cid:134)nstullar i exportfr(cid:132)mjande syfte vid import av kapitalvaror Ett annat instrument inom ramen f(cid:148)r export- och importpolitiken som innefattar exportrelaterat st(cid:148)d (cid:132)r ordningen med f(cid:148)rm(cid:134)nstullar f(cid:148)r import av kapi- talvaror, vilken inf(cid:148)rdes den 1 april 1990 och (cid:132)ndrades den 5 juni 1995. a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter Systemet med f(cid:148)rm(cid:134)nstullar f(cid:148)r import av kapital- varor st(cid:134)r (cid:148)ppet f(cid:148)r tillverkande export(cid:148)rer (dvs. alla tillverkare i Indien som exporterar) och handlare som exporterar. Sedan den 1 april 1997 kan tillver- kare som (cid:132)r knutna till handlare som exporterar ocks(cid:134) utnyttja denna ordning. b) Praktiskt genomf(cid:148)rande F(cid:148)r att f(cid:134) utnyttja denna ordning m(cid:134)ste f(cid:148)retaget l(cid:132)mna n(cid:132)rmare upplysningar till de beh(cid:148)riga myndigheterna om typen av och v(cid:132)rdet p(cid:134) de kapi- importeras. Beroende p(cid:134) det talvaror som skall export(cid:134)tagande som f(cid:148)retaget (cid:132)r berett att g(cid:148)ra kommer det att f(cid:134) r(cid:132)tt att importera kapitalvaror antingen till nolltullsats eller till nedsatt tull. En licens f(cid:148)rm(cid:134)nstullsats import som medger utf(cid:132)rdas automatiskt. till F(cid:148)r att export(cid:134)tagandet skall vara uppfyllt m(cid:134)ste de importerade kapitalvarorna ha anv(cid:132)nts vid tillverk- ning av de exporterade f(cid:132)rdiga varorna. (39) En ans(cid:148)kningsavgift m(cid:134)ste betalas f(cid:148)r utf(cid:132)rdandet av en licens. c) Slutsats (40) (41) Systemet med f(cid:148)rm(cid:134)nstullar i exportfr(cid:132)mjande syfte vid import av kapitalvaror innefattar en utj(cid:132)m- ningsbar subvention, eftersom den nedsatta tull eller nolltull som export(cid:148)ren beviljas i praktiken finansiellt bidrag fr(cid:134)n de indiska innefattar ett offentliga myndigheterna, en utebliven statlig int(cid:132)kt och en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r f(cid:148)retaget i och med att det betalar en l(cid:132)gre importtull eller ingen tull alls. Subventionen (cid:132)r r(cid:132)ttsligt knuten till exportresultat i enlighet med artikel 3. 4 a i grundf(cid:148)rordningen, eftersom den inte kan erh(cid:134)llas utan att f(cid:148)retaget (cid:134)tar sig att exportera. Den betraktas d(cid:132)rf(cid:148)r som selektiv. d) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek fr(cid:134)ga f(cid:148)r F(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r export(cid:148)rerna har ber(cid:132)knats p(cid:134) grundval av storleken p(cid:134) de tullar som egentligen skulle ha betalats f(cid:148)r de importerade kapitalvarorna, varvid detta belopp f(cid:148)rdelats (cid:148)ver en period som motsvarar den normala avskrivningstiden inom industrigrenen i s(cid:134)dana kapitalvaror. Denna period har fastst(cid:132)llts med hj(cid:132)lp av det p(cid:134) grundval av de ber(cid:148)rda produkternas tillverknings- volym v(cid:132)gda genomsnittet av avskrivningstiderna f(cid:148)r de kapitalvaror som vart och ett av f(cid:148)retagen faktiskt importerat med utnyttjande av denna ordning, vilket gav en normal avskrivningstid p(cid:134) 15 1/2 (cid:134)r. F(cid:148)r att kunna fastst(cid:132)lla den sammanlagda f(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r f(cid:148)retaget enligt denna ordning har den del av det p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt framr(cid:132)knade beloppet som (cid:132)r h(cid:132)nf(cid:148)rligt till unders(cid:148)kningsperioden justerats genom att r(cid:132)nta f(cid:148)r denna period har lagts till beloppet i fr(cid:134)ga. Eftersom denna typ av subvention motsvarar ett eng(cid:134)ngsbidrag, ans(cid:134)gs det l(cid:132)mpligt att till(cid:132)mpa g(cid:132)llande marknadsr(cid:132)nta i Indien under unders(cid:148)kningsperioden, dvs. 14 %. Subventionsbe- loppet har sedan f(cid:148)rdelats p(cid:134) den sammanlagda exporten under unders(cid:148)kningsperioden. Fyra f(cid:148)retag utnyttjade denna ordning under under- s(cid:148)kningsperioden och fick en subvention p(cid:134) mellan 0,1 % och 0,9 %. 5. Industriella frizoner f(cid:148)r bearbetning p(cid:134) export/Exportorienterade f(cid:148)retag (43) Ett annat instrument inom ramen f(cid:148)r export- och importpolitiken som innefattar exportrelaterat st(cid:148)d (cid:132)r ordningen med industriella frizoner f(cid:148)r bearbet- ning p(cid:134) export/exportorienterade f(cid:148)retag, vilken inf(cid:148)rdes den 22 juni 1994. Kommissionen konstaterade att ingen tillverkare av den ber(cid:148)rda produkten var etablerad i n(cid:134)gon frizon eller var ett exportorienterat industriell f(cid:148)retag. D(cid:132)rf(cid:148)r beh(cid:148)ver kommissionen inte utv(cid:132)r- dera denna ordning inom ramen f(cid:148)r unders(cid:148)k- ningen. 6. Befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt (44) Systemet med befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt grundar sig p(cid:134) ”Income Tax Act” fr(cid:134)n 1961 (1961 (cid:134)rs lag om inkomstskatt). I denna lag, som (cid:134)rligen (cid:132)ndras genom ”Finance Act” fastst(cid:132)lls grunden f(cid:148)r skatteuppb(cid:148)rd samt olika befrielser och avdrag som kan yrkas. Bland de befrielser som kan yrkas av f(cid:148)retag kan n(cid:132)mnas de som omfattas av avsnitten 10A, 10B och 80HHC i lagen. (skattelagen), 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/67 a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter d) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek (45) (46) (47) Befrielse enligt avsnitt 10A kan beg(cid:132)ras av f(cid:148)retag i frihandelszoner. Befrielse enligt avsnitt 10B kan beg(cid:132)ras f(cid:148)retag. Befrielse enligt avsnitt 80HHC kan beg(cid:132)ras av alla varuex- porterande f(cid:148)retag. exportorienterade av b) Praktiskt genomf(cid:148)rande F(cid:148)r att kunna komma i fr(cid:134)ga f(cid:148)r dessa skatteavdrag och skattebefrielser m(cid:134)ste ett f(cid:148)retag i sin inkomst- deklaration till skattemyndigheterna i slutet av beskattnings(cid:134)ret beg(cid:132)ra att f(cid:134) g(cid:148)ra det relevanta avdraget. Beskattnings(cid:134)ret l(cid:148)per mellan den 1 april Inkomstdeklarationen m(cid:134)ste och den 31 mars. l(cid:132)mnas den skattemyndigheterna 30 november samma (cid:134)r. Myndigheternas taxering kan ta upp till tre (cid:134)r efter det att deklarationen l(cid:132)mnats in. Ett f(cid:134) utnyttja en av de avdragsm(cid:148)jligheter som medges enligt de tre ovan n(cid:132)mnda avsnitten i lagen. f(cid:148)retag kan bara beg(cid:132)ra att f(cid:148)re till Enligt avsnitten 10A, 10B och 80HHC kan f(cid:148)retag beg(cid:132)ra skattebefrielse f(cid:148)r den beskattningsbara vinst som uppkommit genom exportf(cid:148)rs(cid:132)ljning. Endast systemet med befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt enligt avsnitt 80HHC utnyttjades av f(cid:148)retagen under unders(cid:148)kningsperioden. c) Slutsats I (bilaga I punkt e i f(cid:148)rteckningen (cid:148)ver exempel p(cid:134) export- subventioner till grundf(cid:148)rordningen) h(cid:132)nvisas till ”befrielse helt eller delvis. fr(cid:134)n direkta skatter. vilka. beviljas p(cid:134) grund av deras export” som ett exempel p(cid:134) exportsubvention. Systemet med befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt innefattar ett finansiellt bidrag fr(cid:134)n de indiska offentliga myndig- heterna till f(cid:148)retaget, eftersom statliga int(cid:132)kter i form av direkta skatter, som skulle ha betalats om f(cid:148)retaget inte beg(cid:132)rt befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt, eftersk(cid:132)nks. Detta finansiella bidrag inneb(cid:132)r en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r mottagaren, eftersom dennes inkomst- skatt minskar. (49) Yrkanden om f(cid:148)rm(cid:134)ner i enlighet med avsnitten 10A, l0B och 80HHC i lagen g(cid:148)rs i samband med att inkomstdeklarationen avges vid beskattnings- (cid:134)rets utg(cid:134)ng. Eftersom beskattnings(cid:134)ret i Indien (1 april – 31 mars) sammanfaller med unders(cid:148)k- ningsperioden, ber(cid:132)knades f(cid:148)rm(cid:134)nen enligt detta system p(cid:134) grundval av den faktiska skattebefrielsen under den perioden. F(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r export(cid:148)rerna har d(cid:132)rf(cid:148)r ber(cid:132)knats p(cid:134) grundval av skillnaden mellan det skattebelopp som normalt skulle ha betalats med respektive utan skattebefrielse. Det har tagits h(cid:132)nsyn till det faktum att vissa f(cid:148)retag omfattas av ”Minimum Alternate Tax” (alternativ minimiskatt), vilket (cid:132)r en alternativ metod f(cid:148)r att r(cid:132)kna ut den skatt som skall betalas enligt lagen om inkomstskatt. Satsen f(cid:148)r f(cid:148)retagsskatt f(cid:148)r detta beskattnings(cid:134)r uppgick till 35 %. F(cid:148)r att kunna fastst(cid:132)lla den sammanlagda f(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r mot- tagaren har detta belopp justerats genom att r(cid:132)nta f(cid:148)r unders(cid:148)kningsperioden har till. Med h(cid:132)nsyn till att denna typ av subvention motsvarar ett eng(cid:134)ngsbidrag ans(cid:134)gs en r(cid:132)ntesats p(cid:134) 14 %, dvs. g(cid:132)llande marknadsr(cid:132)nta i Indien under unders(cid:148)k- l(cid:132)mplig. Subventionsbeloppet har ningsperioden, f(cid:148)rdelats p(cid:134) den totala exporten under beskatt- nings(cid:134)ret 1997/1998. lagts Tre f(cid:148)retag utnyttjade denna ordning under under- s(cid:148)kningsperioden och fick en subvention p(cid:134) f(cid:148)retag, Drawmet mellan 1,3% och 5,9 %. Ett Wires, l(cid:132)mnade inte in n(cid:134)gon kopia av sin inkomstdeklaration inom den frist som kommis- sionen hade fastst(cid:132)llt. Eftersom f(cid:148)retaget ans(cid:134)gs g(cid:132)llde som icke samarbetsvilligt lade systemet med befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt, kommissionen b(cid:132)sta till tillg(cid:132)ngliga uppgifter grund f(cid:148)r sitt avg(cid:148)rande, vilket f(cid:148)r att inte bel(cid:148)na de icke samarbetsvilliga export(cid:148)rerna, gav den h(cid:148)gsta sats som konstaterats f(cid:148)r de samarbetsvilliga f(cid:148)retagen, dvs. 5,9 %. n(cid:132)r det 7. De utj(cid:132)mningsbara subventionernas storlek (48) Subventionen (cid:132)r r(cid:132)ttsligt knuten till exportresultat i enlighet med artikel 3. 4 a i grundf(cid:148)rordningen, eftersom enbart vinst fr(cid:134)n exportf(cid:148)rs(cid:132)ljning (cid:132)r befriad fr(cid:134)n skatt. Subventionen betraktas d(cid:132)rf(cid:148)r som selektiv. (50) Med h(cid:132)nsyn till ovanst(cid:134)ende uppg(cid:134)r de samman- lagda utj(cid:132)mningsbara subventionerna f(cid:148)r var och en av de unders(cid:148)kta export(cid:148)rerna till f(cid:148)ljande: L 79/68 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 Passbook Tullkredit- systemet F(cid:148)rm(cid:134)nstullar i export- fr(cid:132)mjande syfte vid import av kapitalvaror Befrielse fr(cid:134)n inkomstskatt Totalt Drawmet Wires 1,4 % 7,1 % 0,2 % 5,9 % 14,5 % Indore Wire Isinox Steel 7,7 % 10,7 % 0,9 % 0,0 % 19,3 % 4,3 % 5,8 % 0,0 % 0,0 % 10,1 % Kei Industries 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % Macro Bars Mukand Ltd Raajratna Venus Wire 9,6 % 12,6 % 0,0 % 3,2 % 25,4 % 7,5 % 5,7 % 0,0 % 0,0 % 13,2 % 23,3 % 13,7 % 0,0 % 5,9 % 42,9 % 19,8 % 14,3 % 0,0 % 1,3 % 35,4 % II. SYDKOREA 1. Inledning (51) kommissionens P(cid:134) grundval av uppgifterna i klagom(cid:134)let och svaren unders(cid:148)kte p(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)r kommissionen f(cid:148)ljande ordningar, som p(cid:134)stods innefatta beviljandet av utj(cid:132)mningsbara subven- tioner: — L(cid:134)neprogram — ”Policy Loans” l(cid:134)n finansierade med offentliga medel, nedan kallade ”statliga l(cid:134)n”) (dvs. — Statlig styrning av kommersiell l(cid:134)ngivning — Statlig styrning av beviljande av l(cid:134)n i utl(cid:132)ndsk valuta — Exportfinansieringsl(cid:134)n Export-Import Bank of Korea (Sydkoreas utrikeshandelsbank, nedan kallad ”Exim-banken”) fr(cid:134)n — Skatteregler — Tullrestitutionssystem — Leverans av elstr(cid:148)m mot f(cid:148)r l(cid:134)g ers(cid:132)ttning — S(cid:132)rskilda subventioner samt kapitaltillskott — Eftergift av skulder N(cid:132)rmare uppgifter om dessa ordningar redovisas nedan. 2. L(cid:134)neprogram a) Inledning (52) I sitt svar p(cid:134) fr(cid:134)geformul(cid:132)ret uppgav de sydkore- anska offentliga myndigheterna att de svarande f(cid:148)retagen och de f(cid:148)retag som var de svarande f(cid:148)re- tagen n(cid:132)rst(cid:134)ende hade utnyttjat, under perioden 1980 – mars 1998, kortfristiga och l(cid:134)ngfristiga statliga l(cid:134)n, l(cid:134)n i utl(cid:132)ndsk valuta och exportfinan- sieringsl(cid:134)n. Enligt myndigheterna erh(cid:148)ll f(cid:148)retagen statliga l(cid:134)n inom ramen f(cid:148)r f(cid:148)ljande program: — ”Basic structuring Loans for Small and Medium Enterprises” (strukturl(cid:134)n f(cid:148)r basinvesteringar i sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag) — ”Technology Development Business Loan” (l(cid:134)n f(cid:148)r teknikutveckling) — ”Fishing Net Production Operation (Facility) Loan” (l(cid:134)n f(cid:148)r f(cid:148)retag som tillverkar fisken(cid:132)t) — ”Environment Pollution Prevention loan” (l(cid:134)n f(cid:148)r att f(cid:148)rebygga milj(cid:148)f(cid:148)roreningar) — ”Science and Technology Promotion Fund” (fonden f(cid:148)r fr(cid:132)mjande av vetenskap och teknik) — ”National Investment Fund” (statliga investe- ringsfonden) — ”National Housing Fund” (statliga bostadsbygg- nadsfonden) — ”SMEs Start-up and Promotion Fund” (fonden f(cid:148)r bildande och fr(cid:132)mjande av sm(cid:134) och medel- stora f(cid:148)retag) — ”Industrial Accident Prevention Fund” (fonden f(cid:148)r f(cid:148)rebyggande av olycksfall inom industrin) — ”Agricultural and Fishery Products Price Stabili- sation Fund” (prisstabiliseringsfonden f(cid:148)r jord- bruks- och fiskeriprodukter) — ”Informationalization Promotion Fund Loan” (l(cid:134)n fr(cid:134)n fonden f(cid:148)r att fr(cid:132)mja inf(cid:148)rande av datateknik) — ”Technology (s(cid:132)rskilda samhet) Innovation Loan” Special teknisk innovationsverk- l(cid:134)n f(cid:148)r — ”Special Facility Loans” s(cid:132)rskilda l(cid:134)nefaciliteten) (l(cid:134)n fr(cid:134)n den s. k. 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/69 — ”Export Industry Facility Loans” (l(cid:134)n f(cid:148)r f(cid:148)retag — Kredit f(cid:148)r utl(cid:132)ndska investeringar inom exportindustrin) — ”Industrial Development Fund Loan” (l(cid:134)n fr(cid:134)n fonden f(cid:148)r industriell utveckling) (53) Betr(cid:132)ffande statlig styrning av beviljande av l(cid:134)n i utl(cid:132)ndsk valuta uppgav myndigheterna att de sydkoreanska f(cid:148)retagen hade tre m(cid:148)jligheter att skaffa sig utl(cid:132)ndska valuta: — Inhemsk uppl(cid:134)ning i utl(cid:132)ndsk valuta genom inhemska finansiella institut. — Direkt uppl(cid:134)ning i utl(cid:132)ndsk valuta genom utlandsbaserade finansiella institut. — Direktfinansiering fr(cid:134)n utl(cid:132)ndska kapitalmark- nader. (54) Av de ovan angivna kategorierna utnyttjade de samarbetsvilliga f(cid:148)retagen endast inhemsk uppl(cid:134)- ning i utl(cid:132)ndsk valuta. Enligt de sydkoreanska offentliga myndigheterna (cid:132)r finansministeriets rikt- linjer f(cid:148)r godk(cid:132)nnande av l(cid:134)n i utl(cid:132)ndsk valuta till(cid:132)mpliga endast p(cid:134) direkt uppl(cid:134)ning i utl(cid:132)ndsk valuta, och myndigheterna p(cid:134)stod sig inte ha n(cid:134)got inflytande p(cid:134) de inhemska finansiella institutens beslut i l(cid:134)ne(cid:132)renden (se sk(cid:132)l 133). (58) f(cid:148)r (programmet som programmet (55) N(cid:132)r det g(cid:132)ller statlig styrning av kommersiell utl(cid:134)- ning anf(cid:148)rde de sydkoreanska offentliga myndighe- terna att f(cid:148)retag inom tung industri och kemisk industri hade prioriterats vid kredittilldelning fr(cid:134)n de finansiella instituten under den tid, 1973 – ”Heavy and Chemical 1982, Industry Programme” tung industri och kemisk industri) till(cid:132)mpades. Nyckel- sektorer (d(cid:132)ribland st(cid:134)l) fick dessutom f(cid:148)rm(cid:134)nliga inhemsk valuta. I svaret p(cid:134) r(cid:132)ntesatser p(cid:134) l(cid:134)n i fr(cid:134)geformul(cid:132)ret p(cid:134)pekade dessa myndigheter att de sedan programmet avskaffades 1982 inte varit inblandade i aff(cid:132)rsbankernas beslutsfattande i l(cid:134)ne- (cid:132)renden. R(cid:132)nteregleringen, som ligger under den sydkoreanska centralbankens, Bank of Korea, ansvar, hade vidare liberaliserats 1991 och lagen om r(cid:132)ntebegr(cid:132)nsning, genom vilken det inf(cid:148)rts ett r(cid:132)ntetak p(cid:134) 25 %, avskaffades per den 31 december 1997. (56) exportfinansieringsl(cid:134)n fr(cid:134)n Exim- Betr(cid:132)ffande banken offentliga sydkoreanska myndigheterna att de samarbetsvilliga export(cid:148)rerna utnyttjade f(cid:148)ljande tre typer av l(cid:134)n: anf(cid:148)rde de — Exportfinansieringsl(cid:134)n f(cid:148)r tillverkning av exportvaror — Exportl(cid:134)n f(cid:148)r tillverkning av kapitalvaror f(cid:148)r sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag (57) De sydkoreanska offentliga myndigheterna bekr(cid:132)f- tade att alla l(cid:134)n som beviljades av Exim-banken uppfyllde villkoren i OECD-(cid:148)verenskommelsen om riktlinjer f(cid:148)r statsst(cid:148)dda exportkrediter, och att den praxis av Sydkorea vid exportkreditgivningen stod i (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med landets internationella (cid:134)taganden, eftersom r(cid:132)ntesatsen p(cid:134) l(cid:134)n i inhemsk valuta grundades p(cid:134) marknadsm(cid:132)ssiga r(cid:132)ntor och l(cid:134)n i utl(cid:132)ndsk valuta grundades p(cid:134) den till(cid:132)mpliga l(cid:134)ner(cid:132)ntan med till(cid:132)gg f(cid:148)r ett sk(cid:132)ligt p(cid:134)slag. som till(cid:132)mpades b) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek n(cid:132)r det g(cid:132)ller l(cid:134)n Subventionen utg(cid:148)rs av skillnaden mellan den r(cid:132)nta som betalats p(cid:134) l(cid:134)net under unders(cid:148)kningspe- rioden och den r(cid:132)nta som normalt skulle ha beta- lats p(cid:134) ett l(cid:134)n under j(cid:132)mf(cid:148)rbart kommersiellt samma period. Det j(cid:132)mf(cid:148)rbara l(cid:134)net b(cid:148)r vara ett l(cid:134)n av liknande storlek och med en liknande (cid:134)terbetal- ningsperiod som den mottagande parten erh(cid:134)llit hos en representativ privat bank som (cid:132)r verksam p(cid:134) den inhemska marknaden. L(cid:134)nen indelades i denna unders(cid:148)kning i olika kategorier, (cid:134) ena sidan i l(cid:134)n med ett l(cid:134)nebelopp p(cid:134) upp till 200 miljoner won, 200 – 400 miljoner won, 400 – 600 miljoner won, 600 – 800 miljoner won respektive mer (cid:132)n 800 miljoner won, (cid:134) andra sidan i kortfristiga, medelfristiga och l(cid:134)ngfristiga l(cid:134)n med en l(cid:148)ptid p(cid:134) upp till ett (cid:134)r, mellan ett och fyra (cid:134)r respektive mer (cid:132)n fyra (cid:134)r. Om f(cid:148)retaget inte hade erh(cid:134)llit n(cid:134)got j(cid:132)mf(cid:148)rbart kommersiellt l(cid:134)n i respektive kategori, ans(cid:134)gs det l(cid:132)mpligt att som referensv(cid:132)rde anv(cid:132)nda den genomsnittliga r(cid:132)nta som betalats p(cid:134) kommer- siella l(cid:134)n som erh(cid:134)llits av de andra samarbetsvilliga export(cid:148)rerna och som hade ett liknande l(cid:134)nebelopp och en liknande (cid:134)terbetalningsperiod. Den skillnad som j(cid:132)mf(cid:148)relsen resulterar i (cid:132)r den f(cid:148)rm(cid:134)n som kommit f(cid:148)retaget till del genom det f(cid:148)rm(cid:134)nsl(cid:134)n som (cid:132)r f(cid:148)r subventionsunders(cid:148)kningen. Om det inte betalades n(cid:134)gon r(cid:132)nta under unders(cid:148)k- ningsperioden d(cid:132)rf(cid:148)r att l(cid:134)net hade betalats tillbaka f(cid:148)re denna period, m(cid:134)ste det f(cid:148)rst fastst(cid:132)llas om l(cid:134)net hade utnyttjats f(cid:148)r att f(cid:148)rv(cid:132)rva anl(cid:132)ggningstill- g(cid:134)ngar. Om s(cid:134) var fallet, skall i enlighet med artikel 7. 3 i grundf(cid:148)rordningen hela f(cid:148)rm(cid:134)nsbeloppet f(cid:148)rdelas (cid:148)ver den genomsnittliga avskrivningspe- riod som till(cid:132)mpas inom st(cid:134)lindustrin, vilken i Sydkorea (cid:132)r sju (cid:134)r f(cid:148)r den industri som tillverkar rostfri st(cid:134)ltr(cid:134)d. Den utj(cid:132)mningsbara f(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r f(cid:148)retaget utg(cid:148)rs d(cid:134) av den del av beloppet som (cid:132)r h(cid:132)nf(cid:148)rlig till unders(cid:148)kningsperioden. Om l(cid:134)net d(cid:132)remot bara anv(cid:132)nts i r(cid:148)relsen och betalats till- baka f(cid:148)re unders(cid:148)kningsperioden, har det inte uppkommit n(cid:134)gon utj(cid:132)mningsbar f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r f(cid:148)re- taget under unders(cid:148)kningsperioden. f(cid:148)rem(cid:134)l L 79/70 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 (59) Om den betalningsfria tiden f(cid:148)r l(cid:134)net avseende b(cid:134)de amortering och r(cid:132)nta (cid:132)r l(cid:132)ngre (cid:132)n den betal- ningsfria tiden f(cid:148)r ett j(cid:132)mf(cid:148)rbart l(cid:134)n p(cid:134) marknads- m(cid:132)ssiga villkor under unders(cid:148)kningsperioden, f(cid:148)re- ligger det en subvention som inneb(cid:132)r att f(cid:148)retaget erh(cid:134)ller en f(cid:148)rm(cid:134)n i form av ett r(cid:132)ntefritt l(cid:134)n. Det r(cid:132)ntefria l(cid:134)net anses som beviljat f(cid:148)r en period som utg(cid:148)rs av skillnaden mellan den faktiska betal- ningsfria perioden f(cid:148)r l(cid:134)net i fr(cid:134)ga och den betal- ningsfria perioden med avseende p(cid:134) r(cid:132)nta eller amortering som normalt skulle ha betalats under den perioden f(cid:148)r ett j(cid:132)mf(cid:148)rbart l(cid:134)n p(cid:134) marknads- m(cid:132)ssiga villkor. Om n(cid:134)gon betalning av r(cid:132)nta eller amortering inte f(cid:148)rekommit under unders(cid:148)knings- perioden d(cid:132)rf(cid:148)r att l(cid:134)net (cid:134)terbetalats f(cid:148)re unders(cid:148)k- ningsperioden, (cid:132)r samma analys som den som beskrivs i sk(cid:132)l 58 till(cid:132)mplig. (60) Om uppskov med (cid:134)terbetalningen av ett l(cid:134)n har medgetts p(cid:134) ett s(cid:132)tt som inte speglar normal kommersiell praxis, utg(cid:148)r uppskovet ett r(cid:132)ntefritt l(cid:134)n och subventionens storlek ber(cid:132)knas enligt ovan. (61) Om (cid:134)terbetalningar av ett l(cid:134)n eftersk(cid:132)nks p(cid:134) ett s(cid:132)tt som inte speglar normal kommersiell praxis, betraktas det eftersk(cid:132)nkta beloppet som ett bidrag. (62) F(cid:148)r att ta h(cid:132)nsyn till den fulla f(cid:148)rm(cid:134)n som kommit f(cid:148)retaget till del lades ett belopp f(cid:148)r r(cid:132)nta till det belopp som avses ovan, ber(cid:132)knat efter den genom- snittliga marknadsr(cid:132)ntan i Sydkorea under under- s(cid:148)kningsperioden, 13,35 %. Det totala subventions- beloppet f(cid:148)rdelades sedan, om subventionen var knuten till exportresultat, p(cid:134) den sammanlagda i samtliga andra fall p(cid:134) den exportf(cid:148)rs(cid:132)ljningen, totala oms(cid:132)ttningen. P r o g r a m s o m u t n y t t j a d e s a v d e s a m a r b e t s - v i l l i g a e x p o r t (cid:148) r e r n a c) Statliga l(cid:134)n Allm(cid:132)n slutsats i fr(cid:134)gan huruvida de statliga l(cid:134)nen innefattar en utj(cid:132)mningsbar subvention (63) Alla statliga l(cid:134)n har tv(cid:134) gemensamma k(cid:132)nnetecken. De innefattar f(cid:148)r det f(cid:148)rsta ett finansiellt bidrag fr(cid:134)n de offentliga myndigheterna i den mening som avses i artikel 2 f(cid:148)rsta stycket punkt 1 a i i eftersom utbetalningen av grundf(cid:148)rordningen, l(cid:134)nen innefattar en direkt (cid:148)verf(cid:148)ring av medel antingen fr(cid:134)n statligt (cid:132)gda banker eller fr(cid:134)n andra statliga finansieringsk(cid:132)llor. Best(cid:132)mmelser om vem som har r(cid:132)tt att komma i fr(cid:134)ga f(cid:148)r l(cid:134)n samt regler betr(cid:132)ffande f(cid:148)rfarandena utf(cid:132)rdas dessutom av offentliga organ eller statligt (cid:132)gda banker. F(cid:148)r det andra beviljas dessa l(cid:134)n till r(cid:132)ntesatser som normalt (cid:132)r l(cid:132)gre (cid:132)n de r(cid:132)ntesatser som till(cid:132)mpas f(cid:148)r j(cid:132)mf(cid:148)r- bara kommersiella l(cid:134)n, och mottagaren f(cid:134)r d(cid:132)ri- genom en f(cid:148)rm(cid:134)n enligt artikel 2 f(cid:148)rsta stycket punkt 2 i villkor uppfylls, om inte annat anges, i fr(cid:134)ga om alla de statliga l(cid:134)n som beskrivs nedan. grundf(cid:148)rordningen. Dessa (64) Vad betr(cid:132)ffar betalningsfria perioder och anst(cid:134)nd med (cid:134)terbetalningen av l(cid:134)n enligt vad som anf(cid:148)rs i sk(cid:132)len 59 och 60 har kommissionen prelimin(cid:132)rt fastst(cid:132)llt att de eventuella f(cid:148)rm(cid:134)ner som d(cid:132)rigenom beviljats (cid:132)r f(cid:148)rsumbara. Det konstaterades slutligen ocks(cid:134) att det inte f(cid:148)rel(cid:134)g n(cid:134)got fall av eftergift av s(cid:134)dana (cid:134)terbetalningar av statliga l(cid:134)n som det ankom p(cid:134) de samarbetsvilliga export(cid:148)rerna att betala. (65) N(cid:134)gra av de statliga l(cid:134)neprogrammen upph(cid:148)rde f(cid:148)re unders(cid:148)kningsperioden, men det fanns fortfa- rande utest(cid:134)ende l(cid:134)n fr(cid:134)n dessa program under perioden. Eftersom de f(cid:148)retag som omfattas av unders(cid:148)kningen erh(cid:148)ll f(cid:148)rm(cid:134)ner under unders(cid:148)k- ningsperioden och kommer att forts(cid:132)tta att erh(cid:134)lla f(cid:148)rm(cid:134)ner fram(cid:148)ver, g(cid:148)rs bed(cid:148)mningen att dessa program b(cid:148)r bli f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r utj(cid:132)mnings(cid:134)tg(cid:132)rder i enlighet med artikel 17 i grundf(cid:148)rordningen. i) Strukturl(cid:134)n f(cid:148)r basinvesteringar i sm(cid:134) och medel- stora f(cid:148)retag (66) Den r(cid:132)ttsliga grunden f(cid:148)r detta l(cid:134)neprogram (cid:132)r ”Regulation on Basic Structuring Loans for Small and Medium Enterprises” (f(cid:148)rordningen om struk- turl(cid:134)n f(cid:148)r basinvesteringar i sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag), som tr(cid:132)dde i kraft den 15 mars 1994, samt genomf(cid:148)randeplanerna till denna. Programmet upph(cid:148)rde 1996, och r(cid:132)nta och amortering uppb(cid:132)rs nu endast p(cid:134) utest(cid:134)ende l(cid:134)n. a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter (67) Strukturl(cid:134)nen kan beviljas sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag f(cid:148)r vissa verksamheter s(cid:134)som uppf(cid:148)rande av produktionsanl(cid:132)ggningar eller f(cid:148)rv(cid:132)rv av maskiner av inhemsk tillverkning, antingen f(cid:148)r produktion av exportvaror eller f(cid:148)r produktion av importers(cid:132)t- tande materiel och delar. 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/71 b) Praktiskt genomf(cid:148)rande (68) Ett f(cid:148)retag som (cid:148)nskar f(cid:134) ett l(cid:134)n skall ans(cid:148)ka om detta hos en aff(cid:132)rsbank. Banken betalar ut l(cid:134)net ur medel som f(cid:148)rdelats av finans- och ekonomiminis- teriet via Industrial Bank of Korea. c) Slutsats (75) (69) Dessa l(cid:134)n innefattar ett finansiellt bidrag fr(cid:134)n de offentliga myndigheterna och medf(cid:148)r, som beskrivs i sk(cid:132)l 63, en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r mottagaren. (70) L(cid:134)neprogrammet syftar bland annat till att st(cid:132)lla finansiering till f(cid:148)rfogande f(cid:148)r uppf(cid:148)rande av anl(cid:132)ggningar som skall anv(cid:132)ndas f(cid:148)r tillverkning av exportvaror. Ordningen (cid:132)r allts(cid:134) knuten till ex- portresultat och d(cid:132)rf(cid:148)r selektiv i den mening som avses i artikel 3. 4 i grundf(cid:148)rordningen. En f(cid:148)ruts(cid:132)tt- ning f(cid:148)r att ordningen skall f(cid:134) utnyttjas (cid:132)r ocks(cid:134) att inhemska, inte importerade varor anv(cid:132)nds. Ett av villkoren (cid:132)r n(cid:132)mligen att l(cid:134)nen endast f(cid:134)r anv(cid:132)ndas f(cid:148)r f(cid:148)rv(cid:132)rv av maskiner av inhemsk tillverkning och f(cid:148)r produktionsanl(cid:132)ggningar avsedda f(cid:148)r till- verkning av importers(cid:132)ttande materiel och delar. Denna ordning innefattar allts(cid:134) en subvention i importers(cid:132)ttande syfte som d(cid:132)rmed (cid:132)r selektiv i enlighet med artikel 3. 4 i grundf(cid:148)rordningen och utj(cid:132)mningsbar. d) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek (71) som Subventionen har ber(cid:132)knats p(cid:134) det beskrivs i sk(cid:132)len 58–62. Ett f(cid:148)retag utnyttjade detta program och fick en subvention p(cid:134) 0,06 %. s(cid:132)tt ii) L(cid:134)n till f(cid:148)retag som tillverkar fisken(cid:132)t (72) Denna ordning grundar sig p(cid:134) artikel 11 i ”Special Act on Development of Agricultural and Fishing Villages” (s(cid:132)rskild lag om utveckling av jordbruks- och fiskesamh(cid:132)llen) samt genomf(cid:148)randef(cid:148)rord- ningarna och riktlinjerna till denna. Programmet inf(cid:148)rdes i januari 1994. a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter (73) F(cid:148)retag som tillverkar fisken(cid:132)t har m(cid:148)jlighet att f(cid:134) finansiera sin tillverkning. N(cid:134)gra av l(cid:134)n f(cid:148)r att dessa ber(cid:148)rda ocks(cid:134) produkten. tillverkar f(cid:148)retag den b) Praktiskt genomf(cid:148)rande (74) F(cid:148)retagen inger, efter att f(cid:148)rst ha erh(cid:134)llit en rekom- ”Fishing Net mendation fr(cid:134)n ordf(cid:148)randen f(cid:148)r Corporation” fisken(cid:132)ttill- (sammanslutningen f(cid:148)r verkande f(cid:148)retag), ans(cid:148)kan om l(cid:134)n till ordf(cid:148)randen ”National Federation Fisheries Cooperative” f(cid:148)r (nationella fiskekooperativa f(cid:148)retag), varifr(cid:134)n sedan utbetalning av l(cid:134)nen sker. federationen f(cid:148)r c) Slutsats L(cid:134)nen innefattar ett finansiellt bidrag fr(cid:134)n det offentliga och medf(cid:148)r, som beskrivs i sk(cid:132)l 63, en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r mottagaren. I fr(cid:134)gan p(cid:134) vad s(cid:132)tt subven- tionen kan h(cid:132)nf(cid:148)ras till den ber(cid:148)rda produkten kan konstateras att de billiga l(cid:134)nen g(cid:148)r det m(cid:148)jligt f(cid:148)r de f(cid:148)retag som tillverkar fisken(cid:132)t, vilka ocks(cid:134) (cid:132)r tillverkare av den ber(cid:148)rda produkten, att minska sina totala finansieringskostnader. Detta kommer ocks(cid:134) den ber(cid:148)rda produkten till godo. (76) L(cid:134)nen (cid:132)r vidare selektiva, eftersom de riktar sig till de f(cid:148)retag som tillverkar fisken(cid:132)t, och programmet innefattar d(cid:132)rf(cid:148)r en utj(cid:132)mningsbar subvention i enlighet med artikel 3. 2 i grundf(cid:148)rordningen. d) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek (77) Subventionens storlek har ber(cid:132)knats p(cid:134) det s(cid:132)tt som beskrivs i sk(cid:132)len 58–62. Ett f(cid:148)retag utnyttjade detta program och fick en subvention 0,14 %. iii) L(cid:134)n ur fonden f(cid:148)r bildande och fr(cid:132)mjande av sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag (78) Den r(cid:132)ttsliga grunden f(cid:148)r denna ordning (cid:132)r ”Promotion of Small and Medium Enterprises and Encouragement of Purchase of their Products Act” (lagen om fr(cid:132)mjande av sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag och av ink(cid:148)p av produkter fr(cid:134)n dessa f(cid:148)retag) av samt den 22 december 1994, med (cid:132)ndringar, genomf(cid:148)randef(cid:148)rordningarna och riktlinjerna till denna. Ordningen har i sin nuvarande utformning till(cid:132)mpats sedan 1996. a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter (79) Det finns tre olika kategorier av l(cid:134)n med olika m(cid:134)lgrupper: — L(cid:134)n f(cid:148)r bildande av sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag (l(cid:134)n av typ A). De samarbetsvilliga export(cid:148)rerna erh(cid:148)ll inte n(cid:134)gra l(cid:134)n av denna typ. — L(cid:134)n f(cid:148)r strukturella f(cid:148)rb(cid:132)ttringar i sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag (l(cid:134)n av typ B). L(cid:134)n av typ B st(cid:134)r till f(cid:148)rfogande f(cid:148)r sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag i andra sektorer (cid:132)n jordbruks-, skogs- bruks- och fiskerisektorn. L(cid:134)nen f(cid:134)r anv(cid:132)ndas f(cid:148)r vissa projekt s(cid:134)som automatisering, teknisk utveckling och standardisering. L 79/72 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 lokala administrativa — L(cid:134)n f(cid:148)r utveckling av lokala sm(cid:134) och medel- stora f(cid:148)retag (l(cid:134)n av typ C). Dessa l(cid:134)n (cid:132)r avsedda f(cid:148)r sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag bel(cid:132)gna i de enskilda enheterna. N(cid:132)rmare riktlinjer f(cid:148)r utl(cid:134)ningen fastst(cid:132)lls av det lokala styresorganet. Enligt ”Kyung Sang South Province SME Support Fund Establish- ment and Operation Bylaw” (f(cid:148)rordningen om den l(cid:134)nefond f(cid:148)r st(cid:148)d till bildande och utveck- f(cid:148)retag som ling av sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)rvaltas av Kyung Sang South Province, nedan kallad ”Kyung Sang South Province- f(cid:148)rordningen”) kan sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag ans(cid:148)ka om l(cid:134)n ur fonden f(cid:148)r vissa projekt s(cid:134)som f(cid:148)rnyelse av utrustning och strukturella f(cid:148)rb(cid:132)ttringar. Enligt ”Pusan Metropolitan City SMEs Support Fund Establishment and Opera- tion Bylaw” (f(cid:148)rordningen om den l(cid:134)nefond f(cid:148)r st(cid:148)d till bildande och utveckling av sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)rtag som f(cid:148)rvaltas av Pusan Metro- politan City, nedan kallad ”Pusan Metropolitan City-f(cid:148)rordningen”) kan sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag ans(cid:148)ka om l(cid:134)n f(cid:148)r bland annat struktu- rell anpassning och omst(cid:132)llning av verksam- heten. f(cid:148)r just den provinsen, inga krav avseende export eller importsubstitution. R(cid:132)tten att komma i fr(cid:134)ga f(cid:148)r l(cid:134)nen begr(cid:132)nsas vidareinte heller genom dessa riktlinjer till vissa sektorer av ekonomin. Kommis- sionen fann inga bel(cid:132)gg f(cid:148)r att l(cid:134)n av typ C som beviljats p(cid:134) grundval av de grundl(cid:132)ggande riktlin- jerna f(cid:148)r st(cid:148)d till lokala sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag eller Kyung Sang South Province-f(cid:148)rordningen var selektiva. I Pusan Metropolitan City-f(cid:148)rordningen finns emellertid ett exportkrav, eftersom l(cid:134)nen enligt f(cid:148)rordningen endast f(cid:134)r anv(cid:132)ndas till, bland annat, ”export promotion business of conversion from rented factory to self factory” (fr(cid:132)mjande av exportorienterade f(cid:148)retags (cid:148)verg(cid:134)ng fr(cid:134)n hyrda fabrikslokaler till egen(cid:132)gda fabrikslokaler). L(cid:134)n av typ C som beviljas med st(cid:148)d av den f(cid:148)rordningen (cid:132)r selektiva, eftersom de (cid:132)r knutna till exportre- sultat. Sammanfattningsvis betraktas s(cid:134)lunda l(cid:134)n av typ B och l(cid:134)n av typ C beviljade med st(cid:148)d av Kyung Sang South Province-f(cid:148)rordningen inte som selektiva och den subvention de innefattar (cid:132)r d(cid:132)rmed inte utj(cid:132)mningsbar. L(cid:134)n av typ C som beviljats med st(cid:148)d av Pusan Metropolitan City- f(cid:148)rordningen (cid:132)r selektiva och den subvention de innefattar (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r utj(cid:132)mningsbar. b) Praktiskt genomf(cid:148)rande d) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek (80) Ett f(cid:148)retag som (cid:148)nskar erh(cid:134)lla ett l(cid:134)n av typ B inger en ans(cid:148)kan till en aff(cid:132)rsbank, som sedan vidarebe- fordrar ans(cid:148)kan till ”Small and Medium Industry Promotion Corporation” (F(cid:148)retaget f(cid:148)r fr(cid:132)mjande av sm(cid:134) och medelstora industrif(cid:148)retag) f(cid:148)r gransk- ning och godk(cid:132)nnande. F(cid:148)r l(cid:134)n av typ C ans(cid:148)ker f(cid:148)retaget direkt hos det lokala styresorganet, som ger f(cid:148)retaget uppfyller beh(cid:148)righetskriterierna. Sedan godk(cid:132)n- nandet givits betalas l(cid:134)net ut av aff(cid:132)rsbanken i fr(cid:134)ga. godk(cid:132)nnande f(cid:148)rutsatt sitt att c) Slutsats (81) L(cid:134)nen innefattar ett finansiellt bidrag fr(cid:134)n det offentliga och medf(cid:148)r, som beskrivs i sk(cid:132)l 63, en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r mottagaren. (82) N(cid:132)r det g(cid:132)ller l(cid:134)n av typ B fann kommissionen inga bel(cid:132)gg f(cid:148)r att ordningen skulle vara selektiv. (84) Subventionensbeloppet i samband med l(cid:134)n av typ C som beviljats med st(cid:148)d av Pusan Metropolitan City-f(cid:148)rordningen ber(cid:132)knas p(cid:134) det som beskrivs sk(cid:132)len 58–62. Tre f(cid:148)retag erh(cid:148)ll f(cid:148)rm(cid:134)ner genom denna ordning och fick en subvention p(cid:134) mellan 0,02 % och 0,14 %. s(cid:132)tt i iv) L(cid:134)n fr(cid:134)n den s. k. s(cid:132)rskilda l(cid:134)nefaciliteten (85) Den r(cid:132)ttsliga grunden f(cid:148)r detta program, som inleddes 1989, (cid:132)r ”Operation Guideline of Special Facilities Loan” (riktlinjer f(cid:148)r beviljandet av l(cid:134)n fr(cid:134)n den s(cid:132)rskilda l(cid:134)nefaciliteten). Industrial Bank of Korea och Korea Development Bank kan med st(cid:148)d av programmet endera tillhandah(cid:134)lla l(cid:134)n direkt till f(cid:148)retagen eller st(cid:132)lla medel till deras f(cid:148)rfogande via aff(cid:132)rsbanker. a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter (83) Betr(cid:132)ffande l(cid:134)n av typ C inneh(cid:134)ller de av ”Office of Small and Medium Enterprises” (kontoret f(cid:148)r sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag) utf(cid:132)rdade ”Basic guidelines of Local SME Support” (grundl(cid:132)ggande riktlinjerna f(cid:148)r st(cid:148)d till lokala sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag), vilka g(cid:132)ller alla l(cid:134)n av typ C, och Kyung Sang South Province-f(cid:148)rordningen, vilken (cid:132)r till(cid:132)mplig (86) Endast sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag kan komma ifr(cid:134)ga f(cid:148)r de l(cid:134)n som administreras av Industrial Bank of Korea. D(cid:132)remot kan (cid:132)ven stora f(cid:148)retag f(cid:134) l(cid:134)n fr(cid:134)n Korea Development Bank. F(cid:148)r att vara l(cid:134)neber(cid:132)ttigat m(cid:134)ste ett f(cid:148)retag tillh(cid:148)ra tillverk- ningsindustrin (inbegripet programvarubranschen). 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/73 i utlandet Medlen f(cid:134)r inte anv(cid:132)ndas f(cid:148)r f(cid:148)rv(cid:132)rv av importe- rade, tillverkade maskiner. L(cid:134)nen f(cid:134)r endast anv(cid:132)ndas f(cid:148)r anl(cid:132)ggningar avsedda f(cid:148)r till- verkning av exportvaror eller tillverkning av im- porters(cid:132)ttande materiel eller varor (”Export Industry Equipment Loans” - utrustningsl(cid:134)n f(cid:148)r exportin- dustrin), f(cid:148)r investeringar i forskning och utveck- ling (”Research and Development Loans” - l(cid:134)n f(cid:148)r forskning och utveckling) och f(cid:148)r industrier som valts ut av finans- och ekonomiministeriet i samr(cid:134)d med andra offentliga organ (”High Technology Facility Loans” -L(cid:134)nefacilitet f(cid:148)r h(cid:148)gteknologif(cid:148)- retag). b) Praktiskt genomf(cid:148)rande F(cid:148)retagen ans(cid:148)ker om l(cid:134)n fr(cid:134)n den s(cid:132)rskilda l(cid:134)nefa- ciliteten hos Industrial Bank of Korea, Korea Deve- lopment Bank eller en aff(cid:132)rsbank. Om l(cid:134)net admi- nistreras av Korea Development Bank (detta g(cid:132)ller f(cid:148)r vissa sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag och st(cid:148)rre f(cid:148)retag), m(cid:134)ste aff(cid:132)rsbanken f(cid:148)rst inh(cid:132)mta godk(cid:132)n- nande av Korea Development Bank. L(cid:134)net betalas sedan ut till f(cid:148)retaget av banken. c) Slutsats L(cid:134)nen innefattar ett finansiellt bidrag fr(cid:134)n de offentliga myndigheterna och medf(cid:148)r, som beskrivs i sk(cid:132)l 63, en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r mottagaren. Medlen f(cid:134)r, bland annat, endast anv(cid:132)ndas till att finansiera produktionsanl(cid:132)ggningar avsedda f(cid:148)r tillverkning av exportvaror. Ordningen innefattar allts(cid:134) en selektiv exportsubvention. Den (cid:132)r ocks(cid:134) begr(cid:132)nsad till f(cid:148)rv(cid:132)rv av maskiner av inhemsk tillverkning, och ett av de till(cid:134)tna anv(cid:132)ndningss(cid:132)tten f(cid:148)r l(cid:134)nen (cid:132)r att tillverkning av importers(cid:132)ttande materiel eller varor. Ordningen (cid:132)r allts(cid:134) (cid:132)ven beroende av att inhemska produkter anv(cid:132)nds framf(cid:148)r importerade och d(cid:132)rf(cid:148)r selektiv. Eftersom r(cid:132)tten att komma i fr(cid:134)ga f(cid:148)r l(cid:134)nen (cid:132)r begr(cid:132)nsad till sig programmet till vissa f(cid:148)retag i den mening som avses i artikel 3. 2 i grundf(cid:148)rordningen, och den subvention som programmet innefattar (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r utj(cid:132)mningsbar. tillverkningsindustrin, i alla h(cid:132)ndelser selektivt finansiera anl(cid:132)ggningar riktar f(cid:148)r (87) (88) v) L(cid:134)n f(cid:148)r f(cid:148)retag inom exportindustrin a) Inledning (90) Den r(cid:132)ttsliga grunden f(cid:148)r detta program (cid:132)r ”Bank of Korea Act” (lagen om Sydkoreas centralbank) samt ”Regulation for Administration of Facility Loans for Export Industries and Import Substitu- tion of Basic Materials and Parts Industries” (f(cid:148)rord- ning av den 11 september 1986 om f(cid:148)rvaltningen av l(cid:134)n till f(cid:148)retag inom exportindustrin och till f(cid:148)retag som tillverkar importers(cid:132)ttande basmateriel och delar). Fr(cid:134)n och med den 1 januari 1991 bevil- jades inte l(cid:132)ngre n(cid:134)gra nya l(cid:134)n till st(cid:148)rre f(cid:148)retag eller till f(cid:148)retag som ingick i en f(cid:148)retagskoncern. Programmet avskaffades fr(cid:134)n och med mars 1994 (cid:132)ven f(cid:148)r sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag. (cid:142)ven om programmet upph(cid:148)rde i mars 1994 finns fortfa- rande utest(cid:134)ende l(cid:134)n p(cid:134) 115 miljoner USD. b) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter (91) Fram till den 1 januari 1991 kunde alla f(cid:148)retag inom tillverkningsindustrin ans(cid:148)ka om dessa l(cid:134)n f(cid:148)r investeringar i utrustning avsedd f(cid:148)r tillverkning av exportvaror eller f(cid:148)r tillverkning av importers(cid:132)t- tande basmateriel och delar. F(cid:148)r att komma i fr(cid:134)ga f(cid:148)r l(cid:134)n m(cid:134)ste ett projekt ocks(cid:134) avse uppf(cid:148)rande eller utbyggnad av en produktionsanl(cid:132)ggning, f(cid:148)rv(cid:132)rv av maskiner av inhemsk tillverkning eller fr(cid:132)mjande av teknisk utveckling eller inf(cid:148)rande av ny teknik. Fr(cid:134)n och med den 1 januari 1991 kunde endast sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag som uppfyllde ovanst(cid:134)ende villkor komma i fr(cid:134)ga f(cid:148)r programmet. c) Praktiskt genomf(cid:148)rande (92) Ans(cid:148)kan om l(cid:134)n enligt detta program kunde inges till n(cid:134)gon av aff(cid:132)rsbankerna, som beviljade l(cid:134)net sedan banken kunnat bekr(cid:132)fta att f(cid:148)retaget i fr(cid:134)ga uppfyllde beh(cid:148)righetskraven. Via en rediskonter- ingsordning som uppr(cid:132)ttats mellan den sydkore- anska centralbanken och de l(cid:134)neinstitut som deltog i programmet st(cid:132)llde centralbanken de medel till f(cid:148)rfogande som beh(cid:148)vdes f(cid:148)r utbetalning av l(cid:134)nen. d) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek (89) Subventionens storlek har ber(cid:132)knats p(cid:134) det s(cid:132)tt som beskrivs sk(cid:132)len 58–62. Tre f(cid:148)retag erh(cid:148)ll f(cid:148)rm(cid:134)ner genom denna ordning och fick en subvention p(cid:134) upp till 0,32 %. i d) Slutsats (93) L(cid:134)nen inneb(cid:132)r ett finansiellt bidrag fr(cid:134)n de offent- liga myndigheterna och medf(cid:148)r, som beskrivs i sk(cid:132)l 63, en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r mottagaren. Subventionen (cid:132)r knuten till exportresultat och beroende av att inhemska varor anv(cid:132)nds framf(cid:148)r importerade. Den (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r selektiv. L 79/74 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 e) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek (94) Subventionens storlek har ber(cid:132)knats p(cid:134) det s(cid:132)tt som redovisas sk(cid:132)len 58–62. Fyra f(cid:148)retag erh(cid:148)ll f(cid:148)rm(cid:134)ner genom denna ordning och fick en subvention p(cid:134) upp till 0,56 %. i tillverkning av exportvaror. ningar avsedda f(cid:148)r Subventionen (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r knuten till exportresultat och beroende av att inhemska varor anv(cid:132)nds framf(cid:148)r importerade. Den (cid:132)r d(cid:132)rmed selektiv och utj(cid:132)mningsbar. vi) L(cid:134)n fr(cid:134)n fonden f(cid:148)r industriell utveckling (95) Den r(cid:132)ttsliga grunden f(cid:148)r detta program (cid:132)r artikel 17 i (lagen om ”Industrial Development Act” industriell utveckling) av den 8 januari 1986 och genomf(cid:148)randef(cid:148)rordningarna och riktlinjerna till denna. a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter (96) f(cid:148)r f(cid:148)rvaltas av ministeriet L(cid:134)n kan erh(cid:134)llas f(cid:148)r produktivitetsh(cid:148)jande (cid:134)tg(cid:132)rder och f(cid:148)r f(cid:148)retag med ett h(cid:148)gt f(cid:148)r(cid:132)dlingsv(cid:132)rde (denna del av programmet f(cid:148)r handel och industri, Skobranschf(cid:148)reningen, Sydko- textilindustrif(cid:148)rbund samt F(cid:148)reningen f(cid:148)r reas rationa- fr(cid:132)mjande av maskinvaruindustrin), inom distributionssektorn (denna del lisering f(cid:148)rvaltas av Styrelsen f(cid:148)r industriellt fram(cid:134)tskri- dande) samt f(cid:148)r projekt f(cid:148)r nybildande av sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag (denna del av programmet f(cid:148)rvaltas av vissa d(cid:132)rtill s(cid:132)rskilt utsedda aff(cid:132)rsbanker och statligt (cid:132)gda banker, s(cid:132)rskilt Industrial Bank of Korea). F(cid:148)r att komma i fr(cid:134)ga f(cid:148)r ett l(cid:134)n skall projekten avse uppf(cid:148)rande av en ny fabriksanl(cid:132)gg- ning eller utvidgning av en befintlig anl(cid:132)ggning eller investering i inhemskt tillverkad utrustning avsedd f(cid:148)r tillverkning av exportvaror eller av mate- riel och reservdelar enligt n(cid:132)rmare angivelser fr(cid:134)n de sydkoreanska offentliga myndigheterna. b) Praktiskt genomf(cid:148)rande (97) F(cid:148)retag kan ans(cid:148)ka om l(cid:134)n enligt detta program hos n(cid:134)gon av de f(cid:148)r (cid:132)ndam(cid:134)let utsedda aff(cid:132)rsban- kerna eller hos de statligt (cid:132)gda bankerna. Med undantag av l(cid:134)n f(cid:148)r projekt f(cid:148)r nybildande av sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag kan banken bevilja ett l(cid:134)n endast under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att det har tillstyrkts av ministeriet f(cid:148)r handel och industri. c) Slutsats (98) Dessa l(cid:134)n inneb(cid:132)r ett finansiellt bidrag fr(cid:134)n de offentliga myndigheterna och medf(cid:148)r, som beskrivs i sk(cid:132)l 63, en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r mottagaren. F(cid:148)r att ett projekt skall komma i l(cid:134)n kr(cid:132)vs att inhemska varor anv(cid:132)nds f(cid:148)r uppf(cid:148)rande av anl(cid:132)gg- fr(cid:134)ga f(cid:148)r d) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek (99) Subventionens storlek har ber(cid:132)knats p(cid:134) det s(cid:132)tt som anges i sk(cid:132)len 58–62. Ett f(cid:148)retag omfattades av f(cid:148)rm(cid:134)ner genom denna ordning och fick en subvention p(cid:134) 0,08 %. vii) L(cid:134)n f(cid:148)r teknikutveckling (100) Denna ordning grundar sig p(cid:134) lagen om fr(cid:132)mjande av teknisk utveckling och p(cid:134) f(cid:148)reskrifterna och riktlinjerna denna. Programmet upph(cid:148)rde 1995, men betalningar p(cid:134) utest(cid:134)ende l(cid:134)n uppb(cid:132)rs fortfarande. genomf(cid:148)randet f(cid:148)r av a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter (101) F(cid:148)ljande projekt kan omfattas av programmet: Projekt f(cid:148)r grundl(cid:132)ggande teknikutveckling inom industrin, st(cid:148)d till teknisk utveckling via Korea Electric Power Corporation (Sydkoreas Elbolag), st(cid:148)d till teknisk utveckling via ministeriet f(cid:148)r tele- kommunikation samt utvecklingsst(cid:148)d via Korea Development Bank. b) Praktiskt genomf(cid:148)rande (102) Ett f(cid:148)retag som avser att utveckla en produktions- teknik f(cid:148)r vissa n(cid:132)rmare angivna anv(cid:132)ndningar inom n(cid:134)gon av de sektorer som best(cid:132)mts av mini- steriet f(cid:148)r handel och industri kan ans(cid:148)ka om ett l(cid:134)n, vilket beviljas om projektet uppfyller villkoren. c) Slutsats (103) Dessa l(cid:134)n inneb(cid:132)r ett finansiellt bidrag fr(cid:134)n de offentliga myndigheterna och medf(cid:148)r, som beskrivs i sk(cid:132)l 63, en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r mottagaren. F(cid:148)retag som investerar i vissa projekt kan beviljas l(cid:134)n enligt programmet. Ministeriet f(cid:148)r handel och industri utf(cid:132)rdar riktlinjer till vilka fogats f(cid:148)rteckningar, sektor f(cid:148)r sektor, (cid:148)ver prioriterade projekt (t. ex. utveckling av kalldragningsteknik). Endast f(cid:148)retag inom vissa sektorer som investerar i vissa projekt kan allts(cid:134) utnyttja programmet. Det anses d(cid:132)rf(cid:148)r som selektivt i den mening som avses i artikel 3. 2 a i grundf(cid:148)rordningen. 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/75 d) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek (104) Subventionens storlek har ber(cid:132)knats p(cid:134) det s(cid:132)tt som anges i sk(cid:132)len 58–62. Ett l(cid:134)n f(cid:148)r ”teknikutveck- ling” som beviljats en av de samarbetsvilliga expor- t(cid:148)rerna och inte n(cid:132)rmare kunde klassificeras p(cid:134) grundval av de uppgifter som l(cid:132)mnats behandlades i r(cid:148)rande detta program. F(cid:148)retaget erh(cid:148)ll en f(cid:148)rm(cid:134)n genom denna ordning och fick en subvention p(cid:134) 0,02 %. samband med (cid:148)verv(cid:132)gandena viii) Fonden f(cid:148)r fr(cid:132)mjande av vetenskap och teknik (105) Detta program grundar sig p(cid:134) ”Science and Tech- nology Promotion Act” (lagen om fr(cid:132)mjande av vetenskap och teknik) och genomf(cid:148)randef(cid:148)rord- ningen till denna. Fonden uppr(cid:132)ttades 1992. emellertid ministeriet f(cid:148)r vetenskap och teknik i viss m(cid:134)n handla efter eget godtycke n(cid:132)r det g(cid:132)ller att besluta om vilka projekt som skall prioriteras. i vissa projekt Endast av programmet. (cid:134)tnjutande kommer Programmet anses d(cid:132)rf(cid:148)r vara selektivt i enlighet med artikel 3. 2 c i grundf(cid:148)rordningen. f(cid:148)retag som investerar allts(cid:134) i d) Ber(cid:132)kningen av subventionens storlek (110) Subventionens storlek har ber(cid:132)knats p(cid:134) det s(cid:132)tt som anges i sk(cid:132)len 58–62. Ett f(cid:148)retag erh(cid:148)ll f(cid:148)rm(cid:134)ner genom denna ordning och fick en subvention p(cid:134) 0,15 %. S t a t l i g a l (cid:134) n s o m i n t e a n s e s v a r a u t j (cid:132) m - n i n g s b a r a a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter ix) L(cid:134)n f(cid:148)r att f(cid:148)rebygga milj(cid:148)f(cid:148)roreningar (106) L(cid:134)n fr(cid:134)n detta program kan s(cid:148)kas av f(cid:148)retag som investerar i projekt av f(cid:148)ljande slag: utveckling av avancerad teknik, projekt f(cid:148)r uppf(cid:148)ljning av forsk- forskning och utveckling ning och utveckling, avseende metodf(cid:148)rb(cid:132)ttringar samt industriprojekt som bygger p(cid:134) ny teknik. (111) Eftersom de f(cid:148)rm(cid:134)ner som beviljas genom denna ordning anses vara f(cid:148)rsumbara, unders(cid:148)ktes inte n(cid:132)rmare huruvida programmet innefattar subven- tioner som (cid:132)r utj(cid:132)mningsbara. b) Praktiskt genomf(cid:148)rande (107) Ans(cid:148)kan om l(cid:134)n inges till Korea Technology Banking Corporation (Sydkoreas teknikutvecklings- bank) som f(cid:148)rvaltar fonden. Banken har befogenhet att godk(cid:132)nna eller avsl(cid:134) en ans(cid:148)kan om l(cid:134)n. R(cid:132)ntan f(cid:148)r p(cid:134) l(cid:134)n fr(cid:134)n fonden fastst(cid:132)lls av ministeriet vetenskap och teknik. (108) Ministeriet beslutar med j(cid:132)mna mellanrum om vilka projekt som skall prioriteras n(cid:132)r det g(cid:132)ller investeringar i forskning och utveckling. F(cid:148)retagen k(cid:132)nner sannolikt i f(cid:148)rv(cid:132)g till vilka de prioriterade projekten (cid:132)r, projekt som det sannolikt (cid:132)r l(cid:132)ttare att f(cid:134) finansiering f(cid:148)r. Det har inte l(cid:132)mnats n(cid:134)gra uppgifter om de kriterier som ministeriet till(cid:132)mpar n(cid:132)r det fattar sina beslut om vilka projekt som skall prioriteras. x) Statliga bostadsbyggnadsfonden (112) Det finns inga bel(cid:132)gg f(cid:148)r att subventionen skulle vara selektivt riktad till vissa f(cid:148)retag i den mening som avses i artikel 3 i grundf(cid:148)rordningen. Eftersom subventionen inte (cid:132)r selektiv anses den inte vara utj(cid:132)mningsbar. xi) L(cid:134)n fr(cid:134)n fonden f(cid:148)r att fr(cid:132)mja inf(cid:148)rande av datateknik (113) Det finns inga bel(cid:132)gg f(cid:148)r att subventionen skulle vara selektivt riktad till vissa f(cid:148)retag i den mening som avses i artikel 3 i grundf(cid:148)rordningen, eftersom l(cid:134)nen (cid:132)r generellt tillg(cid:132)ngliga f(cid:148)r samtliga f(cid:148)retag utan begr(cid:132)nsningar. Eftersom subventionen inte (cid:132)r selektiv betraktas den inte vara utj(cid:132)mningsbar. c) Slutsats (109) Dessa l(cid:134)n inneb(cid:132)r att det ges ett finansiellt bidrag fr(cid:134)n de offentliga myndigheterna och medf(cid:148)r, som beskrivs i sk(cid:132)l 63, en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r mottagaren. Alla slags f(cid:148)retag som investerar i vissa projekt kan f(cid:134) l(cid:134)n fr(cid:134)n programmet. Som framh(cid:148)lls ovan kan xii) S(cid:132)rskilda l(cid:134)n f(cid:148)r teknisk innovationsverksamhet (114) Det finns inga bel(cid:132)gg f(cid:148)r att subventionen skulle vara selektivt riktad till vissa f(cid:148)retag i den mening som avses i artikel 3 i grundf(cid:148)rordningen, eftersom sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag begr(cid:132)nsningen till grundar sig p(cid:134) objektiva och neutrala kriterier. Eftersom subventionen inte (cid:132)r selektiv anses den inte vara utj(cid:132)mningsbar. L 79/76 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 xiii) Exportfr(cid:132)mjande l(cid:134)n f(cid:148)r sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag (115) R(cid:132)ntesatsen f(cid:148)r dessa l(cid:134)n var generellt sett inte l(cid:132)gre (cid:132)n r(cid:132)ntesatserna f(cid:148)r likv(cid:132)rdiga kommersiella l(cid:134)n. Eftersom det inte beviljades n(cid:134)gra f(cid:148)rm(cid:134)ner med st(cid:148)d av denna ordning, unders(cid:148)kte kommis- sionen inte vidare huruvida den var utj(cid:132)mningsbar. S t a t l i g a l (cid:134) n s o m i n t e u t n y t t j a d e s a v d e u n d e r s a m a r b e t s v i l l i g a e x p o r t (cid:148) r e r n a u n d e r s (cid:148) k n i n g s p e r i o d e n (118) Exim-kredit f(cid:148)r investeringar i utlandet kan s(cid:148)kas i investeringar av alla f(cid:148)retag som genomf(cid:148)r utlandet. (119) Exim-exportl(cid:134)n f(cid:148)r sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag kan s(cid:148)kas av alla sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag som exporterar kapitalvaror ”greatly devoted to the national economy” (som v(cid:132)sentligt bidrar till den nationella ekonomin) enligt artikel 45 i ”Internal Loan Regulation”. Det fr(cid:134)ga om samma produkter som de som definieras som ”helfabrikat” n(cid:132)r det g(cid:132)ller Exim-bankens exportkreditgivning. (cid:132)r xiv) L(cid:134)n fr(cid:134)n statliga investeringsfonden b) Praktiskt genomf(cid:148)rande xv) L(cid:134)n fr(cid:134)n prisstabiliseringsfonden f(cid:148)r jordbruks- och fiskeriprodukter Exim-exportkredit xvi) L(cid:134)n fr(cid:134)n fonden f(cid:148)r f(cid:148)rebyggande av olycksfall inom industrin d) Exportfinansieringsl(cid:134)n (116) Exim-banken (cid:132)r en stats(cid:132)gd bank som st(cid:134)r under tillsyn av finans- och ekonomiministeriet. Exim- banken etablerades i juli 1976 med st(cid:148)d av ”Export- Import Bank of Korea Act” (lagen om Sydkoreas utrikeshandelsbank) och skall genom att tillhanda- h(cid:134)lla medelfristiga och l(cid:134)ngfristiga l(cid:134)n f(cid:148)r export- investeringar i utlandet och importtransaktioner, i utlandet och exploatering av naturtillg(cid:134)ngar fr(cid:132)mja sydkoreanska av ekonomin och det ekonomiska samarbetet med andra l(cid:132)nder. De samarbetsvilliga export(cid:148)rerna utnyttjade f(cid:148)ljande ordningar: utvecklingen den — ”Export Credit” (Exim-exportkredit). — ”Foreign Investment Credit” (Exim-kredit f(cid:148)r investeringar i utlandet). — ”Export loans for SMEs that export capital goods” (Exim-exportl(cid:134)n f(cid:148)r sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag som exporterar kapitalvaror). a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter (117) I allm(cid:132)nhet (cid:132)r programmen tillg(cid:132)ngliga f(cid:148)r alla f(cid:148)retag som exporterar eller som investerar utom- lands. Exim-exportkredit kan s(cid:148)kas av alla f(cid:148)retag som exporterar kapitalvaror och andra produkter som kan h(cid:132)nf(cid:148)ras till gruppen ”helfabrikat” enligt artikel 13 i ”Presidential Enforcement Decree of the Export-Import Bank of Korea Act” (genomf(cid:148)- randef(cid:148)rordning, utf(cid:132)rdad av presidenten, till lagen om Sydkoreas utrikeshandelsbank). (120) Exim-banken granskar ans(cid:148)kningarna om export- kredit transaktion f(cid:148)r transaktion. Ett f(cid:148)retag som ans(cid:148)ker om kredit m(cid:134)ste exportera varor eller till- verka varor avsedda f(cid:148)r export, och en f(cid:148)ruts(cid:132)ttning f(cid:148)r att exportkrediten skall beviljas (cid:132)r att f(cid:148)retaget kan uppvisa en remburs fr(cid:134)n en utl(cid:132)ndsk k(cid:148)pare eller ett kontrakt med ett sydkoreanskt f(cid:148)retag som innehar en s(cid:134)dan remburs. Exportkrediten kan ges f(cid:148)re leverans eller efter leverans. (121) En exportkredit f(cid:148)re leverans ges i form av ett l(cid:134)n f(cid:148)r att finansiera tillverkningen av ”helfabrikat” avsedda f(cid:148)r export. P(cid:134) l(cid:134)n i utl(cid:132)ndsk valuta utg(cid:134)r r(cid:148)rlig r(cid:132)nta p(cid:134) Libor-niv(cid:134) (London Interbank Offered Rate). R(cid:132)ntan p(cid:134) l(cid:134)n i den inhemska valutan, won, (cid:132)r ocks(cid:134) r(cid:148)rlig och f(cid:148)ljer den r(cid:132)nta l(cid:134)n mot b(cid:132)sta som aff(cid:132)rsbankerna tar ut s(cid:132)kerhet. R(cid:132)ntan erl(cid:132)ggs m(cid:134)natligen och skall f(cid:148)rsta g(cid:134)ngen betalas en m(cid:134)nad efter det att l(cid:134)net utbeta- lats. Kapitalbeloppet skall (cid:134)terbetalas inom tv(cid:134) (cid:134)r r(cid:132)knat fr(cid:134)n den dag d(cid:134) l(cid:134)net utbetalats. f(cid:148)r i kategori (122) En exportkredit efter leverans (cid:132)r ett l(cid:134)n avsett att finansiera betalningsanst(cid:134)nd som ett f(cid:148)retag beviljat f(cid:148)r exporterade ”helfabrikat”. Dessa l(cid:134)n betraktas som l(cid:134)ngfristiga l(cid:134)n (mer (cid:132)n tv(cid:134) (cid:134)rs l(cid:148)ptid) och m(cid:134)ste d(cid:132)rf(cid:148)r f(cid:148)lja OECD:s riktlinjer fr(cid:134)n januari 1997. OECD skiljer mellan l(cid:132)nder i kategori 1 och l(cid:132)nder 2. Den senare kategorin avser utvecklingsl(cid:132)nder. R(cid:132)ntan (cid:132)r bunden och skall minst motsvara den l(cid:132)gsta r(cid:132)ntesats som f(cid:148)re- skrivs i OECD:s riktlinjer. R(cid:132)ntan skall erl(cid:132)ggas vid utg(cid:134)ngen av varje sexm(cid:134)nadersperiod efter det att l(cid:134)net utbetalats. Kapitalbeloppet f(cid:148)r ett l(cid:134)n som avser l(cid:132)nder i kategori 1 skall (cid:134)terbetalas inom 8,5 (cid:134)r efter den dag d(cid:134) l(cid:134)net utbetalades medan kapital- beloppet f(cid:148)r ett l(cid:134)n som avser l(cid:132)nder i kategori 2 skall (cid:134)terbetalas inom 10 (cid:134)r. 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/77 Exim-kredit f(cid:148)r investeringar i utlandet (123) Ett f(cid:148)retag som ans(cid:148)ker om kredit skall till Exim- banken l(cid:132)mna en plan avseende den planerade investeringen i utlandet. Om ans(cid:148)kan beviljas kan den s(cid:148)kande f(cid:134) en kredit p(cid:134) upp till 90 % av det totala investeringsbeloppet. R(cid:132)ntan p(cid:134) ett l(cid:134)n f(cid:148)r investeringar i utlandet kan antingen vara bunden och fastst(cid:132)llas p(cid:134) grundval av swap-r(cid:132)ntan (dvs. den i utl(cid:132)ndsk valuta kan r(cid:132)nta till vilken medel erh(cid:134)llas p(cid:134) den internationella finansmarknaden) plus en marginal (best(cid:134)ende av risktill(cid:132)gg och ett till(cid:132)gg med h(cid:132)nsyn till l(cid:134)nets l(cid:148)ptid) eller r(cid:148)rlig och f(cid:148)lja Libor-r(cid:132)ntan plus en marginal. Exim-exportl(cid:134)n f(cid:148)r sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag som exporterar kapitalvaror (124) Exim-bankens bed(cid:148)mning av ett f(cid:148)retag som ans(cid:148)ker om l(cid:134)n sker inte (som fallet (cid:132)r n(cid:132)r det g(cid:132)ller Exim-exportkrediter) p(cid:134) grundval av f(cid:148)reta- gets nuvarande exportresultat utan p(cid:134) grundval av dess exportresultat under de senaste tv(cid:134) (cid:134)ren. Om Exim-banken godk(cid:132)nner l(cid:134)neans(cid:148)kan kan f(cid:148)retaget f(cid:134) en kredit p(cid:134) upp till 90 % av den totala inve- stering som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att f(cid:148)retaget skall kunna till- verka och exportera den planerade exportvolymen under l(cid:134)neperioden. F(cid:148)retaget kan som mest f(cid:134) ett kreditbelopp som motsvarar 1/3 av den totala exportf(cid:148)rs(cid:132)ljningen under det n(cid:132)rmast f(cid:148)reg(cid:134)ende (cid:134)ret. R(cid:132)ntan (cid:132)r r(cid:148)rlig och f(cid:148)ljer r(cid:132)ntan f(cid:148)r l(cid:134)n mot b(cid:132)sta s(cid:132)kerhet plus en marginal f(cid:148)r risktill(cid:132)gg och ett till(cid:132)gg med h(cid:132)nsyn till l(cid:134)nets l(cid:148)ptid. R(cid:132)ntan f(cid:148)r l(cid:134)n mot b(cid:132)sta s(cid:132)kerhet (cid:132)r den r(cid:132)nta som aff(cid:132)rsban- kerna till(cid:132)mpar, medan risktill(cid:132)gget och till(cid:132)gget f(cid:148)r att l(cid:134)nets l(cid:148)ptid ber(cid:132)knas av Exim-banken f(cid:148)r varje f(cid:148)retag f(cid:148)r sig. Kapitalbe- loppet skall i sin helhet (cid:134)terbetalas vid l(cid:134)neperio- dens slut (s. k. bullet loan). ta h(cid:132)nsyn till c) Slutsats (125) Eftersom Exim-banken (cid:132)r en stats(cid:132)gd bank (cid:132)r det fr(cid:134)ga om ett finansiellt bidrag fr(cid:134)n de offentliga myndigheterna. r(cid:132)ntan fastst(cid:132)lls export(cid:148)rerna (126) N(cid:132)r det g(cid:132)ller de l(cid:134)n som utnyttjades av de samar- betsvilliga p(cid:134) grundval av Libor-r(cid:132)ntan, swap-r(cid:132)ntan eller den r(cid:132)nta som aff(cid:132)rsbankerna tar ut f(cid:148)r l(cid:134)n mot b(cid:132)sta s(cid:132)kerhet, justerad f(cid:148)r att ta h(cid:132)nsyn till risktill(cid:132)gg och ett till(cid:132)gg med h(cid:132)nsyn till l(cid:134)nets l(cid:148)ptid. Enligt de uppgifter som de samarbetsvilliga export(cid:148)rerna l(cid:132)mnade utnyttjades under unders(cid:148)kningsperioden inga Exim-exportkrediter som avs(cid:134)g l(cid:134)n efter leve- rans. F(cid:148)r att pr(cid:148)va om det utgick n(cid:134)gon f(cid:148)rm(cid:134)n enligt de andra programmen gjordes en j(cid:132)mf(cid:148)relse med likv(cid:132)rdiga kommersiella l(cid:134)n som de samar- betsvilliga export(cid:148)rerna i fr(cid:134)ga hade erh(cid:134)llit eller, om s(cid:134)dana uppgifter inte fanns att tillg(cid:134), med likv(cid:132)rdiga kommersiella l(cid:134)n som andra samarbets- villiga export(cid:148)rer som ans(cid:134)gs befinna sig i samma finansiella situation och samma sektor, erh(cid:134)llit. Analysen visade att Exim-exportkrediter f(cid:148)re leve- rans, Exim-kredit f(cid:148)r investeringar i utlandet och Exim-exportl(cid:134)n till sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag som exporterar kapitalvaror beviljades till r(cid:132)nte- satser som i regel l(cid:134)g under r(cid:132)ntesatsen f(cid:148)r j(cid:132)mf(cid:148)r- bara kommersiella l(cid:134)n, varigenom mottagaren av l(cid:134)net beviljades en f(cid:148)rm(cid:134)n. (127) Exim-exportkrediter leverans och Exim- f(cid:148)re exportl(cid:134)n till sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag som exporterar kapitalvaror (cid:132)r knutna till exportresultat och d(cid:132)rf(cid:148)r selektiva i enlighet med artikel 3. 4 a i grundf(cid:148)rordningen. Exim-krediter f(cid:148)r investeringar i utlandet (cid:132)r tillg(cid:132)ngliga endast f(cid:148)r f(cid:148)retag som investerar i utlandet. Detta kriterium kan inte betraktas som neutralt, eftersom det gynnar f(cid:148)retag som investerar i utlandet framf(cid:148)r f(cid:148)retag som inte investerar i utlandet. Eftersom r(cid:132)tten att komma ifr(cid:134)ga f(cid:148)r programmet d(cid:132)rf(cid:148)r inte grundas p(cid:134) neut- rala kriterier (cid:132)r programmet selektivt i enlighet med artikel 3. 2 b i grundf(cid:148)rordningen. Exim- exportkrediter f(cid:148)re leverans, Exim-exportl(cid:134)n till sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag som exporterar kapital- varor och Exim-krediter f(cid:148)r investeringar i utlandet anses d(cid:132)rf(cid:148)r vara selektiva och den subvention de innefattar (cid:132)r d(cid:132)rmed utj(cid:132)mningsbar. tv(cid:134) (cid:134)r normalt kan betraktas (128) Vidare fastst(cid:132)lls prelimin(cid:132)rt att Exim-exportkrediter f(cid:148)re leverans inte omfattas av punkt k i bilaga I till grundf(cid:148)rordningen, eftersom endast exportfinan- siering innefattande en kredit med en l(cid:148)ptid av som en minst ”exportkredit” i den mening som avses i punkten. Detta (cid:132)r den definition som ges i OECD-(cid:148)verens- kommelsen statsst(cid:148)dda exportkrediter. Punkten (cid:132)r inte heller till(cid:132)mplig p(cid:134) Exim-exportl(cid:134)n f(cid:148)r sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag som exporterar kapitalvaror eller p(cid:134) Exim-krediter f(cid:148)r investeringar i utlandet, eftersom dessa l(cid:134)n inte anv(cid:132)nds f(cid:148)r att finansiera exporttransaktioner utan f(cid:148)r att finansiera investeringar i utrustning f(cid:148)r till- verkning av exportvaror respektive utl(cid:132)ndska in- vesteringar. om riktlinjer f(cid:148)r d) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek (129) Subventionens storlek har ber(cid:132)knats p(cid:134) det s(cid:132)tt som anges i sk(cid:132)len 58–62. Fyra f(cid:148)retag erh(cid:148)ll f(cid:148)rm(cid:134)ner genom denna ordning och fick en subvention p(cid:134) mellan 0,07 % och 2,19 %. L (cid:134) n e p r o g r a m s o m i n t e u t n y t t j a d e s a v d e s a m a r b e t s v i l l i g a e x p o r t (cid:148) r e r n a e) Statlig styrning av kommersiell l(cid:134)ngivning (130) Den klagande h(cid:132)vdade att f(cid:148)retag erh(cid:134)ller l(cid:134)ng- fristig kreditfinansiering till f(cid:148)rm(cid:134)nliga r(cid:132)ntesatser fr(cid:134)n aff(cid:132)rsbanker som beviljar l(cid:134)nen i enlighet med den sydkoreanska regeringens direktiv. L 79/78 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 (131) N(cid:134)gon avg(cid:148)rande bevisning f(cid:148)r att det f(cid:148)rekom n(cid:134)gon statlig inblandning i aff(cid:132)rsbankernas l(cid:134)nebe- slut n(cid:132)r det g(cid:132)llde l(cid:134)n p(cid:134) marknadsm(cid:132)ssiga villkor till de samarbetsvilliga export(cid:148)rerna kunde inte p(cid:134)tr(cid:132)ffas. Det finns inofficiella uppgifter om att regeringen, (cid:134)tminstone under den senaste tiden, haft en viss roll att spela n(cid:132)r det g(cid:132)ller att st(cid:132)lla finansiella resurser till f(cid:148)rfogande f(cid:148)r s(cid:132)rskilt de sydkoreanska storf(cid:148)retagen, de s. k. chaebols. De samarbetsvilliga export(cid:148)rerna (cid:132)r emellertid utan undantag sm(cid:134) eller medelstora f(cid:148)retag, och n(cid:134)gra bel(cid:132)gg n(cid:132)r det g(cid:132)ller de enskilda f(cid:148)retagen f(cid:148)r att det f(cid:148)rekom en s(cid:134)dan statlig styrning av den kommersiella l(cid:134)ngivningen kunde inte p(cid:134)tr(cid:132)ffas. De samarbetsvilliga export(cid:148)rerna anses allts(cid:134) inte ha f(cid:134)tt n(cid:134)gra utj(cid:132)mningsbara f(cid:148)rm(cid:134)ner i samband med kommersiella l(cid:134)n beviljade av aff(cid:132)rsbanker. f) Statlig styrning av beviljande av l(cid:134)n i utl(cid:132)ndsk (136) valuta (132) I klagom(cid:134)let gjordes g(cid:132)llande att den sydkoreanska staten l(cid:132)t utvalda industrier f(cid:134) tillg(cid:134)ng till f(cid:148)rm(cid:134)n- liga l(cid:134)n i utl(cid:132)ndsk valuta till l(cid:134)g r(cid:132)nta. I samband med unders(cid:148)kningen bekr(cid:132)ftades det emellertid att den enda finansieringsk(cid:132)llan f(cid:148)r de samarbetsvilliga f(cid:134) tillg(cid:134)ng till export(cid:148)rerna n(cid:132)r det g(cid:132)llde att utl(cid:132)ndsk valuta var l(cid:134)n i utl(cid:132)ndsk valuta beviljade av inhemska banker. (133) Att d(cid:148)ma av de best(cid:132)mmelser som g(cid:132)ller f(cid:148)r l(cid:134)n i utl(cid:132)ndsk valuta f(cid:148)rekommer det, s(cid:134)vitt g(cid:132)ller l(cid:134)n av detta slag som beviljas av aff(cid:132)rsbanker, inget finan- siellt bidrag fr(cid:134)n de offentliga myndigheterna, eftersom l(cid:134)nen finansieras p(cid:134) privat v(cid:132)g och i myndigheterna inte spelar n(cid:134)gon formell roll samband med bankernas beslut i l(cid:134)ne(cid:132)rendena eller deras fastst(cid:132)llande av r(cid:132)ntesatser. N(cid:134)gra bel(cid:132)gg f(cid:148)r att det f(cid:148)rekom n(cid:134)gon informell inblandning fr(cid:134)n offentligt tj(cid:132)nstemannah(cid:134)ll i bankernas beslut att bevilja l(cid:134)n i utl(cid:132)ndsk valuta kunde inte heller p(cid:134)tr(cid:132)ffas, i varje fall inte vad g(cid:132)ller de samarbetsvil- liga export(cid:148)rerna. (134) De samarbetsvilliga export(cid:148)rerna anses d(cid:132)rf(cid:148)r inte ha mottagit n(cid:134)gra utj(cid:132)mningsbara subventioner i samband med att de tagit upp l(cid:134)n i utl(cid:132)ndsk valuta. 3. Skatteregler a) Inledning (135) I sitt svar p(cid:134) kommissionens fr(cid:134)geformul(cid:132)r i detta antisubventionsf(cid:148)rfarande l(cid:132)mnade den sydkore- anska regeringen n(cid:132)rmare uppgifter om olika best(cid:132)mmelser i skattelagstiftningen vilka sydkore- anska producenter och export(cid:148)rer kan dra nytta av. Best(cid:132)mmelserna analyseras nedan och har delats in i tv(cid:134) huvudgrupper, (cid:134) ena sidan de best(cid:132)mmelser som de i f(cid:148)rfarandet samarbetsvilliga tillverkarna och export(cid:148)rerna av rostfritt st(cid:134)l utnyttjade, (cid:134) andra sidan de best(cid:132)mmelser som de inte utnyttjade. Den r(cid:132)ttsliga grunden f(cid:148)r anst(cid:134)nd med skatt och f(cid:148)r skattereduktion (cid:132)r i samtliga fall, om inte annat anges, ”Tax exemption and Reduction Control Law” (lagen om undantag fr(cid:134)n skatt och om skatte- reduktion). Lagen antogs 1964. Den som vill ans(cid:148)ka om anst(cid:134)nd med skatt eller om skattereduk- tion skall beg(cid:132)ra detta i inkomstdeklarationen och bifoga dokument till st(cid:148)d f(cid:148)r sin beg(cid:132)ran. Det f(cid:148)re- kommer ans(cid:148)knings- och godk(cid:132)nnandef(cid:148)rfarande n(cid:132)r det g(cid:132)ller de f(cid:148)rm(cid:134)ner som kan erh(cid:134)llas med st(cid:148)d av n(cid:134)gon av best(cid:132)mmel- serna i lagen. F(cid:148)retagen (cid:132)r skyldiga att betala bolagsskatt p(cid:134) sina inkomster under beskattnings- (cid:134)ret. separat allts(cid:134) inget I Sydkorea till(cid:132)mpas ett system med ”minimiskatt” som inneb(cid:132)r att f(cid:148)retag med en beskattningsbar inkomst skall betala en minimiskatt p(cid:134) 12 % (10 % n(cid:132)r det g(cid:132)ller sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag) av den beskattningsbara inkomsten f(cid:148)re avdrag av eventuella skatteincitament eller den skatt som normalt skall utg(cid:134) efter avdrag av s(cid:134)dana incita- ment, vilketdera som (cid:132)r h(cid:148)gst. Skattesatsen har fr(cid:134)n och med den 1 januari 1998 h(cid:148)jts till 15 % respek- tive 12 %. b) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek n(cid:132)r det g(cid:132)ller skatteregler (137) Betr(cid:132)ffande skattereserver ber(cid:132)knas subventionen p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt. En reserv kan likst(cid:132)llas med anst(cid:134)nd med att erl(cid:132)gga skatt, och s(cid:134)dant anst(cid:134)nd skall betraktas som ett r(cid:132)ntefritt l(cid:134)n. Subventions- beloppet b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r ber(cid:132)knas som den r(cid:132)nta som f(cid:148)retaget skulle f(cid:134) betala p(cid:134) ett likv(cid:132)rdigt kommer- siellt l(cid:134)n under unders(cid:148)kningsperioden, dvs. ett l(cid:134)n till samma belopp som det belopp med vilket anst(cid:134)nd med skatt beviljats. Det betyder att (cid:132)ven skattebelopp f(cid:148)r vilka anst(cid:134)nd med betalningen som f(cid:148)reg(cid:134)r beviljats unders(cid:148)kningsperioden b(cid:148)r l(cid:134)nebe- loppet, i den m(cid:134)n skatten inte erlagts fullt ut. avseende beskattnings(cid:134)r r(cid:132)knas in i (138) N(cid:132)r det g(cid:132)ller skattereduktioner b(cid:148)r subventionsbe- loppet ber(cid:132)knas som det skattebelopp som inte beh(cid:148)ver erl(cid:132)ggas, eftersom det har karakt(cid:132)r av bidrag. (139) I syfte att avspegla hela f(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r f(cid:148)retaget lades r(cid:132)nta, ber(cid:132)knad efter den genomsnittliga marknadsr(cid:132)ntan i Sydkorea under unders(cid:148)knings- perioden – 13,35 % – till de belopp som r(cid:132)knats fram enligt ovan. Det sammanlagda subventionsbe- loppet f(cid:148)rdelades sedan, om det g(cid:132)llde subven- tioner knutna till exportresultat, p(cid:134) total exportf(cid:148)r- s(cid:132)ljning, i samtliga andra fall p(cid:134) total oms(cid:132)ttning. 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/79 S k a t t e r e g l e r s o m u t n y t t j a d e s a v d e s a m a r - b e t s v i l l i g a e x p o r t (cid:148) r e r n a i) Allm(cid:132)n slutsats i fr(cid:134)gan huruvida de subventioner som skattereglerna innefattar (cid:132)r utj(cid:132)mningsbara (140) F(cid:148)r samtliga nedan diskuterade skatteregler g(cid:132)ller f(cid:148)ljande: I fr(cid:134)ga om avs(cid:132)ttningar till en reserv kan programmet betraktas som ett system med anst(cid:134)nd med skatt, eftersom ett visst belopp r(cid:132)knas av fr(cid:134)n den beskattningsbara inkomsten men sedan, efter en betalningsfrist p(cid:134) tv(cid:134) eller tre (cid:134)r, skall (cid:134)terf(cid:148)ras till beskattning i lika stora delar under tre (cid:134)r. Det f(cid:148)religger d(cid:132)rf(cid:148)r ett finansiellt bidrag fr(cid:134)n de sydkoreanska offentliga myndigheterna i form av anst(cid:134)nd med betalningen av skatt, och mottagaren (dvs. den ber(cid:148)rda exporterande tillverkaren) f(cid:134)r en f(cid:148)rm(cid:134)n i och med att han inte beh(cid:148)ver betala vissa skattebelopp f(cid:148)rr(cid:132)n vid en senare tidpunkt. Fr(cid:134)n mottagarens synpunkt utg(cid:148)r anst(cid:134)ndet ett r(cid:132)ntefritt l(cid:134)n. N(cid:132)r det g(cid:132)ller skattereduktioner f(cid:148)religger det, i form av uteblivna skatteint(cid:132)kter, ett finansiellt bidrag fr(cid:134)n de sydkoreanska offentliga myndighe- terna, och mottagaren (dvs. den exporterande till- verkaren i fr(cid:134)ga) f(cid:134)r en f(cid:148)rm(cid:134)n i och med att han inte beh(cid:148)ver betala vissa skattebelopp. ii) Artikel 8 (avs(cid:132)ttning till reserv f(cid:148)r teknisk utveckling) (141) Enligt artikel 8 i ”lagen om undantag fr(cid:134)n skatt och om skattereduktion” har vissa f(cid:148)retag r(cid:132)tt att uppr(cid:132)tta en ”reserv f(cid:148)r teknisk utveckling”. Ett f(cid:148)retag som har utgifter f(cid:148)r utveckling av ny teknik f(cid:134)r enligt artikeln avs(cid:132)tta 3 % av de totala inkoms- terna under det aktuella beskattnings(cid:134)ret eller, om det (cid:132)r fr(cid:134)ga om ett f(cid:148)retag inom kapitalvaruin- dustrin (som industrin f(cid:148)r tillverkning av rostfritt st(cid:134)l tillh(cid:148)r) eller inom en teknikintensiv industri, 5 % till denna reserv. Belopp som avsatts till reserven med st(cid:148)d av denna best(cid:132)mmelse m(cid:134)ste efter en betalningsfrist p(cid:134) tre (cid:134)r (cid:134)terf(cid:148)ras till beskattning i lika delar under tre (cid:134)r. f(cid:148)retag som (cid:132)r verksamma mottagaren. Endast inom tillverkningsindustri, gruvhantering och vissa andra verksamheter och har utgifter f(cid:148)r utveckling och skapande av ny teknik kan komma i fr(cid:134)ga f(cid:148)r denna form av anst(cid:134)nd med skatt. Det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r uppenbart att ett stort antal sydkoreanska f(cid:148)retag inte kan komma i fr(cid:134)ga f(cid:148)r den f(cid:148)rm(cid:134)n som anst(cid:134)ndet med skatt medf(cid:148)r. Best(cid:132)mmelserna i denna artikel anses d(cid:132)rf(cid:148)r vara selektiva och den subvention som innefattas d(cid:132)rmed utj(cid:132)mningsbar i enlighet med artikel 3. 2 a i grundf(cid:148)rordningen. c) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek (144) Subventionens storlek har ber(cid:132)knats p(cid:134) det s(cid:132)tt som anges i sk(cid:132)len 137–139. Ett f(cid:148)retag erh(cid:148)ll en f(cid:148)rm(cid:134)n genom denna ordning och fick en subven- tion p(cid:134) 0,03 %. iii) Artikel 16 (avs(cid:132)ttning till reserv f(cid:148)r exportf(cid:148)r- luster) (145) Enligt artikel 16 i ”lagen om undantag fr(cid:134)n skatt och om skattereduktion” har vissa f(cid:148)retag r(cid:132)tt att uppr(cid:132)tta en ”reserv f(cid:148)r exportf(cid:148)rluster” och att till denna avs(cid:132)tta 1 % av exportf(cid:148)rs(cid:132)ljningsv(cid:132)rdet eller 50 % av den beskattningsbara inkomst som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n exportf(cid:148)rs(cid:132)ljning, vilketdera som (cid:132)r l(cid:132)gst. Belopp som avs(cid:132)tts till reserven med st(cid:148)d av denna best(cid:132)mmelse skall efter en betalningsfrist p(cid:134) tv(cid:134) (cid:134)r (cid:134)terf(cid:148)ras till beskattning i lika delar under tre (cid:134)r. Best(cid:132)mmelsen upph(cid:148)rde att g(cid:132)lla den 1 januari 1999. a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter (146) Alla exporterande f(cid:148)retag med undantag av f(cid:148)retag inom varvsindustrin har r(cid:132)tt att uppr(cid:132)tta en reserv med st(cid:148)d av denna best(cid:132)mmelse. b) Slutsats a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter (142) F(cid:148)r att komma i fr(cid:134)ga f(cid:148)r denna ordning skall f(cid:148)retagen vara verksamma inom tillverkningsin- dustri, gruvhantering och vissa andra verksamheter s(cid:134)som bygg- och anl(cid:132)ggningsverksamhet. (147) Avs(cid:132)ttningen till denna reserv innefattar ett finansi- ellt bidrag fr(cid:134)n de offentliga myndigheterna och medf(cid:148)r, som beskrivs i sk(cid:132)l 140, en f(cid:148)rdel f(cid:148)r mot- tagaren. Eftersom avs(cid:132)ttningen till reserven (cid:132)r knuten till exportresultat, (cid:132)r den selektiv i enlighet med artikel 3. 4 a i grundf(cid:148)rordningen och den subvention som innefattas (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r utj(cid:132)mningsbar. b) Slutsats c) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek (143) Avs(cid:132)ttningen till denna reserv innefattar ett finansi- ellt bidrag fr(cid:134)n de offentliga myndigheterna och medf(cid:148)r, som beskrivs i punkt 140, en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r (148) Subventionens storlek har ber(cid:132)knats p(cid:134) det s(cid:132)tt som anges i sk(cid:132)len 137–139. (cid:142)ven om best(cid:132)mmelsen i fr(cid:134)ga upph(cid:148)rde att g(cid:132)lla den 1 januari 1999, L 79/80 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 kommer den att forts(cid:132)tta att medf(cid:148)ra f(cid:148)rm(cid:134)ner f(cid:148)r export(cid:148)rer under flera (cid:134)r d(cid:132)refter. Under dessa omst(cid:132)ndigheter g(cid:148)rs bed(cid:148)mningen att de f(cid:148)rm(cid:134)ner som denna best(cid:132)mmelse medf(cid:148)rt under unders(cid:148)k- ningsperioden b(cid:148)r bli f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r utj(cid:132)mnings(cid:134)t- g(cid:132)rder. Tre f(cid:148)retag erh(cid:148)ll f(cid:148)rm(cid:134)ner genom denna ordning och fick en subvention p(cid:134) mellan 0,05 % och 0,09 %. f(cid:148)rm(cid:134)ner f(cid:148)r export(cid:148)rerna under flera (cid:134)r d(cid:132)refter. Under dessa omst(cid:132)ndigheter g(cid:148)rs bed(cid:148)mningen att de f(cid:148)rm(cid:134)ner som under unders(cid:148)kningsperioden beviljats genom denna best(cid:132)mmelse b(cid:148)r bli f(cid:148)rem(cid:134)l erh(cid:148)ll f(cid:148)r f(cid:148)rm(cid:134)ner genom denna ordning och fick en subvention p(cid:134) mellan 0,02 % och 0,13 %. utj(cid:132)mnings(cid:134)tg(cid:132)rder. f(cid:148)retag Fyra iv) Artikel 17 (avs(cid:132)ttning till reserv f(cid:148)r utveckling av utl(cid:132)ndska marknader) v) Artikel 7 (s(cid:132)rskild skattereduktion och skattebe- frielse f(cid:148)r sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag inom till- verkningsindustrin, m. m. ) (149) Enligt artikel 17 i ”lagen om undantag fr(cid:134)n skatt och om skattereduktion” har vissa f(cid:148)retag r(cid:132)tt att uppr(cid:132)tta en ”reserv f(cid:148)r utveckling av utl(cid:132)ndska marknader”. Belopp som avsatts till reserven med st(cid:148)d av denna best(cid:132)mmelse m(cid:134)ste efter en betal- ningsfrist p(cid:134) tv(cid:134) (cid:134)r (cid:134)terf(cid:148)ras till beskattning i lika delar under tre (cid:134)r. Best(cid:132)mmelsen upph(cid:148)rde att g(cid:132)lla den 1 januari 1999. a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter (150) Alla exporterande f(cid:148)retag med undantag f(cid:148)r f(cid:148)retag inom varvsindustrin har r(cid:132)tt att uppr(cid:132)tta en s(cid:134)dan reserv som avses i denna best(cid:132)mmelse och till denna avs(cid:132)tta 1 % av v(cid:132)rdet av exportf(cid:148)rs(cid:132)ljningen. F(cid:148)retag som i) tillh(cid:148)r de sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)re- tagen, ii) exporterar maskiner, skor eller textilpro- dukter eller iii) exporterar till vissa l(cid:132)nder eller regioner kan ges r(cid:132)tt att avs(cid:132)tta ytterligare 1 % av exportv(cid:132)rdet. Ett f(cid:148)retag enligt i) till iii) ovan som exporterar under eget varum(cid:132)rke f(cid:134)r avs(cid:132)tta ytterli- gare 1 %. En avs(cid:132)ttning till reserven p(cid:134) totalt upp till 3 % av exportv(cid:132)rdet (cid:132)r allts(cid:134) m(cid:148)jlig. b) Slutsats (151) Avs(cid:132)ttningen till denna reserv innefattar ett finansi- ellt bidrag fr(cid:134)n de offentliga myndigheterna och medf(cid:148)r, som beskrivs i sk(cid:132)l 140, en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r mottagaren. Ett f(cid:148)retag som vill utnyttja m(cid:148)jlig- heten att uppr(cid:132)tta en reserv enligt denna artikel m(cid:134)ste ha haft en exportf(cid:148)rs(cid:132)ljning under det ber(cid:148)rda beskattnings(cid:134)ret. Eftersom avs(cid:132)ttningen till reserven (cid:132)r knuten till exportresultat (cid:132)r den selektiv i enlighet med artikel 3. 4 a i grundf(cid:148)rordningen och den subvention som innefattas (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r utj(cid:132)m- ningsbar. (153) N(cid:134)gra anm(cid:132)rkningar mot denna best(cid:132)mmelse framf(cid:148)rdes f(cid:148)rekomst inte i klagom(cid:134)let. Dess uppt(cid:132)cktes i samband med kontrollen hos tv(cid:134) samarbetsvilliga export(cid:148)rer. Enligt artikel 7 i ”lagen om undantag fr(cid:134)n skatt och om skattereduktion” f(cid:134)r vissa sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag utnyttja denna skattereduktion, som motsvarar 20 % av inkomst- skatten eller bolagsskatten p(cid:134) alla slags inkomster fr(cid:134)n r(cid:148)relsen. a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter (154) Sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag som bedriver r(cid:148)relse inom tillverkning, sekund(cid:132)r kommunikation, forsk- ning och utveckling, maskinbyggnad, databehand- ling och annan dataverksamhet eller varudistribu- tion har r(cid:132)tt att beg(cid:132)ra att f(cid:134) utnyttja denna best(cid:132)m- melse. b) Slutsats (155) Denna skattereduktion utg(cid:148)r ett finansiellt bidrag fr(cid:134)n de offentliga myndigheterna och medf(cid:148)r, som beskrivs i sk(cid:132)l 140, en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r mottagaren. Endast sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag inom de ovan n(cid:132)mnda branscherna har r(cid:132)tt att komma i fr(cid:134)ga f(cid:148)r skattereduktionen. Beh(cid:148)righetskriterierna (cid:132)r s(cid:134)dana att det (cid:132)r ofr(cid:134)nkomligt att endast ett begr(cid:132)nsat antal f(cid:148)retag kommer att omfattas av skattereduktionen. Best(cid:132)mmelserna i denna artikel anses d(cid:132)rf(cid:148)r vara selektiva och den subvention som innefattas d(cid:132)rmed utj(cid:132)mningsbar i enlighet med artikel 3. 2 a i grundf(cid:148)rordningen. c) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek c) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek (152) Subventionens storlek har ber(cid:132)knats p(cid:134) det s(cid:132)tt som beskrivs i sk(cid:132)len 137–139. (cid:142)ven om best(cid:132)m- melsen i fr(cid:134)ga upph(cid:148)rde att g(cid:132)lla den 1 januari att medf(cid:148)ra 1999, kommer den att forts(cid:132)tta (156) Subventionens storlek har ber(cid:132)knats p(cid:134) det s(cid:132)tt som anges i sk(cid:132)len 137–139. Tv(cid:134) f(cid:148)retag utnyttjade denna ordning och fick en subvention p(cid:134) mellan 0,09 % och 0,18 %. 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/81 vi) Artikel 25 (skattereduktion f(cid:148)r investeringar i produktivitetsh(cid:148)jande (cid:134)tg(cid:132)rder) bolagsskatt (157) Enligt artikel 25 i ”lagen om undantag fr(cid:134)n skatt och om skattereduktion” har ett f(cid:148)retag som inve- sterar i vissa produktivitetsf(cid:148)rb(cid:132)ttrande (cid:134)tg(cid:132)rder r(cid:132)tt till skattereduktion med 5 % av det investerade beloppet. Skattereduktionen r(cid:132)knas av fr(cid:134)n den erl(cid:132)ggas. Fram totala till och med den 31 december 1996 uppgick skat- tereduktionen till 3 % f(cid:148)r importerad produktivi- tetsh(cid:148)jande utrustning, 10 % f(cid:148)r produktivitetsf(cid:148)r- b(cid:132)ttrande utrustning av inhemsk tillverkning och 15 % f(cid:148)r produktivitetsf(cid:148)rb(cid:132)ttrande utrustning av inhemsk tillverkning som ink(cid:148)pts av sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag. som skall (158) F(cid:148)r som p(cid:134)b(cid:148)rjats investeringsprojekt f(cid:148)re den 31 december 1996 men inte avslutats f(cid:148)rr(cid:132)n efter denna dag kan f(cid:148)retaget v(cid:132)lja om det vill beg(cid:132)ra skattereduktion enligt de satser som g(cid:132)llde f(cid:148)re eller efter den 31 december 1996. (159) Enligt artikel 25 i emellertid meddelat lagen skall skattereduktionen endast g(cid:132)lla f(cid:148)r investeringar fram till och med den 31 december 1998. De offentliga myndigheterna i att denna Sydkorea har best(cid:132)mmelse, liksom andra best(cid:132)mmelser i lagen som avs(cid:134)gs g(cid:132)lla till och med den 31 december 1998, sannolikt skulle komma att f(cid:134) f(cid:148)rl(cid:132)ngd giltig- hetstid genom beslut av den sydkoreanska national- f(cid:148)rsamlingen f(cid:148)re detta datum. Inga ytterligare uppgifter har l(cid:132)mnats i denna fr(cid:134)ga. a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter (cid:134)tg(cid:132)rder: Utrustning f(cid:148)r (160) F(cid:148)retag som (cid:132)r verksamma inom tillverkningsin- dustrin eller gruvhantering har r(cid:132)tt till skattereduk- tion f(cid:148)r investeringar i f(cid:148)ljande produktivitetsh(cid:148)- jande f(cid:148)rb(cid:132)ttring av processer och automatisering, avancerad teknisk utrustning, (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r upprustning av f(cid:148)r(cid:134)ldrad utrustning samt s(cid:134)dan utrustning f(cid:148)r att rationali- sera tillverkningen som anges i lagen om indust- riell utveckling. melserna i denna artikel anses d(cid:132)rf(cid:148)r vara selektiva och den subvention de innefattar d(cid:132)rf(cid:148)r utj(cid:132)m- ningsbar i enlighet med artikel 3. 2 a i grundf(cid:148)rord- ningen. (162) F(cid:148)re (cid:132)ndringen per den 31 december 1996 av satserna f(cid:148)r skattereduktionen var dessutom skatte- i utrustning av reduktionen f(cid:148)r investeringar inhemsk tillverkning st(cid:148)rre (cid:132)n f(cid:148)r importerad f(cid:148)r utrustning. Eftersom f(cid:148)retagen kan v(cid:132)lja att investeringar som p(cid:134)b(cid:148)rjades f(cid:148)re den 31 december 1996 f(cid:134) omfattas av den skattereduktion som g(cid:132)llde f(cid:148)re detta datum, anses best(cid:132)mmelserna i artikel 25 vara selektiva och den subvention de innefattar d(cid:132)rf(cid:148)r utj(cid:132)mningsbar i enlighet med artikel 3. 4 b i grundf(cid:148)rordningen. c) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek (163) Subventionsbeloppet b(cid:148)r ber(cid:132)knas p(cid:134) det s(cid:132)tt som beskrivs i sk(cid:132)len 137–139. Ett f(cid:148)retag erh(cid:148)ll en f(cid:148)rm(cid:134)n genom denna ordning och fick en subven- tion p(cid:134) 0,21 %. vii) Artikel 23 (avs(cid:132)ttning till reserv f(cid:148)r f(cid:148)rluster p(cid:134) investeringar i utlandet) (164) Enligt artikel 23 i ”lagen om undantag fr(cid:134)n skatt och om skattereduktion” har vissa f(cid:148)retag r(cid:132)tt att uppr(cid:132)tta en ”reserv f(cid:148)r f(cid:148)rluster p(cid:134) investeringar i utlandet”. Belopp som avs(cid:132)tts till reserven med st(cid:148)d av denna best(cid:132)mmelse m(cid:134)ste efter en betalnings- frist p(cid:134) tv(cid:134) (cid:134)r (cid:134)terf(cid:148)ras till beskattning i lika stora delar under tre (cid:134)r. Best(cid:132)mmelsen upph(cid:148)rde att g(cid:132)lla den 1 januari 1998. a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter (165) Sydkoreanska f(cid:148)retag som investerar i andelar i ett utl(cid:132)ndskt f(cid:148)retag eller f(cid:148)r ut kapital f(cid:148)r att bedriva r(cid:148)relse i utlandet har r(cid:132)tt att fr(cid:134)n sin beskattnings- bara inkomst g(cid:148)ra avdrag med 20 % av det belopp som under beskattnings(cid:134)ret investerats i utlandet. b) Slutsats b) Slutsats (161) Denna skattereduktion utg(cid:148)r ett finansiellt bidrag fr(cid:134)n de offentliga myndigheterna och medf(cid:148)r, som beskrivs i sk(cid:132)l 140, en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r mottagaren. Endast f(cid:148)retag inom tillverkningsindustri och gruv- hantering som investerar i viss produktivitetsf(cid:148)r- b(cid:132)ttrande utrustning har r(cid:132)tt till skattereduktionen. Beh(cid:148)righetskriterierna (cid:132)r s(cid:134)dana att det (cid:132)r ofr(cid:134)n- komligt att endast ett begr(cid:132)nsat antal f(cid:148)retag kommer att omfattas av skattereduktionen. Best(cid:132)m- (166) Avs(cid:132)ttningen till denna reserv innefattar ett finansi- ellt bidrag fr(cid:134)n de offentliga myndigheterna och medf(cid:148)r, som beskrivs i sk(cid:132)l 140, en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r mottagaren. Eftersom best(cid:132)mmelserna i denna artikel endast g(cid:132)ller f(cid:148)r sydkoreanska f(cid:148)retag som investerar i utlandet, anses best(cid:132)mmelserna vara selektiva enligt artikel 3 i grundf(cid:148)rordningen och den subvention som innefattas d(cid:132)rf(cid:148)r utj(cid:132)m- ningsbar. L 79/82 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 c) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek (167) Subventionensbeloppet b(cid:148)r ber(cid:132)knas p(cid:134) det s(cid:132)tt som anges i sk(cid:132)len 137–139. En samarbetsvillig export(cid:148)r utnyttjade denna ordning och fick en subvention p(cid:134) 0,12 %. viii) Artikel 5 (s(cid:132)rskild skattereduktion f(cid:148)r sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag) (168) N(cid:134)gra anm(cid:132)rkningar mot denna best(cid:132)mmelse i ”lagen om undantag fr(cid:134)n skatt och om skattereduk- tion” framf(cid:148)rdes inte i klagom(cid:134)let. I samband med kontrollbes(cid:148)ket hos de sydkoreanska offentliga myndigheterna meddelades att en av de samarbets- villiga export(cid:148)rerna hade (cid:134)tnjutit denna skattere- duktion. Export(cid:148)ren i ocks(cid:134) uppgifter till kommissionen om sitt utnyttjande av denna m(cid:148)jlighet skattereduktion. Kommis- sionen unders(cid:148)kte d(cid:132)rf(cid:148)r om best(cid:132)mmelsen (cid:132)r s(cid:134)dan att den innefattar en utj(cid:132)mningsbar subven- tion. l(cid:132)mnade fr(cid:134)ga till sk(cid:132)len som beskrivs ber(cid:132)knas p(cid:134) det 137–139. Ett f(cid:148)retag erh(cid:148)ll en f(cid:148)rm(cid:134)n genom denna ordning och fick en subvention p(cid:134) 0,01 %. s(cid:132)tt i ix) Artikel 27 (tillf(cid:132)llig skattereduktion f(cid:148)r invester- ingar) (173) N(cid:134)gra anm(cid:132)rkningar mot denna best(cid:132)mmelse framf(cid:148)rdes f(cid:148)rekomst inte i klagom(cid:134)let. Dess uppt(cid:132)cktes i samband med kontrollen hos tv(cid:134) samarbetsvilliga export(cid:148)rer. Vid kontrollbes(cid:148)ket hos de sydkoreanska offentliga myndigheterna l(cid:132)mnade dessa ingen information om att n(cid:134)gon av de samarbetsvilliga export(cid:148)rerna skulle ha f(cid:134)tt denna fr(cid:134)ga skattereduktion. Export(cid:148)rerna l(cid:132)mnade emellertid uppgifter om att de hade utnyttjat skattereduktionen. Under dessa omst(cid:132)n- digheter unders(cid:148)kte kommissionen om best(cid:132)m- melsen var s(cid:134)dan att den subvention som innefattas (cid:132)r utj(cid:132)mningsbar. i (169) Enligt artikel 5 i den n(cid:132)mnda lagen beviljas f(cid:148)re- tagen en skattereduktion p(cid:134) 3 % av v(cid:132)rdet av inve- steringar importerade maskiner eller 5 % av v(cid:132)rdet av investeringar i maskiner av inhemsk till- verkning. Sedan den 10 april 1998 (cid:132)r satsen 3 % f(cid:148)r investeringar i maskiner, oavsett om de impor- terats eller tillverkats i landet. i a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter (170) Alla sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag har r(cid:132)tt att f(cid:134) denna skattereduktion. b) Slutsats (171) Denna skattereduktion utg(cid:148)r ett finansiellt bidrag fr(cid:134)n de offentliga myndigheterna och medf(cid:148)r, som beskrivs i sk(cid:132)l 140, en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r mottagaren. F(cid:148)re (cid:132)ndringen av satserna f(cid:148)r skattereduktionen per den 10 april 1998 till(cid:132)mpades en h(cid:148)gre skattere- duktion f(cid:148)r investeringar i maskiner av inhemsk tillverkning (cid:132)n f(cid:148)r importerade maskiner. Eftersom f(cid:148)retagen kan v(cid:132)lja att f(cid:148)r investeringsprojekt som inleddes f(cid:148)re detta datum omfattas av de satser som d(cid:134) till(cid:132)mpades, anses best(cid:132)mmelserna i denna artikel vara selektiva och den subvention som inne- fattas d(cid:132)rf(cid:148)r utj(cid:132)mningsbar i enlighet med artikel 3. 4 b i grundf(cid:148)rordningen. c) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek (172) Subventionsbeloppet utg(cid:148)rs av det skattebelopp som den som f(cid:134)tt en skattereduktion ut(cid:148)ver stan- dardreduktionen p(cid:134) 3 % inte beh(cid:148)vt betala, eftersom detta motsvarar ett bidrag, och b(cid:148)r (174) Enligt artikel 72 i ”lagen om undantag fr(cid:134)n skatt och om skattereduktion” hade f(cid:148)retag inom till- till en verkningsindustri eller gruvhantering r(cid:132)tt skattereduktion p(cid:134) 10 % f(cid:148)r i maskiner av inhemsk tillverkning och p(cid:134) 3 % f(cid:148)r investeringar i importerade maskiner. Dessa siffror avs(cid:134)g beskattnings(cid:134)ret 1993/94. (cid:143)r 1994 fick denna artikel i lagen ett nytt nummer och betecknades artikel 27. Best(cid:132)mmelsen (cid:132)ndrades inte i sak. De olika satserna f(cid:148)r skattereduktionen f(cid:148)r importerade maskiner respektive maskiner av inhemsk tillverk- ning avskaffades 1996. investeringar a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter (175) Alla f(cid:148)retag som (cid:132)r verksamma inom tillverknings- industri eller gruvhantering (cid:132)r ber(cid:132)ttigade till denna skattereduktion f(cid:148)r investeringar i utrust- ning. b) Slutsats (176) Denna skattereduktion utg(cid:148)r ett finansiellt bidrag fr(cid:134)n de offentliga myndigheterna och medf(cid:148)r, som beskrivs i sk(cid:132)l 140, en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r mottagaren. Endast f(cid:148)retag inom tillverkningsindustri och gruv- hantering som investerar i viss produktivitetsf(cid:148)r- b(cid:132)ttrande utrustning (cid:132)r ber(cid:132)ttigade till skattereduk- tionen. Beh(cid:148)righetsreglerna (cid:132)r s(cid:134)dana att det (cid:132)r ofr(cid:134)nkomligt att endast ett begr(cid:132)nsat antal f(cid:148)retag kommer i fr(cid:134)ga f(cid:148)r skattereduktionen. Best(cid:132)mmel- serna i denna artikel anses d(cid:132)rf(cid:148)r vara selektiva och den subvention som innefattas d(cid:132)rmed utj(cid:132)m- ningsbar i enlighet med artikel 3. 2 a i grundf(cid:148)rord- ningen. 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/83 (cid:132)n satsen f(cid:148)r (177) F(cid:148)re (cid:132)ndringen 1996 av de satser som g(cid:132)llde f(cid:148)r skattereduktionen var dessutom satsen f(cid:148)r reduk- tionen f(cid:148)r utrustning av inhemsk tillverkning h(cid:148)gre utrustning. Eftersom f(cid:148)retagen har r(cid:132)tt att f(cid:148)r investeringspro- jekt som inletts f(cid:148)re 1996 v(cid:132)lja att omfattas av de satser som d(cid:134) var till(cid:132)mpliga, anses best(cid:132)mmelserna i denna artikel vara selektiva och den subvention som innefattas (cid:132)r d(cid:132)rmed utj(cid:132)mningsbar (cid:132)ven i enlighet med artikel 3. 4 b i grundf(cid:148)rordningen. importerad tering, byggnadsverksamhet och vissa tj(cid:132)nsten(cid:132)r- ingar vilka investerar i kompetensutveckling och teknisk utveckling (cid:132)r ber(cid:132)ttigade till reduktionen. Beh(cid:148)righetsreglerna (cid:132)r s(cid:134)dana att det (cid:132)r ofr(cid:134)nkom- ligt att endast ett begr(cid:132)nsat antal f(cid:148)retag kommer i fr(cid:134)ga i denna artikel anses d(cid:132)rf(cid:148)r vara selektiva och den subvention som innefattas d(cid:132)rmed utj(cid:132)mningsbar i enlighet med artikel 3. 2 a i grundf(cid:148)rordningen. skattereduktionen. Best(cid:132)mmelserna f(cid:148)r c) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek (178) Subventionens storlek har ber(cid:132)knats p(cid:134) det s(cid:132)tt som anges i sk(cid:132)len 137–139. Tv(cid:134) f(cid:148)retag utnyttjade denna ordning och erh(cid:148)ll en f(cid:148)rm(cid:134)n p(cid:134) 0,03 % respektive 0,19 %. c) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek (182) Subventionens storlek har ber(cid:132)knats p(cid:134) det s(cid:132)tt som anges i sk(cid:132)len 137–139. Tv(cid:134) f(cid:148)retag utnyttjade denna ordning och erh(cid:148)ll en f(cid:148)rm(cid:134)n p(cid:134) 0,02 % respektive 0,08 %. x) Artikel 9 (skattereduktion f(cid:148)r utgifter f(cid:148)r teknisk utveckling och kompetensutveckling) S k a t t e r e g l e r s u b v e n t i o n e r v a r s s o m i n t e t i l l (cid:132) m p n i n g m e d f (cid:148) r s o m b e t r a k t a s u t j (cid:132) m n i n g s b a r a f(cid:148)retag Skattereduktionen (179) Enligt artikel 9 i ”lagen om undantag fr(cid:134)n skatt och om skattereduktion” har vissa f(cid:148)retag r(cid:132)tt till skatte- reduktion f(cid:148)r utgifter f(cid:148)r teknisk utveckling och f(cid:134)r kompetensutveckling. ber(cid:132)knas som antingen 5 % av utgifterna f(cid:148)r teknisk utveckling och kompetensutveckling under beskattnings(cid:134)ret (15 % n(cid:132)r det (cid:132)r fr(cid:134)ga om ett litet eller medelstort ett f(cid:148)retag som inte (cid:132)r ett litet eller medelstort f(cid:148)retag och som (cid:148)verf(cid:148)r teknik till ett s(cid:134)dant f(cid:148)retag) eller 50 % av den del av utgifterna f(cid:148)r teknisk utveck- ling och kompetensutveckling under beskattnings- (cid:134)ret som (cid:148)verstiger de genomsnittliga utgifterna f(cid:148)r teknisk utveckling och kompetensutveckling under de n(cid:132)rmast f(cid:148)reg(cid:134)ende tv(cid:134) (cid:134)ren. En skattereduktion som beg(cid:132)rts, men inte kunnat utnyttjas under ett visst beskattnings(cid:134)r f(cid:134)r (cid:148)verf(cid:148)ras till n(cid:132)sta (cid:134)r och skall ha utnyttjats inom sju (cid:134)r r(cid:132)knat fr(cid:134)n beskatt- nings(cid:134)ret. och 10 % f(cid:148)r a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter (180) Denna skattereduktion f(cid:134)r utnyttjas av f(cid:148)retag inom tillverkningsindustri, gruvhantering, bygg- och anl(cid:132)ggningsverksamhet, databehandling och annan lagrings- och magasineringsverk- dataverksamhet, samhet, telekommunikation, omh(cid:132)ndertagande av industriellt avfall, avloppsrening samt produktde- sign. xi) Lagen om bolagsskatt, artikel 18. 2: representa- tionskostnader (183) Enligt artikel 18. 2 i ”Corporation Tax Act” (lagen om bolagsskatt) f(cid:134)r avdrag fr(cid:134)n den beskattnings- bara inkomsten g(cid:148)ras med ett visst belopp f(cid:148)r representationskostnader. a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter (184) Alla f(cid:148)retag har r(cid:132)tt att g(cid:148)ra detta skatteavdrag. b) Slutsats (185) Eftersom r(cid:132)tten att g(cid:148)ra avdrag f(cid:148)r representations- kostnader g(cid:132)ller alla f(cid:148)retag och samma gr(cid:132)nser till(cid:132)mpas f(cid:148)r kostnader i utlandet och f(cid:148)r kostnader i Sydkorea, anses denna best(cid:132)mmelse inte vara selektiv och d(cid:132)rmed inte innefatta n(cid:134)gon utj(cid:132)m- ningsbar subvention. S k a t t e r e g l e r s o m i n t e u t n y t t j a d e s a v d e s a m a r b e t s v i l l i g a e x p o r t (cid:148) r e r n a b) Slutsats xii) Artikel 14 (avs(cid:132)ttning till reserv f(cid:148)r investerings- och finansieringsf(cid:148)rluster) (181) Denna skattereduktion utg(cid:148)r ett finansiellt bidrag fr(cid:134)n de offentliga myndigheterna och medf(cid:148)r, som beskrivs i sk(cid:132)l 140, en f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r mottagaren. Endast f(cid:148)retag inom tillverkningsindustri, gruvhan- xiii) Artikel 15 (undantag fr(cid:134)n inkomstskatt f(cid:148)r utl(cid:132)ndska ingenj(cid:148)rer och tekniker) L 79/84 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 xiv) Artikel 19 (avs(cid:132)ttning till reserv f(cid:148)r f(cid:148)rlust i r(cid:148)relse i utlandet) xv) Artikel 20 (avdrag f(cid:148)r r(cid:148)relse i utlandet) schablonbelopp, som endast till(cid:132)mpas f(cid:148)r sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag som f(cid:134)tt en tullrestitution p(cid:134) mindre (cid:132)n 100 miljoner won under det f(cid:148)reg(cid:134)ende (cid:134)ret (detta system till(cid:132)mpas ocks(cid:134) f(cid:148)r ”varor som framst(cid:132)llts i speciella tillverkningsprocesser”). xvi) Artikel 10 (skattereduktion/s(cid:132)rskild avskrivning teknisk f(cid:148)r i utrustning f(cid:148)r utveckling och kompetensutveckling) investeringar xvii) Lagen om bolagsskatt, artikel 24. 3 (dubbelbe- skattning) xviii) Artikel 26 (skattereduktion f(cid:148)r investeringar i s(cid:132)rskild utrustning) (186) Eftersom de samarbetsvilliga export(cid:148)rerna inte utnyttjade ovann(cid:132)mnda skatteregler, har kommis- sionen inte unders(cid:148)kt om de innefattade n(cid:134)gon utj(cid:132)mningsbar subvention. 4. Tullrestitutionssystem (187) Den r(cid:132)ttsliga grunden f(cid:148)r detta system (cid:132)r ”Act on special cases concerning the refund of customs duties, etc. levied on raw materials for export” (lagen om s(cid:132)rskilda fall av restitution av tullar m. m. som tas ut p(cid:134) r(cid:134)varor avsedda att anv(cid:132)ndas vid tillverkning av exportvaror) samt genomf(cid:148)randef(cid:148)r- ordningen till lagen, vilka b(cid:132)gge tr(cid:132)dde i kraft den 1 juli 1997. a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter fr(cid:134)ga f(cid:148)r ordningen skall ett (188) Tullrestitutionssystemet st(cid:134)r (cid:148)ppet f(cid:148)r alla tillver- kande och exporterande f(cid:148)retag i Sydkorea. F(cid:148)r att komma i f(cid:148)retag antingen ha importerat r(cid:134)varor direkt och betalat g(cid:132)llande tull, eller p(cid:134) den sydkoreanska hemma- marknaden ha ink(cid:148)pt r(cid:134)varor som tidigare importe- rats (eller r(cid:134)varor som genomg(cid:134)tt bearbetning i Sydkorea och i vilka importerade insatsvaror inf(cid:148)r- livats) och f(cid:148)r vilka leverant(cid:148)ren under tull(cid:148)vervak- ning utf(cid:132)rdat ett s(cid:132)rskilt intyg varigenom r(cid:132)tten till tullrestitution (cid:148)verl(cid:134)ts till k(cid:148)paren (dessa transak- tioner ben(cid:132)mns ”local letter of credit purchases” – lokal remburs). F(cid:148)retaget m(cid:134)ste sedan k(cid:148)p mot exportera de varor i vars tillverkning de importe- rade r(cid:134)varorna f(cid:148)rbrukats. b) Praktiskt genomf(cid:148)rande (189) Import(cid:148)ren betalar vid importtillf(cid:132)llet g(cid:132)llande tull p(cid:134) r(cid:134)varorna. Efter export av den bearbetade produkten (vilken framst(cid:132)llts p(cid:134) grundval av utl(cid:132)ndska r(cid:134)varor direkt importerade av den tillver- kande export(cid:148)ren s(cid:134)som import(cid:148)r eller p(cid:134) grundval av utl(cid:132)ndska r(cid:134)varor som ink(cid:148)pts i Sydkorea med ”local letter of credit”), kan den exporterande till- verkaren ans(cid:148)ka hos tullmyndigheten om tullresti- att tution. Det ber(cid:132)kna det belopp som skall betalas tillbaka, dels individuell tullrestitution, som st(cid:134)r (cid:148)ppet f(cid:148)r alla akt(cid:148)rer, dels restitution med (cid:134)terbetalning av ett system f(cid:148)r tv(cid:134) olika finns (190) Av de sju samarbetsvilliga exporterande tillverkarna av tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l utnyttjade under unders(cid:148)k- ningsperioden fem systemet med individuell tull- restitution, medan en utnyttjade systemet med restitution med (cid:134)terbetalning av ett schablonbe- lopp. I systemet med individuell tullrestitution kan de exporterande tillverkarna i princip ber(cid:132)kna sina egna (cid:134)tg(cid:134)ngstal vad g(cid:132)ller f(cid:148)rbrukningen av r(cid:134)varor (dessa tal b(cid:148)r ta h(cid:132)nsyn till (cid:134)tervinningsbart spill). I praktiken f(cid:148)redrar tillverkarna att samarbeta med ”National Institute of Technology and Quality” (Nationella institutet f(cid:148)r teknik och kvalitet) i syfte att fastst(cid:132)lla ”enhetliga (cid:134)tg(cid:134)ngstal”. Dessa (cid:134)tg(cid:134)ngstal, som tar h(cid:132)nsyn till (cid:134)tervinningsbart spill, ses regel- bundet (cid:148)ver. Ett ”enhetligt (cid:134)tg(cid:134)ngstal” fastst(cid:132)lls f(cid:148)r var och en av de r(cid:134)varor som f(cid:148)rbrukas i tillverk- ningen av den exporterade produkten och utg(cid:148)rs av en formel som anger vilken m(cid:132)ngd av en given r(cid:134)vara som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att tillverka en enhet av en given produkt. Det (cid:134)terbetalningsbara tullbeloppet r(cid:132)knas sedan fram p(cid:134) grundval av den tull som faktiskt erlagts f(cid:148)r motsvarande r(cid:134)varor. De fem exporterande tillverkare av tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l som hade utnyttjat detta system konstaterades ha faktiska (cid:134)tg(cid:134)ngstal som l(cid:134)g mycket n(cid:132)ra den stan- dardsiffra som institutet fastst(cid:132)llt. (191) Systemet med restitution med (cid:134)terbetalning av ett schablonbelopp (cid:132)r av annan karakt(cid:132)r, eftersom det inneb(cid:132)r ett direkt fastst(cid:132)llande av det tullbelopp som skall betalas tillbaka. Fastst(cid:132)llandet sker p(cid:134) s(cid:134) fram kvoten s(cid:132)tt att mellan ”erh(cid:134)llen tullrestitution” och ”sammanlagt exportf(cid:148)rs(cid:132)ljningsv(cid:132)rde” f(cid:148)r de exporterande tillver- kare som anv(cid:132)nt sig av det individuella tullrestitu- tionssystemet. Ber(cid:132)kningen g(cid:148)rs om varje (cid:134)r p(cid:134) grundval av tillg(cid:132)ngliga uppgifter fr(cid:134)n det f(cid:148)re- g(cid:134)ende (cid:134)ret. tullmyndigheterna r(cid:132)knar c) Slutsats (192) Man b(cid:148)r skilja mellan det individuella tullrestitu- tionssystemet och restitutionssystemet med (cid:134)terbe- talning av ett schablonbelopp. Vad betr(cid:132)ffar det individuella tullrestitutionssystemet kunde konsta- teras att de sydkoreanska offentliga myndigheterna har inf(cid:148)rt, och till(cid:132)mpar, ett f(cid:148)rfarande varigenom det kontrolleras vilka insatsvaror som f(cid:148)rbrukas vid tillverkningen av exportvaran och i vilka m(cid:132)ngder. D(cid:132)rf(cid:148)r drogs slutsatsen att det sydkoreanska system med individuell tullrestitution som till(cid:132)mpades under unders(cid:148)kningsperioden inte medger en f(cid:148)r och att stor systemet d(cid:132)rf(cid:148)r inte innefattar en subvention i enlighet med punkt i i bilaga I till grundf(cid:148)rord- ningen. importavgifter (cid:134)terbetalning av 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/85 (193) inte beloppet restitutionssystemet med (cid:134)terbetalning av ett I schablonbelopp ber(cid:132)knas f(cid:148)r de tullavgifter som skall betalas tillbaka p(cid:134) grundval av de insatsvaror som faktiskt f(cid:148)rbrukats av den expor- terande tillverkaren i fr(cid:134)ga vid tillverkningen, utan i st(cid:132)llet som en klumpsumma ber(cid:132)knad p(cid:134) grundval av sammanlagda sifferuppgifter. Det har vidare inte inf(cid:148)rts n(cid:134)got system eller f(cid:148)rfarande f(cid:148)r att kunna avg(cid:148)ra vilka insatsvaror som f(cid:148)rbrukas vid tillverkningen och i vilka m(cid:132)ngder. I avdelning II punkt 5 i bilaga II till grundf(cid:148)rordningen och avdelning II punkt 3 i bilaga III till grundf(cid:148)rord- ningen f(cid:148)reskrivs att exportlandet, n(cid:132)r det fastst(cid:132)lls att de offentliga myndigheterna i landet saknar ett s(cid:134)dant system, normalt b(cid:148)r f(cid:148)reta en ytterligare granskning, som skall grundas p(cid:134) insatsvaror som faktiskt f(cid:148)rbrukats respektive p(cid:134) de ber(cid:148)rda transak- tionerna, i syfte att fastst(cid:132)lla om ett f(cid:148)r stort belopp i har utbetalats. De offentliga myndigheterna Sydkorea f(cid:148)retog inte n(cid:134)gon s(cid:134)dan granskning. Kommissionen unders(cid:148)kte d(cid:132)rf(cid:148)r inte om det f(cid:148)rekom alltf(cid:148)r stora (cid:134)terbetalningar av faktiskt importavgifter som insatsvaror som erlagts f(cid:148)rbrukats vid tillverkningen av exportvaran. f(cid:148)r av ett schablonbelopp inneb(cid:132)r (194) Det sydkoreanska tullrestitutionssystemet med (cid:134)ter- betalning en subvention, eftersom det finansiella bidraget fr(cid:134)n de sydkoreanska offentliga myndigheterna i form av (cid:134)terbetalade tullar medf(cid:148)r en direkt f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r mottagaren. Eftersom subventionen (cid:132)r r(cid:132)ttsligt knuten till exportresultat (det (cid:132)r en exportsubven- tion i enlighet med punkt i i bilaga I till grundf(cid:148)r- ordningen), anses den vara selektiv enligt artikel 3. 4 a i grundf(cid:148)rordningen. d) Ber(cid:132)kning av subventionens storlek (195) F(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)r export(cid:148)rerna ber(cid:132)knades p(cid:134) grundval av det tullbelopp som (cid:134)terbetalats under unders(cid:148)k- ningsperioden och betraktades som ett (cid:134)terkom- mande bidrag. Den marknadsr(cid:132)nta som g(cid:132)llde f(cid:148)r uppl(cid:134)ning i Sydkorea under unders(cid:148)kningspe- rioden, dvs. 13,35 %, till det nominella bidragsbeloppet. Beloppet f(cid:148)r f(cid:148)rm(cid:134)nen f(cid:148)rdelades p(cid:134) den sammanlagda exporten under unders(cid:148)k- ningsperioden. Ett denna f(cid:148)retag ordning under unders(cid:148)kningsperioden och fick en subvention p(cid:134) 1,15 %. utnyttjade lades 5. Leverans av elstr(cid:148)m mot f(cid:148)r l(cid:134)g ers(cid:132)ttning (196) Det fastst(cid:132)lldes i unders(cid:148)kningen att de samarbets- villiga exporterande tillverkarna av tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l betalade de avgifter som de debiterats under unders(cid:148)kningsperioden f(cid:148)r sin elf(cid:148)rbrukning. Det ans(cid:134)gs l(cid:132)mpligt att n(cid:132)rmare unders(cid:148)ka de villkor som g(cid:132)llde f(cid:148)r f(cid:148)retagens elf(cid:148)rs(cid:148)rjning, s(cid:132)rskilt i syfte att fastst(cid:132)lla om de fick n(cid:134)gra rabatter eller omfattades av andra incitament. (197) Det konstaterades att elf(cid:148)retaget Korea Electric Power Corporation till(cid:132)mpade tre typer av rabatter under unders(cid:148)kningsperioden, n(cid:132)mligen rabatter knutna till — ”power — ”summer factor adjustment” vacation and repair (effektanpassning), adjustment” (anpassning p(cid:134) grund av sommaruppeh(cid:134)ll och reparationer), och load adjustment” (anpassning — ”regulation genom dygnsutj(cid:132)mning). (198) Det konstaterades att de samarbetsvilliga exporte- rande tillverkarna endast omfattades av de tv(cid:134) f(cid:148)rstn(cid:132)mnda rabattformerna under unders(cid:148)knings- perioden. i) Rabatt f(cid:148)r effektanpassning a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter (199) Denna ordning st(cid:134)r (cid:148)ppen f(cid:148)r alla kunder till Korea Electric Power Corporation som ing(cid:134)tt avtal med f(cid:148)retaget om leverans av minst 6 kW. b) Slutsats (200) Ordningen (cid:132)r inte begr(cid:132)nsad till vissa f(cid:148)retag. Den (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r inte selektiv och d(cid:132)rmed inte utj(cid:132)m- ningsbar. ii) Rabatt f(cid:148)r anpassning p(cid:134) grund av sommaruppe- h(cid:134)ll och reparationer a) St(cid:148)dber(cid:132)ttigade f(cid:148)retag och verksamheter (201) Denna ordning st(cid:134)r (cid:148)ppen f(cid:148)r alla kunder i Sydkorea som ing(cid:134)tt avtal med Korea Electric Power Corporation om leverans av minst 500 kW. b) Slutsats (202) Endast vissa f(cid:148)retag med relativt h(cid:148)g f(cid:148)rbrukning kan komma i fr(cid:134)ga f(cid:148)r ordningen med rabatt f(cid:148)r anpassning p(cid:134) grund av sommaruppeh(cid:134)ll och repa- rationer. Ordningen st(cid:134)r (cid:148)ppen f(cid:148)r m(cid:134)nga olika slags f(cid:148)retag inom alla typer av industrier, och den f(cid:148)rm(cid:134)n som beviljas f(cid:148)ruts(cid:132)tter att ett objektivt uppm(cid:132)tt m(cid:134)l uppfylls. Kommissionen drog d(cid:132)rf(cid:148)r slutsatsen att denna typ av rabatt som Korea Elec- tric Power Corporation till(cid:132)mpade under unders(cid:148)k- ningsperioden inte utg(cid:148)r en selektiv och utj(cid:132)m- ningsbar subvention. L 79/86 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 6. S(cid:132)rskilda subventioner skott samt kapitaltill- 7. Eftergift av skulder genom ”Korea Asset Management Corporation” (203) Kommissionen unders(cid:148)kte om det, enligt vad som p(cid:134)stods, fanns m(cid:148)jligheter f(cid:148)r st(cid:134)ltillverkarna att f(cid:134) s(cid:132)rskilda subventioner (s(cid:134)som kapitaltillskott, l(cid:134)n eller krediter p(cid:134) f(cid:148)rdelaktiga villkor fr(cid:134)n offentliga myndigheter samt finansiellt st(cid:148)d till st(cid:148)rre f(cid:148)retag efter pr(cid:148)vning fr(cid:134)n fall till fall). (205) (204) Det konstaterades att ingen av de samarbetsvilliga export(cid:148)rerna fick n(cid:134)gon subvention av de slag som n(cid:132)mns ovan. f(cid:148)r finansiella Inr(cid:132)ttandet av ”Korea Asset Management Corpora- tion” (Sydkoreanska f(cid:148)rvaltningsf(cid:148)retaget f(cid:148)r finan- siella tillg(cid:134)ngar) hade som fr(cid:132)msta syfte avveck- lingen av n(cid:148)dlidande l(cid:134)n som beviljats av finansi- ella institut. F(cid:148)retagets tj(cid:132)nster st(cid:134)r endast till f(cid:148)rfo- institut. Det konstate- gande rades att de samarbetsvilliga export(cid:148)rerna fram till unders(cid:148)kningsperiodens utg(cid:134)ng var st(cid:134)nd att infria sina f(cid:148)rpliktelser n(cid:132)r det g(cid:132)ller (cid:134)terbetal- ningar av l(cid:134)n. F(cid:148)rvaltningsf(cid:148)retaget var s(cid:134)lunda inte inblandat i dessa f(cid:148)retags verksamhet. Fr(cid:134)gan huru- vida av s(cid:134)dan karakt(cid:132)r att de kan bli f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r utj(cid:132)m- nings(cid:134)tg(cid:132)rder unders(cid:148)ktes d(cid:132)rf(cid:148)r inte n(cid:132)rmare. f(cid:148)rvaltningsf(cid:148)retagets transaktioner var i 8. Storleken p(cid:134) de utj(cid:132)mningsbara subventionerna L(cid:134)n (export) L(cid:134)n ((cid:148)vrigt) Skatteregler (export) Skatteregler ((cid:148)vrigt) Tullresti- tution Total subvention 0,54 1,63 0,09 0,17 0,88 0,01 0 0,15 0 0 0,34 0 0,06 0,08 0 0,55 0,15 0,25 0 0,03 2,21 0,18 0,02 0 0 1,15 0 0 0 0 0,97 2,78 0,85 0,57 0,91 2,41 Korea Welding Shine Metal Products Dae Sung Rope Mfg. Co. Ltd Korea Sangsa Co. Ltd/ Mjung Jin Co. Ltd Kowel Special Steel Wire Co. SeAH Metal Products Co. Ltd D. SKADA samarbetsvilliga i f(cid:148)rfarandet men inte heller motsatte sig det. 1. Definition av gemenskapsindustrin Gemenskapsindustrin Tillverkare i gemenskapen (206) Tillverkarna i gemenskapen i den mening som avses i artikel 9. 1 a i grundf(cid:148)rordningen utg(cid:148)rs av — de tillverkare f(cid:148)r vars r(cid:132)kning klagom(cid:134)let ingavs unders(cid:148)kningen och (”samarbetsvilliga klagande f(cid:148)retag”), som samarbetade i (207) De samarbetsvilliga klagande f(cid:148)retagen uppfyller kravet p(cid:134) representativitet enligt artikel 10. 8 i grundf(cid:148)rordningen, eftersom de svarar f(cid:148)r mer (cid:132)n 75 % av den totala produktionen av den ber(cid:148)rda produkten. De anses d(cid:132)rf(cid:148)r utg(cid:148)ra gemenskapsin- dustrin i den mening som avses i artikel 9. 1 i den f(cid:148)rordningen. — de tillverkare f(cid:148)r vars r(cid:132)kning klagom(cid:134)let ingavs och som inte samarbetade i unders(cid:148)kningen (”icke samarbetsvilliga klagande f(cid:148)retag”), samt — andra tillverkare i gemenskapen, vilka inte till- h(cid:148)rde de klagande f(cid:148)retagen och inte var 2. Inledande kommentar: konkurrensaspekter (208) N(cid:134)gra exporterande tillverkare h(cid:132)vdade i samband med unders(cid:148)kningen att de sifferuppgifter som gemenskapsindustrin hade l(cid:132)mnat inom ramen f(cid:148)r 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/87 f(cid:148)rfarandet i sin helhet skulle vara otillf(cid:148)rlitliga p(cid:134) grund av den enhetliga till(cid:132)mpningen av systemet med ”legeringsp(cid:134)slag”, och att det d(cid:132)rf(cid:148)r inte var m(cid:148)jligt att g(cid:148)ra n(cid:134)gon korrekt skadeanalys inom ramen f(cid:148)r antisubventionsf(cid:148)rfarandet. tillverkarna (209) Dessa exporterande tillverkare grundade sina p(cid:134)st(cid:134)- enden p(cid:134) slutsatserna i ett kommissionsbeslut ((cid:132)rende nr IV/35. 814 – Legeringsp(cid:134)slag (1)), enligt vilket gemenskapen av platta produkter av rostfritt st(cid:134)l p(cid:134) ett samordnat s(cid:132)tt hade (cid:132)ndrat de referensv(cid:132)rden som anv(cid:132)nds i ber(cid:132)k- legeringsp(cid:134)slaget, vilket hade ningsmetoden f(cid:148)r syftat faktisk konsekvens att konkurrensen p(cid:134) den gemensamma marknaden hade begr(cid:132)nsats och snedvridits. till och f(cid:134)tt till i (210) De exporterande tillverkarna medgav att beslutet i fr(cid:134)ga avs(cid:134)g platta produkter (i motsats till l(cid:134)nga produkter s(cid:134)som tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l), men de h(cid:132)vdade, f(cid:148)r det f(cid:148)rsta, att det f(cid:148)rel(cid:134)g ett samordnat f(cid:148)rfarande (cid:132)ven betr(cid:132)ffande den ber(cid:148)rda produkten och, f(cid:148)r det andra, att – (cid:132)ven om det inte skulle f(cid:148)rfarande f(cid:148)rel(cid:134)g ett fastst(cid:132)llas att det betr(cid:132)ffande den ber(cid:148)rda produkten – det befint- liga olagliga f(cid:148)rfarandet f(cid:148)r platta produkter skulle f(cid:134) synergieffekter f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten eller f(cid:134) effekter f(cid:148)r den i senare led i f(cid:148)r(cid:132)dlingskedjan. s(cid:134)dant (211) Eftersom tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l av tekniska sk(cid:132)l inte framst(cid:132)lls ur platta produkter, (cid:132)r det tveksamt om det samordnade f(cid:148)rfarande som konstaterats f(cid:148)r platta produkter f(cid:134)r n(cid:134)gra effekter i senare led i f(cid:148)r(cid:132)dlingskedjan n(cid:132)r det g(cid:132)ller tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l. Till stor del (cid:132)r det vidare inte samma f(cid:148)retag som tillverkar platta produkter av rostfritt st(cid:134)l och som tillverkar tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l, och antalet tillverkare av tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l (cid:132)r v(cid:132)sentligt h(cid:148)gre (cid:132)n antalet tillverkare av platta st(cid:134)lprodukter. (212) I detta sammanhang kan n(cid:132)mnas att de ber(cid:148)rda exporterande tillverkarna den 5 oktober 1998 ingav en framst(cid:132)llning till GD IV om p(cid:134)st(cid:134)dd (cid:148)vertr(cid:132)- delse av artikel 85 i EG-f(cid:148)rdraget med avseende p(cid:134) den ber(cid:148)rda produkten ((cid:132)rende nr IV/E-1/37. 271), men att GD IV inte har inlett n(cid:134)gon unders(cid:148)kning. Denna framst(cid:132)llning (cid:132)r i sj(cid:132)lva verket en utvidg- ning av den framst(cid:132)llning betr(cid:132)ffande st(cid:132)nger av kallbearbetat rostfritt st(cid:134)l (som ocks(cid:134) tillh(cid:148)r kate- gorin l(cid:134)nga produkter) som ingavs till GD IV den 3 februari 1998 ((cid:132)rende nr IV/E-1/36. 930). Inte heller avseende denna framst(cid:132)llning har det inletts n(cid:134)gon unders(cid:148)kning. (1) Kommissionens beslut 98/247/EKSG (EGT L 100, 1. 4. 1998, s. 55). (213) Enligt det ovan n(cid:132)mnda beslutet skulle till(cid:132)mp- ningen av en ordning med legeringsp(cid:134)slag vara olaglig endast om ordningen till(cid:132)mpades p(cid:134) ett samordnat s(cid:132)tt. Den nu aktuella unders(cid:148)kningen har emellertid visat att det inte f(cid:148)rekommer n(cid:134)gon inom enhetlig till(cid:132)mpning av legeringsp(cid:134)slaget gemenskapsindustrin. N(cid:134)gra till(cid:132)mpar p(cid:134)slaget f(cid:148)r samtliga kunder eller f(cid:148)r endast vissa kunder, andra till(cid:132)mpar det (cid:148)ver huvud taget inte. f(cid:148)retag (214) Dessutom konstaterades det – vid en j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan de f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser som de olika f(cid:148)retagen inom gemenskapsindustrin tog ut – att f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningspriserna f(cid:148)r identiska referenstyper varierar. Slutligen b(cid:148)r framh(cid:134)llas att legeringsp(cid:134)slaget, i den m(cid:134)n det till(cid:132)mpas, endast utg(cid:148)r en liten procen- tuell andel av det totala priset f(cid:148)r den ber(cid:148)rda produkten. (215) Kommissionen drar d(cid:132)rf(cid:148)r slutsatsen att det inte finns n(cid:134)gra bel(cid:132)gg f(cid:148)r att de uppgifter om skada som inh(cid:132)mtats skulle vara otillf(cid:148)rlitliga till f(cid:148)ljd av till(cid:132)mpningen av ”legeringsp(cid:134)slaget”. 3. F(cid:148)rbrukning i gemenskapen (216) Vid uppskattningen av den synliga f(cid:148)rbrukningen i gemenskapen utgick av tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l betr(cid:132)ffande kommissionen fr(cid:134)n de f(cid:148)rs(cid:134)lda volymer i gemenskapen vilka gemenskaps- industrin och Eurofer hade (cid:148)verl(cid:132)mnat. Till detta lades uppgifter om importen, vilka fastst(cid:132)lldes p(cid:134) grundval av dels de uppgifter som (cid:148)verl(cid:132)mnats av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna, dels uppgifter fr(cid:134)n Eurostat. uppgifter (217) Den totala f(cid:148)rbrukningen i gemenskapen av tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l uppgick till 17 171 ton 1994, 20 045 ton 1995, 17 857 ton 1996, 20 088 ton 1997 och 21 810 ton under unders(cid:148)kningsperioden. Det betyder ber(cid:148)rda produkten i gemenskapen (cid:148)kade med 27 % mellan 1994 och unders(cid:148)kningsperiodens slut. f(cid:148)rbrukningen den att av 4. Kumulering (218) Det gjordes g(cid:132)llande att importen av tr(cid:134)d av rost- fritt st(cid:134)l fr(cid:134)n Sydkorea inte borde l(cid:132)ggas samman med importen fr(cid:134)n Indien vid bed(cid:148)mningen av skada, eftersom villkoren i artikel 8. 4 i grundf(cid:148)rord- ningen inte skulle vara uppfyllda. Det p(cid:134)stods att den volym av den ber(cid:148)rda produkten som importe- rades fr(cid:134)n Sydkorea var negligerbar, och att konkur- rensbetingelserna var mycket olika f(cid:148)r importen fr(cid:134)n Sydkorea respektive Indien med avseende p(cid:134) marknadsandelar och priser. Kommissionen har prelimin(cid:132)rt fastst(cid:132)llt f(cid:148)ljande. L 79/88 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 (219) F(cid:148)r det f(cid:148)rsta (cid:148)verstiger niv(cid:134)n p(cid:134) de utj(cid:132)mningsara subventioner som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r de b(cid:134)da l(cid:132)nderna tr(cid:148)skelv(cid:132)rdet, och importvolymerna fr(cid:134)n de b(cid:134)da l(cid:132)nderna (cid:132)r inte negligerbara i enlighet med artik- larna 10. 11 och 14. 4 i grundf(cid:148)rordningen. (220) F(cid:148)r det andra (cid:132)r de importerade produkterna lika- dana i alla avseenden och utbytbara och de saluf(cid:148)rs i gemenskapen utifr(cid:134)n likartade betingelser n(cid:132)r det g(cid:132)ller marknadsf(cid:148)ring och priser. Vid en j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan de importerade produkterna och de produkter som tillverkas i gemenskapen kan likas(cid:134) konstateras att de importerade produkterna och de gemenskapstillverkade produkterna (cid:132)r likadana i alla avseenden och utbytbara och att de saluf(cid:148)rs i gemenskapen under samma villkor. (221) Eftersom samtliga villkor i artikel 8. 4 i grundf(cid:148)r- ordningen (cid:132)r uppfyllda, g(cid:148)rs d(cid:132)rf(cid:148)r prelimin(cid:132)rt bed(cid:148)mningen att importen fr(cid:134)n Sydkorea b(cid:148)r sl(cid:134)s samman med importen fr(cid:134)n Indien vid analysen av skada. genom att exportv(cid:132)rdet cif adderades med ett sk(cid:132)ligt procentuellt till(cid:132)gg f(cid:148)r att t(cid:132)cka kostnader f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)kring och frakt fr(cid:134)n gemenskapens gr(cid:132)ns till den slutliga kunden (1). (226) Marginalerna f(cid:148)r prisunderskridande f(cid:148)r respektive exportland ber(cid:132)knades p(cid:134) grundval av ett v(cid:132)gt genomsnitt av de prisunderskridandemarginaler som konstaterats f(cid:148)r de samarbetsvilliga exporte- rande tillverkarna. M a r g i n a l f (cid:148) r p r i s u n d e r s k r i d a n d e t (227) F(cid:148)ljande v(cid:132)gda genomsnittliga marginaler f(cid:148)r pris- underskridandet konstaterades: — Indien: ett v(cid:132)gt genomsnitt p(cid:134) 26 % (med indi- p(cid:134) prisunderskridandemarginaler viduella mellan 10 % och 51,4 %). — Sydkorea: ett v(cid:132)gt genomsnitt p(cid:134) 12,1 % (med individuella prisunderskridandemarginaler p(cid:134) mellan 10,6 % och 31,1 %). 7. Gemenskapsindustrins situation 5. Den subventionerade importens volym och marknadsandel a) Produktion (222) Den subventionerade importen (cid:148)kade fr(cid:134)n 1 210 ton 1994 till 1 992 ton 1995, 3 036 ton 1996, 4 422 ton 1997 och 5 132 ton under unders(cid:148)kningspe- rioden, vilket motsvarar en (cid:148)kning med totalt 324 % och innebar att importvolymen under unders(cid:148)kningsperioden var n(cid:132)stan 4,5 g(cid:134)nger s(cid:134) h(cid:148)g som under 1994. (223) Marknadsandelen f(cid:148)r importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna har ocks(cid:134) (cid:148)kat v(cid:132)sentligt och i stadig takt fr(cid:134)n 7 % 1994 till 10 % 1995, 17 % 1996, 22 % 1997 och 23 % under unders(cid:148)kningsperioden, vilket motsvarar en (cid:148)kning med totalt 228 % under perioden 1994 fram till och med unders(cid:148)kningspe- riodens slut. 6. Priser f(cid:148)r den subventionerade importen a) Prisutveckling (224) De tillverkarnas exporterande genomsnittliga f(cid:148)rs(cid:132)ljningspris, i ecu per kg, (cid:148)kade fr(cid:134)n 4,27 ecu 1994 till 4,95 ecu 1995 f(cid:148)r att sedan stadigt minska till 4,74 ecu 1996, 4,52 ecu 1997 och 4,51 ecu under unders(cid:148)kningsperioden. b) Prisunderskridande M e t o d (225) Vid ber(cid:132)kningen av prisunderskridandet j(cid:132)mf(cid:148)rdes gemenskapsindustrins respektive de exporterande tillverkarnas f(cid:148)r j(cid:132)mf(cid:148)rbara modeller. Exportpriset fritt kund erh(cid:148)lls f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser, fritt kund, (228) Gemenskapsindustrins sammanlagda produktion (cid:148)kade fr(cid:134)n 12 664 ton 1994 till 14 289 ton 1995, minskade d(cid:132)refter till 11 651 ton 1996 f(cid:148)r att sedan (cid:148)ka till 12 915 ton 1997 och till 14 138 ton under unders(cid:148)kningsperioden, vilket innebar en (cid:148)kning med totalt 11 %. Produktionen f(cid:148)ljde d(cid:132)rmed marknadsutvecklingen och (cid:134)respeglade den excep- tionella marknadssituation som r(cid:134)dde 1995, en d(cid:132)refter f(cid:148)ljande nedg(cid:134)ngen samt den upp(cid:134)tg(cid:134)ende tendensen p(cid:134) marknaden under unders(cid:148)kningspe- rioden. b) Kapacitetsutnyttjande (229) Kapacitetsutnyttjandet inom gemenskapsindustrin n(cid:134)dde sin toppniv(cid:134) 1995 (89,1 %) f(cid:148)r att d(cid:132)refter sjunka v(cid:132)sentligt 1996 (69,9 %). (cid:142)ven om en (cid:134)ter- h(cid:132)mtning framemot unders(cid:148)kningspe- rioden (80,5 %), n(cid:134)dde kapacitetsutnyttjandet inte upp till tidigare niv(cid:134)er. skedde c) F(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym (230) Gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljning l(cid:134)g p(cid:134) en relativt stabil niv(cid:134) mellan 1994 och unders(cid:148)kningspe- rioden (den (cid:148)kade obetydligt fr(cid:134)n 11 312 ton till 11 884 ton), men speglade i viss m(cid:134)n den ovan n(cid:132)mnda exceptionella marknadssituation som r(cid:134)dde 1995 (12 511 ton) och under unders(cid:148)knings- perioden (11 884 ton). F(cid:148)rs(cid:132)ljningen f(cid:148)ljde emel- lertid inte uppg(cid:134)ngen i den synliga f(cid:148)rbrukningen i gemenskapen, f(cid:148)r vilken det noterades en (cid:148)kning p(cid:134) 27 % mellan 1994 och unders(cid:148)kningsperioden, medan gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljning endast (cid:148)kade med 5 % under samma period. (1) N(cid:134)got belopp f(cid:148)r tull tillkommer inte, eftersom export av den ber(cid:148)rda produkten fr(cid:134)n Indien och Sydkorea omfattas av Allm(cid:132)nna preferenssystemet. 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/89 d) Marknadsandel unders(cid:148)kningsperioden, men n(cid:134)dde inte tidigare niv(cid:134)er. (231) Den stadiga nedg(cid:134)ngen i gemenskapsindustrins marknadsandel med 12 procentenheter mellan 1994 och unders(cid:148)kningsperioden (fr(cid:134)n 66 % till 54 %) visar att den (cid:148)kade f(cid:148)rbrukningen i gemen- skapen och den exceptionella marknadssituationen 1995 och under unders(cid:148)kningsperioden inte medf(cid:148)re n(cid:134)gra f(cid:148)rdelar n(cid:132)r det g(cid:132)ller marknads- f(cid:148)r gemenskapsindustrin (dess marknads- andel andel minskade till 62 % 1995 till 58 % 1996). Gemenskapsindustrin drabbades h(cid:134)rt av (cid:148)kningen av den subentionerade importen och var inte i st(cid:134)nd att (cid:134)terta sin tidigare st(cid:132)llning p(cid:134) marknaden. e) Priser (232) Gemenskapsindustrins genomsnittliga f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- pris per kg (cid:148)kade mellan 1994 (5,04 ecu), 1995 (5,78 ecu) och 1996 (5,86 ecu). N(cid:132)r l(cid:134)gprisimporten fr(cid:134)n Sydkora (cid:148)kade v(cid:132)sentligt fr(cid:134)n och med 1996 uppr(cid:132)tth(cid:148)ll det stora flertalet f(cid:148)retag i gemenskaps- industrin sina priser, medan andra f(cid:148)ljde de l(cid:134)ga priserna p(cid:134) den subventionerade importen och s(cid:132)nkte sina priser. Fr(cid:134)n och med 1996 och till och med unders(cid:148)kningsperiodens utg(cid:134)ng minskade gemenskapsindustrins genomsnittliga pris v(cid:132)sent- ligt (fr(cid:134)n 5,21 ecu 1997 till 5,19 ecu under under- s(cid:148)kningsperioden), vilket tyder p(cid:134) att den finna sig i fallande priser. F(cid:148)r att kunna st(cid:134) emot den (cid:148)kade l(cid:134)gprisimporten hade gemenskapsindustrin dess- utom inget annat val (cid:132)n att upph(cid:148)ra med tillverk- ningen och f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av vissa produktmodeller av standardtyp och i st(cid:132)llet inrikta sig p(cid:134) vissa marknadssegment d(cid:132)r priserna (men ocks(cid:134) tillverk- ningskostnaderna) var h(cid:148)gre och den direkta konkurrensen fr(cid:134)n importen fr(cid:134)n Sydkorea mindre uttalad. Det kan d(cid:132)rf(cid:148)r antas att prisnedg(cid:134)ngen skulle ha varit (cid:132)n mera framtr(cid:132)dande om gemen- skapsindustrin hade fortsatt att tillverka alla refe- renstyper av produkten i fr(cid:134)ga. f) Syssels(cid:132)ttning (233) Fr(cid:134)n 1995, d(cid:134) marknadssituationen ledde till en betydande (cid:148)kning av antalet anst(cid:132)llda i gemen- skapen med direkt anknytning till den ber(cid:148)rda inom produkten, minskade gemenskapsindustrin stadigt. Antalet anst(cid:132)llda (cid:148)kad s(cid:134)lunda fr(cid:134)n 499 (cid:134)r 1994 till 566 (cid:134)r 1995 f(cid:148)r att sedan minska till 521 under unders(cid:148)kningspe- rioden. syssels(cid:132)ttningen g) Investeringar (234) Investeringarna, som n(cid:134)dde en toppniv(cid:134) 1995 med 4 592 000 ecu, minskade v(cid:132)sentligt 1996 till 1 498 000 ecu. De (cid:148)kade visserligen (cid:134)ter 1997, till 2 532 000 ecu och uppgick till 2 481 000 ecu under h) L(cid:148)nsamhet (235) L(cid:148)nsamheten inom gemenskapsindustrin sj(cid:148)nk mellan 1994 (3,6 %) och unders(cid:148)kningsperioden (–0,6 %), (cid:132)ven om l(cid:148)nsamhetsutvecklingen ocks(cid:134) speglar den positiva situationen 1995 (8,5 %). Gemenskapsindustrin fick emellertid vidk(cid:132)nnas f(cid:148)rluster trots att marknadssituationen, som tidigare n(cid:132)mnts, f(cid:148)rb(cid:132)ttrades i slutet av 1997 (–0,8 %) och under unders(cid:148)kningsperioden. Det kan antas att tendensen skulle ha varit (cid:132)n mer negativ om gemenskapsindustrin hade fortsatt att tillverka och s(cid:132)lja de produktmodeller som utsattes f(cid:148)r den mest aggressiva prispolitiken fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda exporte- rande tillverkarnas sida. 8. Slutsats om skada (236) Mellan 1994 och unders(cid:148)kningsperioden l(cid:134)g gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljning p(cid:134) en relativt stabil niv(cid:134). (cid:142)ven om f(cid:148)rs(cid:132)ljningen i viss m(cid:134)n speg- lade marknadsutvecklingen under 1995 och, efter en kraftig minskning 1996, (cid:148)kade n(cid:134)got framemot f(cid:148)ljde den inte f(cid:148)rbruk- unders(cid:148)kningsperioden, nings(cid:148)kningen i gemenskapen, f(cid:148)r vilken det under samma tidsperiod noterades en v(cid:132)sentlig uppg(cid:134)ng med 27 % fr(cid:134)n 17 171 ton till 21 810 ton. Resultatet blev att gemenskapsindustrins mark- nadsandel kontinuerligt minskade. (237) Trots en viss produktions(cid:148)kning f(cid:148)r gemenskapsin- dustrin och trots dess relativt stabila f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvo- lymer och f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser, v(cid:132)ndes l(cid:148)nsamheten mellan 1994 och unders(cid:148)kningsperioden till f(cid:148)rlust, och den v(cid:132)xande marknaden under samma tidsperiod kom inte gemenskapsindustrin till godo. (238) D(cid:132)rf(cid:148)r dras prelimin(cid:132)rt slutsatsen att gemenskaps- industrin har lidit v(cid:132)sentlig skada. E. ORSAKSSAMBAND 1. Verkningar av den importen subventionerade (239) Den betydande (cid:148)kningen av den subventionerade importens volym (+324 %) och marknadsandel (fr(cid:134)n 7 % till 23 %) mellan 1994 och unders(cid:148)k- ningsperioden och det betydande prisunderskri- dande som konstaterats (12,1 % f(cid:148)r Sydkorea och 26 % f(cid:148)r Indien, ber(cid:132)knat som ett v(cid:132)gt genomsnitt) sammanf(cid:148)ll med f(cid:148)rs(cid:132)mringen av gemenskapsin- dustrins situation i form av minskad marknads- andel, prisfall och f(cid:148)rs(cid:132)mrad l(cid:148)nsamhet. L 79/90 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 (240) Marknaden f(cid:148)r tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l i gemenskapen (cid:148)kade med 27 % mellan 1994 och slutet av under- s(cid:148)kningsperioden. Gemenskapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)lj- ningsvolym speglade visserligen i viss m(cid:134)n mark- nadsutvecklingen. D(cid:132)remot (cid:148)kade importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna v(cid:132)sentligt under samma period (+324 %), och deras marknadsandel (cid:148)kade med 120 % mellan 1995 och 1997. Detta sammanf(cid:148)ll med den ned(cid:134)tg(cid:134)ende tendensen betr(cid:132)ffande situa- som f(cid:148)rlorade tionen f(cid:148)r gemenskapsindustrin, marknadsandelar och blev tvungen att fr(cid:134)n och med 1996 minska sina investeringar och s(cid:132)nka sina priser, vilket resulterade i ekonomisk f(cid:148)rlust 1997. (241) St(cid:132)llda inf(cid:148)r l(cid:134)gsprisimporten fr(cid:134)n Indien och Sydkorea f(cid:148)rs(cid:148)kte de flesta av tillverkarna i gemen- skapen att uppr(cid:132)tth(cid:134)lla sina f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser under 1996, medan n(cid:134)gra s(cid:132)nkte sina priser. B(cid:132)gge strate- gier fick som resultat att l(cid:148)nsamheten f(cid:148)rs(cid:132)mrades, antingen direkt (l(cid:132)gre priser) eller indirekt (h(cid:148)ga priser medf(cid:148)rde l(cid:132)gre f(cid:148)rs(cid:132)jningsvolym vilket i sin tur ledde till h(cid:148)gre tillverkningskostnader per ton). Fr(cid:134)n och med 1996 s(cid:132)nkte alla tillverkarna i gemenskapen sina f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser avsev(cid:132)rt, vilket ytterligare f(cid:148)rs(cid:132)mrade deras l(cid:148)nsamhet, (cid:132)ven om de i en str(cid:132)van att undvika de v(cid:132)rsta verkningarna av den subventionerade importen f(cid:148)rs(cid:148)kte koncen- trera sig p(cid:134) vissa marknadssegment. Detta (cid:132)r ett tydligt tecken p(cid:134) marknadens prisk(cid:132)nslighet och p(cid:134) de betydande verkningar som prisunderskridandet fr(cid:134)n de indiska och sydkoreanska tillverkarnas sida hade. 2. Verkningar av andra faktorer (242) Kommissionen unders(cid:148)kte i enlighet med artikel 8. 7 i grundf(cid:148)rordningen om andra faktorer (cid:132)n subventionerad import fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna kunde ha p(cid:134)verkat gemenskapsindustrins situation. S(cid:132)rskilt granskades den roll som de andra tillver- karna i gemenskapen, dvs. de tillverkare som inte var samt unders(cid:148)kningen, importen fr(cid:134)n andra l(cid:132)nder kan ha spelat. samarbetsvilliga i a) Andra tillverkare i gemenskapen som gemenskapsindustrin (243) Med tanke p(cid:134) f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolymer och marknadsan- delar f(cid:148)r de andra, icke-klagande gemenskapstill- verkarna var det enligt de exporterande tillverkarna m(cid:148)jligt att dessa tillverkare hade bidraget till den skada lidit. Det noterades emellertid att de andra gemenskapstill- verkarnas f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym l(cid:134)g p(cid:134) en relativt stabil niv(cid:134) mellan 1994 och unders(cid:148)kningsperioden (och att den faktiskt minskade med 21 % fr(cid:134)n 1995 till och med unders(cid:148)kningsperioden). Deras marknads- andel minskade dessutom v(cid:132)sentligt fr(cid:134)n 1994 till fr(cid:134)n 23 % till och med unders(cid:148)kningsperioden, 16 %. Detta visar tydligt att tillv(cid:132)xten p(cid:134) gemen- skapsmarknaden inte heller kom dessa tillverkare till godo. Vad betr(cid:132)ffar deras f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser finns det inga uppgifter tillg(cid:132)ngliga som tyder p(cid:134) att gemenskapsindustrins under- skreds, (cid:132)ven om kommissionen – med tanke p(cid:134) (cid:148)ppenheten p(cid:134) marknaden f(cid:148)r tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l – drar slutsatsen att utvecklingen hos de icke samarbetsvilliga tillverkarna i gemenskapen sanno- likt har varit densamma som hos gemenskapsin- dustrin. Detta argument b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r avvisas. f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser b) Import fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder (244) De exporterande tillverkarna gjorde ocks(cid:134) g(cid:132)llande att import fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder, s(cid:132)rskilt Schweiz, kunde ha bidragit till den skada som gemenskaps- industrin lidit. (245) Importen fr(cid:134)n Schweiz var volymm(cid:132)ssigt i stort sett of(cid:148)r(cid:132)ndrad mellan 1994 och unders(cid:148)kningspe- rioden, liksom dess marknadsandel p(cid:134) 3 % av den sammanlagda f(cid:148)rbrukningen i gemenskapen under period, medan marknadsandelen f(cid:148)r samma importen fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna samtidigt (cid:148)kade fr(cid:134)n 7 % till 23 %. Betr(cid:132)ffande priserna kunde n(cid:134)got som tydde p(cid:134) underskridande av gemen- skapsindustrins f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser inte konstateras i unders(cid:148)kningen. Vad betr(cid:132)ffar (cid:148)vriga tredje l(cid:132)nder kan konstateras att f(cid:148)rs(cid:132)ljningsvolym och mark- nadsandel f(cid:148)r de enskilda l(cid:132)nderna (deras mark- nadsandel (cid:148)kade fr(cid:134)n 2 % 1994 till 3 % under unders(cid:148)kningsperioden) likas(cid:134) l(cid:134)g p(cid:134) en stabil niv(cid:134) under samma period, och det finns inte heller n(cid:134)got som tyder p(cid:134) underskridande av gemenskap- sindustrins Inv(cid:132)ndningen b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r avvisas. f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser. c) (cid:153)vrigt (246) Kommissionen ocks(cid:134) unders(cid:148)kte om andra faktorer (cid:132)n de ovan n(cid:132)mnda kan ha bidragit till den skada s(cid:132)rskilt som gemenskapsindustrin lidit, minskad efterfr(cid:134)gan, f(cid:148)r(cid:132)ndringar i konsumtions- f(cid:148)r(cid:132)ndringar m(cid:148)nster, betr(cid:132)ffande exportresultat eller produktivitet. teknisk utveckling eller gemenskapsindustrins (247) Betr(cid:132)ffande efterfr(cid:134)geutveckling och f(cid:148)r(cid:132)ndringar i konsumtionsm(cid:148)nster har redan i det f(cid:148)reg(cid:134)ende konstaterats att marknaden f(cid:148)r tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l v(cid:132)xte mellan 1994 och unders(cid:148)kningsperioden. Det har ocks(cid:134) konstaterats att denna tillv(cid:132)xt inte kom gemenskapsindustrin till godo, samtidigt som de exporterande tillverkarna (cid:148)kade sin f(cid:148)rs(cid:132)ljnings- volym och marknadsandel v(cid:132)sentligt. 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/91 (248) Betr(cid:132)ffande teknisk utveckling och produktivitets- utveckling inom gemenskapsindustrin har det fast- st(cid:132)llts att industrin mellan 1994 och unders(cid:148)k- ningsperioden f(cid:148)rs(cid:148)kte h(cid:134)lla produktions- och investeringsniv(cid:134)n uppe f(cid:148)r att inte f(cid:148)rlora i konkur- renskraft. Gemenskapsindustrins exportf(cid:148)rs(cid:132)ljning var volymm(cid:132)ssigt stabil under den period som omfattades av unders(cid:148)kningen, och det visade sig att dess f(cid:148)rs(cid:132)ljning p(cid:134) exportmarknaden var mer l(cid:148)nsam (cid:132)n f(cid:148)rs(cid:132)ljningen p(cid:134) gemenskapsmarknaden. (249) F(cid:148)ljaktligen kan slutsatsen dras att andra faktorer (cid:132)n den subventionerade importen inte haft s(cid:134)dana verkningar att dessa bryter orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den v(cid:132)sentliga skada som gemenskapsindustrin v(cid:134)llats. 3. Slutsats betr(cid:132)ffande orsakssamband (250) Mot bakgrund av det ovan anf(cid:148)rda dras prelimin(cid:132)rt slutsatsen att den subventionerade importen har v(cid:134)llat gemenskapsindustrin v(cid:132)sentlig skada. F. GEMENSKAPENS INTRESSE 1. Inledande anm(cid:132)rkning (251) F(cid:148)r unders(cid:148)kningen av gemenskapens intresse anv(cid:132)nde sig kommissionen av tv(cid:134) scenarier och unders(cid:148)kte vilka de mest sannolika verkningarna skulle bli av (cid:134) ena sidan alternativet att inf(cid:148)ra anti- subventions(cid:134)tg(cid:132)rder, (cid:134) andra sida alternativet att inte inf(cid:148)ra n(cid:134)gra (cid:134)tg(cid:132)rder. S(cid:132)rskilt uppm(cid:132)rksam- mades vilka eventuella verkningar inf(cid:148)randet av antisubventions(cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r gemenskapsindustrin, f(cid:148)r r(cid:134)varuleverant(cid:148)rerna och f(cid:148)r de av den ber(cid:148)rda anv(cid:132)ndarna produkten. slutliga kunna skulle f(cid:134) 2. Gemenskapsindustrin och andra tillverkare i gemenskapen a) Inledning (252) Gemenskapsindustrin har visat sig vara en struktu- rellt livskraftigt industri och i st(cid:134)nd att anpassa sitt produktsortiment till (cid:132)ndrade konkurrensbeting- elser p(cid:134) marknaden och att koncentrera sig p(cid:134) marknadssegment d(cid:132)r konkurrensen fr(cid:134)n subven- tionerad import fr(cid:134)n de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna inte (cid:132)r s(cid:134) stor. p(cid:134) l(cid:148)nsamhetsf(cid:148)rs(cid:132)mring importen. Denna slutsats (cid:132)r motiverad med h(cid:132)nsyn till den varaktiga som intr(cid:132)ffat den subventionerade grund importen. Om det inte vidtas n(cid:134)gra (cid:134)tg(cid:132)rder kommer den priss(cid:132)nkande verkan som den subven- tionerade importen har att forts(cid:132)tta att omintetg(cid:148)ra alla anstr(cid:132)ngningar fr(cid:134)n gemenskapsindustrins sida att (cid:134)ter uppn(cid:134) en tillfredsst(cid:132)llande l(cid:148)nsamhetsniv(cid:134). av b) Syssels(cid:132)ttning (254) Gemenskapsindustrins situation har sedan 1995 stadigt f(cid:148)rs(cid:132)mrats. Om denna tendens skulle fort- s(cid:132)tta, kan gemenskapsindustrin komma att tvingas att upph(cid:148)ra med sin tillverkning i gemenskapen, och omkring 500 arbetstillf(cid:132)llen som (cid:132)r direkt knutna till den ber(cid:148)rda produkten skulle komma att hotas i gemenskapen. Skulle det d(cid:132)remot inf(cid:148)ras (cid:134)tg(cid:132)rder, skulle industrin kunna uppr(cid:132)tth(cid:134)lla och ytterligare utveckla sina verksamheter i gemen- skapen. c) Forskning och utveckling (255) Den produkt det h(cid:132)r (cid:132)r fr(cid:134)ga om kr(cid:132)ver fortl(cid:148)pande investeringar i forskning och utveckling, huvudsak- ligen med anknytning till tillverkningsprocessen, dvs. till utvecklingen av milj(cid:148)v(cid:132)nlig och energisn(cid:134)l tillverkningsteknik. Gemenskapsindustrin har i detta avseende varit tvungen att v(cid:132)sentligt minska sina investeringar, och den negativa tendensen kommer att inte vidtas n(cid:134)gra (cid:134)tg(cid:132)rder. forts(cid:132)tta om det 3. Icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)rer (256) De icke-n(cid:132)rst(cid:134)ende import(cid:148)rerna av den ber(cid:148)rda produkten i gemenskapen var endast begr(cid:132)nsat samarbetsvilliga i unders(cid:148)kningen. F(cid:148)r de samar- betsvilliga f(cid:148)retagen konstaterades att varken syssel- s(cid:132)ttning eller mera betydande investeringar kunde direkt h(cid:132)nf(cid:148)ras till den ber(cid:148)rda produkten. (257) Detta motiverar den prelimin(cid:132)ra slutsatsen att eventuella utj(cid:132)mningstullar sannolikt inte kommer att p(cid:134) n(cid:134)got avg(cid:148)rande s(cid:132)tt p(cid:134)verka de icke-n(cid:132)r- st(cid:134)ende import(cid:148)rerna 4. Leverant(cid:148)rer (258) F(cid:148)ljande sex leverant(cid:148)rer var samarbetsvilliga i unders(cid:148)kningen och de uppgifter de l(cid:132)mnade kontrollerades av kommissionen: (253) Trots denna grundl(cid:132)ggande strukturella livskraft kan det emellertid inte uteslutas att industrin skulle komma att dra ned p(cid:134) sin tillverkning av den ber(cid:148)rda produkten i gemenskapen om det inte inf(cid:148)rs n(cid:134)gra (cid:134)tg(cid:132)rder mot den subventionerade — Acciaierie Valbruna s. r. l, Vicenza, Italien — Acciaierie Bolzano s. r. l, Bolzano, Italien — Cogne Acciai Speciali, Aosta, Italien — Fagersta Stainless AB, Fagersta, Sverige L 79/92 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 — Roldan SA, Madrid, Spanien — Ugine Savoie Imphy, Ugine, Frankrike utom som sannolikt att (cid:134)tg(cid:132)rderna inte kommer att leda till n(cid:134)gon st(cid:148)rre allm(cid:132)n prish(cid:148)jning p(cid:134) tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l i gemenskapen. (259) Ytterligare tv(cid:134) svar inkom fr(cid:134)n leverant(cid:148)rer till gemenskapsindustrin, n(cid:132)mligen fr(cid:134)n Avesta Shef- field Ltd (Sheffield, F(cid:148)renade kungariket) och Krupp Edelstahlprofile (Siegen, Tyskland). (260) Dessa leverant(cid:148)rer h(cid:132)vdade att de hade drabbats b(cid:134)de av den direkta konkurrensen fr(cid:134)n importen av valstr(cid:134)d fr(cid:134)n tredje land, vilken (cid:148)kat v(cid:132)sentligt under senare (cid:134)r, och av verkningarna i tidigare led av den subventionerade importen av den ber(cid:148)rda produkten. P(cid:134) grund av den starka konkurrensen f(cid:148)r tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l hade gemenskapsindustrin i sj(cid:132)lva verket f(cid:148)rs(cid:148)kt att hitta leverant(cid:148)rer som kunde leverera r(cid:134)varor billigare och d(cid:132)rf(cid:148)r anv(cid:132)nt sig av f(cid:148)rs(cid:148)rjningsk(cid:132)llor i l(cid:132)nder utanf(cid:148)r gemen- skapen, s(cid:134)som Sydkorea, Indien och Taiwan, och ut(cid:148)vat prispress p(cid:134) sina leverant(cid:148)rer f(cid:148)r att garan- teras l(cid:134)ga r(cid:134)varupriser. (261) Om det skulle inf(cid:148)ras utj(cid:132)mningstullar p(cid:134) den ber(cid:148)rda produkten skulle detta medverka till att leverant(cid:148)rerna av valstr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l i gemen- sin f(cid:148)rs(cid:132)mrade skapen skulle kunna ekonomiska situation och (cid:134)ter bli l(cid:148)nsamma, vilket i sin tur skulle g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt f(cid:148)r dem att genom- f(cid:148)ra n(cid:148)dv(cid:132)ndiga investeringar. f(cid:148)rb(cid:132)ttra 5. Anv(cid:132)ndare (262) De som anv(cid:132)nder den ber(cid:148)rda produkten (cid:132)r tr(cid:134)dbe- arbetande f(cid:148)retag, vars halvfabrikat anv(cid:132)nds sedan inom byggnadsverksamhet och bilindustri, f(cid:148)r hush(cid:134)llsapparater och medicinska syften m. m. Endast fyra svar l(cid:132)mnades in p(cid:134) de 60 fr(cid:134)gefor- mul(cid:132)r som s(cid:132)ndes ut, n(cid:132)mligen fr(cid:134)n — Bever GmbH, Kirchhunden, Tyskland, — Tucai SA, Barcelona, Spanien, — Tubiflex, Orbassano, Italien, 6. Verkningar f(cid:148)r konkurrensen och handels- snedvridande verkningar (264) Vad betr(cid:132)ffar verkningarna av eventuella utj(cid:132)m- ningstullar f(cid:148)r handeln kan konstateras att den ber(cid:148)rda produkten, (cid:132)ven om den exporteras av gemenskapsindustrin till andra tredje l(cid:132)nder, inte exporteras till de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna, bland annat p(cid:134) grund av de h(cid:148)ga tullarna i dessa l(cid:132)nder p(cid:134) tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l. Till f(cid:148)ljd av det nuvarande internatio- nella ekonomiska l(cid:132)get (cid:132)r gemenskapsmarknaden vidare en av de f(cid:134) (cid:148)ppna marknader d(cid:132)r efterfr(cid:134)gan p(cid:134) st(cid:134)l fortfarande (cid:132)r h(cid:148)g. (265) N(cid:132)r det g(cid:132)ller verkningarna av eventuella (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r konkurrensen i gemenskapen har n(cid:134)gra ber(cid:148)rda parter h(cid:132)vdat att tullarna skulle komma att leda till att de ber(cid:148)rda exporterande tillverkarna f(cid:148)rsvinner fr(cid:134)n gemenskapsmarknaden, vilket v(cid:132)sentligt skulle f(cid:148)rsvaga konkurrensen och leda till h(cid:148)gre priser p(cid:134) tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l. (266) Med h(cid:132)nsyn till de exporterande tillverkarnas st(cid:132)ll- ning p(cid:134) marknaden enligt ovan, de relativt l(cid:134)ga tullsatser som f(cid:148)resl(cid:134)s, det stora antalet tillverkare i gemenskapen samt marknadens (cid:148)ppenhet kan slut- satsen dras att gemenskapstillverkarna ocks(cid:134) fort- s(cid:132)ttningsvis kommer att ha m(cid:134)nga starka konkur- renter p(cid:134) gemenskapsmarknaden. Anv(cid:132)ndarna kommer d(cid:132)rmed ocks(cid:134) i framtiden att kunna v(cid:132)lja ber(cid:148)rda mellan produkten. leverant(cid:148)rer olika den av (267) N(cid:134)gra ber(cid:148)rda parter, slutligen, har gjort g(cid:132)llande att det med h(cid:132)nsyn till de tidigare n(cid:132)mnda f(cid:148)rfa- randena n(cid:132)r det g(cid:132)ller ber(cid:132)kningen av legeringsp(cid:134)- slag inte skulle ligga i gemenskapens intresse att inf(cid:148)ra (cid:134)tg(cid:132)rder. H(cid:132)rvidlag h(cid:132)nvisas till kommenta- rerna i sk(cid:132)l 208 ff. — Max Rhodius GmbH, Weissenburg, Tyskland. 7. Slutsats betr(cid:132)ffande gemenskapens intresse att kommer (263) Den begr(cid:132)nsade samarbetsviljan g(cid:148)r det ber(cid:132)ttigat att dra den prelimin(cid:132)ra slutsatsen att eventuella utj(cid:132)mningstullar sannolikt inte p(cid:134) n(cid:134)got avg(cid:148)rande s(cid:132)tt anv(cid:132)ndarindustrin, p(cid:134)verka antingen d(cid:132)rf(cid:148)r att denna r(cid:134)vara inte (cid:132)r n(cid:134)gon viktig kostnadsfaktor f(cid:148)r f(cid:148)retagen eller d(cid:132)rf(cid:148)r att deras tillverkning av halvfabrikat i vilka det ing(cid:134)r tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l endast utg(cid:148)r en liten del av deras totala produktion. Med h(cid:132)nsyn till de relativt f(cid:148)r de ber(cid:148)rda m(cid:134)ttliga tullsatser exporterande tillverkarna, det stora antalet konkur- rerande tillverkare i gemenskapen och f(cid:148)rekomsten av import fr(cid:134)n andra tredje l(cid:132)nder bed(cid:148)ms det dess- som f(cid:148)resl(cid:134)s (268) Med h(cid:132)nsyn till de sk(cid:132)l som redovisats i det f(cid:148)re- g(cid:134)ende g(cid:148)rs prelimin(cid:132)rt bed(cid:148)mningen att det inte finns n(cid:134)gra tvingande sk(cid:132)l som talar mot inf(cid:148)randet av utj(cid:132)mningstullar. G. PROVISORISK TULL (269) Med h(cid:132)nsyn till slutsatserna betr(cid:132)ffande subvention, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse (cid:132)r det enligt kommissionens mening n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att anta provisoriska utj(cid:132)mnings(cid:134)tg(cid:132)rder. 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/93 (270) Vid fastst(cid:132)llandet av niv(cid:134)n f(cid:148)r (cid:134)tg(cid:132)rderna beaktade kommissionen de som konstaterats och den niv(cid:134) p(cid:134) tullen som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)r som gemenskapsindustrin v(cid:134)llats. att undanr(cid:148)ja den skada subventionsmarginaler (271) Kommissionen bed(cid:148)mde att priserna p(cid:134) den subventionerade importen i detta syfte b(cid:148)r h(cid:148)jas till en icke-skadev(cid:134)llande niv(cid:134). Den prish(cid:148)jning som kr(cid:132)vs fastst(cid:132)lldes p(cid:134) grundval av en j(cid:132)mf(cid:148)relse mellan det v(cid:132)gda genomsnittliga importpris som legat till grund vid fastst(cid:132)llandet av prisunderskri- dandet (se sk(cid:132)l 225 ff. ) och det icke-skadev(cid:134)llande priset p(cid:134) olika referenstyper eller modeller som tillverkades av gemenskapsindustrin. Det icke- skadev(cid:134)llande priset erh(cid:148)lls genom att till gemen- dess skapsindustrins genomsnittliga faktiska f(cid:148)rlust plus en vinstmar- ginal p(cid:134) 5 %. Denna vinstmarginal motsvarar vad som i tidigare fall konstaterats vara ett n(cid:148)dv(cid:132)ndigt minimum f(cid:148)r denna typ av industri. Den eventu- i ella uttrycktes sedan i procent av det totala import- v(cid:132)rdet cif. som j(cid:132)mf(cid:148)relsen resulterade f(cid:148)rs(cid:132)ljningspriser skillnad l(cid:132)gga (272) Enligt artikel 12. 1 i grundf(cid:148)rordningen skall tull- satsen motsvara beloppet f(cid:148)r subventionen s(cid:134)vida inte skademarginalen (cid:132)r l(cid:132)gre. F(cid:148)ljande tullsatser b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r g(cid:132)lla f(cid:148)r de samarbetsvilliga tillverkarna: a) Indien — Drawmet Wires Pvt Ltd, Mumbai 14,5 % — Indore Wire Company Ltd, Indore 19,3 % — Isinox Steels Ltd, Mumbai 10,1 % — Kei Industries Limited, New Delhi 0 % — Macro Bars and Wires Pvt Ltd, Mumbai — Mukand Ltd, Mumbai — Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad — Venus Wire Ltd, Mumbai 25,4 % 13,2 % 42,9 % 35,4 % b) Sydkorea — Shine Metal Co. Ltd, Pusan 2,7 % — Dae Sung Rope Mfg. Co. Ltd, Pusan 0 % — Korea Sangsa Co. Ltd, Seoul/Pusan 0 % — Mjung Jin Co. Ltd, Pusan — Kowel Special Steel Wire Co. — SeAH Metal Products Co. Ltd, Chang Won 0 % 0 % 2,4 % (273) F(cid:148)r att undvika att premiera bristande samarbets- vilja bed(cid:148)mdes det l(cid:132)mpligt att fastst(cid:132)lla tullsatsen f(cid:148)r de icke-samarbetsvilliga tillverkarna till en niv(cid:134) som motsvarar summan av de h(cid:148)gsta satser per enskilt subventionsprogram som fastst(cid:132)llts f(cid:148)r de samarbetsvilliga f(cid:148)retagen i respektive antisubven- tionsunders(cid:148)kning, dvs. 48,9 % f(cid:148)r de indiska till- verkarna och 5,5 % f(cid:148)r de sydkoreanska tillver- karna, eftersom b(cid:132)gge dessa satser (cid:132)r l(cid:132)gre (cid:132)n den f(cid:148)r en som konstaterats h(cid:148)gsta skademarginal samarbetsvillig export(cid:148)r i respektive land. H. SLUTBEST(cid:142)MMELSE (274) Enligt god f(cid:148)rvaltningssed b(cid:148)r en period fastst(cid:132)llas inom vilken de ber(cid:148)rda parter som gav sig till k(cid:132)nna inom den tidsfrist som fastst(cid:132)lldes i tillk(cid:132)n- nagivandet om inledande skriftligen kan l(cid:132)mna sina synpunkter och beg(cid:132)ra att bli h(cid:148)rda. Det b(cid:148)r vidare anges att alla avg(cid:148)randen i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r prelimin(cid:132)ra, och att de kan komma att (cid:148)verv(cid:132)gas p(cid:134) nytt inf(cid:148)r det eventuella inf(cid:148)randet av en slut- giltig tull. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 1. En provisorisk utj(cid:132)mningstull skall inf(cid:148)ras p(cid:134) import av tr(cid:134)d av rostfritt st(cid:134)l inneh(cid:134)llande minst 2,5 viktprocent nickel, annan (cid:132)n s(cid:134)dan som inneh(cid:134)ller minst 28 men h(cid:148)gst 31 viktprocent nickel och minst 20 men h(cid:148)gst 22 viktprocent krom, med en diameter understigande 1 mm, som klassificeras enligt KN-nummer ex 7223 00 19 (Taric-nummer 7223 00 19. 10), med ursprung i Indien och Sydkorea. — Korea Welding Electrode Co. Ltd, Seoul 0 % F(cid:148)ljande tullsatser skall till(cid:132)mpas p(cid:134) nettopriset fritt 2. gemenskapens gr(cid:132)ns, f(cid:148)re tull: L 79/94 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 3. 1999 Tillverkare i Indien Tullsats (%) Taric-till(cid:132)ggsnummer Drawmet Wires Pvt Ltd, Mumbai Isinox Steels Ltd, Mumbai Mukand Ltd, Mumbai Indore Wire Company Ltd, Indore Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad Venus Wire Industries Ltd, Mumbai Kei Industries Ltd, New Delhi Macro Bars and Wires Pvt Ltd, Mumbai (cid:153)vriga indiska f(cid:148)retag 14,5 10,1 13,2 19,3 42,9 35,4 0 25,4 48,9 A001 A002 A003 A004 A005 A006 A007 A008 A999 Tillverkare i Sydkorea Tullsats (%) Taric-till(cid:132)ggsnummer Korea Welding Electrode Co. Ltd, Seoul Shine Metal Co. Ltd, Pusan Dae Sung Rope Mfg. Co. Ltd, Pusan Korea Sangsa Co. Ltd, Seoul Myung Jin Co. Ltd, Kyoungbuk Kowel Special Steel Wire Co. Ltd, Kyungnam SeAH Metal Products Co. Ltd, Kyungnam (cid:153)vriga sydkoreanska f(cid:148)retag 0 2,7 0 0 0 0 2,4 6 A013 A014 A015 A016 A017 A018 A019 A999 3. Om inte annat anges skall g(cid:132)llande best(cid:132)mmelser om tullar till(cid:132)mpas. 4. (cid:153)verg(cid:134)ng till fri oms(cid:132)ttning i gemenskapen f(cid:148)r den produkt som avses i punkt 1 f(cid:134)r endast ske om det st(cid:132)lls en s(cid:132)kerhet som motsvarar den provisoriska tullens belopp. Artikel 2 Utan att det p(cid:134)verkar till(cid:132)mpningen av artikel 30 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2026/97 f(cid:134)r de ber(cid:148)rda parter som gav sig tillk(cid:132)nna inom den tidsfrist som fastst(cid:132)lldes i tillk(cid:132)nnagivandet om inledande inom 15 dagar fr(cid:134)n ikrafttr(cid:132)dandet av den h(cid:132)r f(cid:148)rordningen inl(cid:132)mna skriftliga synpunkter och beg(cid:132)ra att bli h(cid:148)rda muntligen av kommissionen. I enlighet med artikel 31. 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2026/97 f(cid:134)r ber(cid:148)rda parter l(cid:132)mna synpunkter p(cid:134) till(cid:132)mpningen av den h(cid:132)r f(cid:148)rordningen inom en m(cid:134)nad fr(cid:134)n dagen f(cid:148)r dess ikrafttr(cid:132)dande. 24. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 79/95 Artikel 3 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 1 i den h(cid:132)r f(cid:148)rordningen skall till(cid:132)mpas i fyra m(cid:134)nader. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 23 mars 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Leon BRITTAN Vice ordf(cid:148)rande