title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 718/1999, 29. märts 1999, mis käsitleb ühenduse laevastiku mahutavuse poliitikat siseveetranspordi edendamiseks

eurovoc_concepts:
carriage of goods
chartering
inland waterway fleet
inland waterway shipping
transport regulations

text: 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 31999R0718 2. 4. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 718/1999, 29. märts 1999, mis käsitleb ühenduse laevastiku mahutavuse poliitikat siseveetranspordi edendamiseks 271 L 90/1 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 75, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) tegutsedes vastavalt asutamislepingu artiklis 189c sätestatud menetlusele (3) ning arvestades, et: (1) (2) määrusega (EMÜ) nr 1101/89 (4) kehtestati siseveetrans- pordi sektori struktuurilise tõhustamise kord laevastikele, mis tegutsevad Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa, Luksem- ja Madalamaade üksteisega ühenduses olevates burgi siseveeteede võrgus; selle määruse eesmärgiks on vähen- dada siseveeteede laevastike ülemahutavust laevade vana- metalliks lammutamise kavade kaudu, mis on ühenduse tasandil kooskõlastatud; nimetatud määrus kaotab kehti- vuse 28. aprillil 1999; nimetatud struktuuritõhustuskorra tugimeetmete hulgas, mille eesmärk on vältida olemasoleva ülemahutavuse suurenemist või uue ülemahutavuse tekkimist, on reegel “vana uue vastu” siseveeturu tasakaalustatud toimimise seisukohast hädavajalikuks osutunud; nimetatud reegel (1) EÜT C 320, 17. 10. 1998, lk 4 ja EÜT C 15, 20. 1. 1999, lk 15. (2) Arvamus on esitatud 2. detsembril 1998 (EÜT C 40, 15. 2. 1999, lk 47). (3) Euroopa Parlamendi 3. detsembri 1998. aasta arvamus (EÜT C 398, 21. 12. 1998), nõukogu 21. detsembri 1998. aasta ühine seisukoht (EÜT C 55, 25. 2. 1999) ja Euroopa Parlamendi 25. veebruari 1999. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). (4) EÜT L 116, 28. 4. 1989, lk 25. Määrust on viimati muudetud komis- joni 2. aprilli 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 742/98 (EÜT L 103, 3. 4. 1998, lk 3). jääb ka põhiliseks sekkumisvahendiks direktiivi 96/75/ EÜ (5) artiklis 1 määratletud tõsiste häirete korral kõne- alusel turul; tuleks võtta meetmeid, et takistada alates 1990. aastast rakendatavatest vanametalliks lammuta- mise kooskõlastatud kavadest saadud kasude kaotamist lisamahutavuse tõttu, mis võetakse kasutusele kohe pärast eespool nimetatud reegli kohaldamise lõppemist; seetõttu on vaja, et reegel “vana uue vastu” kehtiks tea- tava piiratud aja jooksul kestusega kõige rohkem neli aastat, mille vältel järk-järgult vähendatakse suhtarve nullini, et tagada üleminek ja lõpetada sekkumine ühen- duse turul; “vana uue vastu” meetme säilitamine on reguleerida ühenduse laevastiku tähtis ka selleks, et mahutavust nende nelja aasta vältel, kuid nii, et see oleks nulltasemel toetusmehhanism, mida võib uuesti raken- dada üksnes direktiivi 96/75/EÜ artiklis 7 nimetatud tõsiste turuhäirete korral; (3) (4) uue ülemahutavuse tekkimine tuleb kõikides sisevee- transpordi harudes tõhusa kontrolli all hoida; seetõttu on tähtis, et vastuvõetavad meetmed oleksid üldkohalda- tavad ja hõlmaksid kõiki kaubalaevu ja tõukurpuksiire; nende meetmete kohaldamisel tuleks teha erand laeva- dele, mis seetõttu, et nad tegutsevad üksnes suletud sise- riiklikel või rahvusvahelistel turgudel, ei põhjusta ühelgi viisil ülemahutavust üksteisega ühenduses olevate sise- veeteede võrgus, ning tuleks ette näha erandi tegemise võimalus laevadele, mis seetõttu, et nende täielik kande- võime on alla 450 tonni, samuti ei põhjusta nimetatud ülemahutavust; omal kulul vedusid tegevaid eralaevas- tikke ei saa seevastu käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta nende mõju tõttu transporditurgudel; ülemahutavuse reguleerimise eelduseks on ühine lähene- misviis, mis võtta ühise võimaldab liikmesriikidel eesmärgi saavutamiseks ühiseid meetmeid; selleks tuleks sisevetega liikmesriikides säilitada määrusega (EMÜ) nr 1101/89 loodud vanametalliks lammutamise fondid, kuid uue nime all ja nii, et nende kaudu hallataks reeglit “vana uue vastu”; kuni 28. aprillini 1999 rakendatud struktuuritõhustuskavade rahastamisülejäägid, mis on pärit tööstusest saadud rahalistest toetusest, tuleks suu- nata eespool nimetatud fondide juurde kuuluvatesse reservfondidesse; (5) Nõukogu 19. novembri 1996. aasta direktiiv 96/75/EÜ, mis käsitleb siseriiklikus ja rahvusvahelises siseveetranspordis prahtimise ja hin- nakujunduse süsteeme ühenduses (EÜT L 304, 27. 11. 1996, lk 12). 272 (5) (6) (7) (8) (9) ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd ja tõukurpuksiirituru silmas pidades kuiv- ja vedellasti põhierinevusi, on soovitatav pidada igas fondis eraldi arvet kuivlastilaevade, tõukurpuksiiride kohta; tankerite ja täielikult asutamislepinguga kooskõlas olevas majanduspoliitikas lasub majanduse eri sektorite mahutavuse reguleerimise vastutus eelkõige vastava sektori ettevõtjatel; seepärast peavad siseveetranspordi ettevõtjad kandma rakendatud meetmetega seotud kulud; see mahutavuse reguleerimine hõlmab niisuguste tingimuste kehtestamist, mida kohal- datakse teatava uue mahutavuse kasutuselevõtu suhtes, juurdepääsu asjaomasele tõkestamata siiski turule; on võimalik piirata nende tingimuste kestust ja mõju ning kohandada neid paindlikult vastavalt turu- suundumustele, kuid suhtarve tuleb nelja aasta jooksul alates 29. aprillist 1999 järk-järgult vähendada kuni nul- lini; reguleerimismehhanismi, mida tuntakse reegli “vana uue vastu” nime all, tuleks säilitada toetusmehhanismina seni, kuni suhtarv jõuab nullini; erilised osamaksud, mida makstakse vastavalt reeglile “vana uue vastu”, tuleks suunata reservfondi ja neid võib kasutada vana- metalliks lammutamise hüvitisteks, kui sekkumine sellel turul osutub vajalikuks; on soovitatav tagada, et käesoleva määrusega ettenähtud meetmed ja nende rakendamine ei moonutaks ega ähvardaks moonutada konkurentsi, eriti eelistades teata- vaid ettevõtjaid määral, mis on vastuolus ühiste huvi- dega; selleks et panna asjaomased ettevõtjad samadesse konkurentsitingimustesse, ühtsed määrad ja tingimused erilistele osamaksudele, mida tuleb ja vanametalliks maksta uute laevade ehitamise fondi, lammutamise hüvitistele, kui sellised hüvitised osutuvad direktiivi 96/75/EÜ artiklis 8 kehtestatud korra kohaselt tõsiste turuhäirete korral vajalikuks; kehtestada tuleks kuna siseveeteede laevastikud on ühenduse laevastikud, tuleks nende mahutavuse reguleerimise otsused vastu võtta ühenduse tasandil; volitused niisuguste otsuste vas- tuvõtmiseks ja rakendamiseks ja käesoleva määrusega kehtestatud konkurentsitingimuste tuleks anda komisjonile; on tähtis, et komisjon võtaks need otsused vastu pärast konsulteerimist liikmesriikidega ja siseveetransporti ühenduse tasandil esindavate organisat- sioonidega; tagamiseks ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Käesolevas määruses sätestatud ühenduse laevastiku mahuta- vuse poliitika kehtib siseveelaevade puhul, mida kasutatakse kaupade veol kahe või enama punkti vahel liikmesriikide sise- veeteedel. See mahutavuse poliitika sisaldab käesoleva määruse alusel uute mahutavuste kasutuselevõtu tingimusi, mis kehtivad alates 29. aprillist 1999 kõige enam nelja aasta jooksul. Artikkel 2 1. Käesolevat määrust kohaldatakse kaubalaevade ja tõukur- puksiiride suhtes, mis pakuvad veoteenuseid omal kulul või rendi või tasu eest ja mis on registreeritud mõnes liikmesriigis või mida kasutab mõnes liikmesriigis asutatud ettevõtja, juhul kui neid ei ole registreeritud. Käesolevas määruses tähendab “ettevõtja” mis tahes füüsilist või juriidilist isikut, kes on hõivatud tööstusliku või mittetööstus- liku majandustegevusega. 2. Käesolevat määrust ei kohaldata: a) laevade suhtes, mis sõidavad üksnes siseriiklikel veeteedel, mis ei ole ühenduses ühenduse muude veeteedega; b) laevade suhtes, mis ei saa oma mõõtmete tõttu lahkuda siseriiklikelt veeteedelt, kus nad sõidavad, ega saa siseneda ühenduse muudele veeteedele (“vanglaevad”), tingimusel et sellised laevad ei konkureeri käesoleva määruse alla kuulu- vate laevadega; c) laevade suhtes, mis sõidavad eranditult Doonaul (ja selle lisajõgedel) kuni Kelheimini sealt lahkumata; seoses ühenduse laevastiku moderniseerimise ja ümber- korraldamisega tuleks keskkonnakaitse ja ohutuse sood- sate tingimuste seisukohast ette näha sotsiaalmeetmed nende töötajate aitamiseks, kes soovivad siseveetrans- pordi sektorist lahkuda või õppida ümber, et töötada muus sektoris, samuti meetmed, mis soodustaksid ette- võtjate rühmituste loomist, mis parandaks ettevõtjate ja edendaks laevade kohandamist vastavalt kutseoskusi tehnika arengule, d) tõukurpuksiiride suhtes, mille liikumapanev jõud ei ületa 300 kilovatti; e) merekõlblike siseveelaevade ja lihtrite suhtes, mida kasuta- takse üksnes rahvusvahelistel või siseriiklikel vedudel reiside puhul, mis sisaldavad merereisi; 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 273 laevade suhtes, mida kasutataks eranditult ainult kaupade ladustamiseks, st laevad, mida kasutatakse ühes paigas kau- pade laadimiseks ja mahalaadimiseks; Reservfondi võib kasutada artiklis 8 nimetatud meetmete 5. käigus, kui seda taotlevad ühehäälselt kõik siseveetransporti esindavad organisatsioonid. Niisugusel juhul peab neid meet- meid kohaldama ühenduse tasandil. f) g) süvendustehnika, näiteks punker-pinnasepraamide ja pon- toonide ja pontoonidel ehitusmasinate suhtes, tingimusel et neid seadmeid ei kasutata kaupade veoks artikli 1 tähendu- ses; h) parvlaevade suhtes; i) laevade suhtes, mis pakuvad avalikku teenust mittetulun- duslikel eesmärkidel. 3. Kõik asjaomased liikmesriigid artikli 3 lõike 1 tähenduses võivad käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta need oma laevad, mille dedveit tonnaaž on alla 450 tonni. Kui liik- mesriik kasutab seda võimalust, teatab ta sellest komisjonile kuue kuu jooksul; komisjon teatab sellest teistele liikmesriiki- dele. Artikkel 3 1. Iga liikmesriik, mille siseveeteed on ühenduses mõne teise liikmesriigi siseveeteedega ja mille laevastiku tonnaaž on üle “asjaomased liikmesriigid”, asutab 100 000 tonni, edaspidi oma siseriiklike õigusaktide alusel ja oma haldusvahenditega siseveeteede fondi, edaspidi “fond”. Fondi rahastamist juhivad asjaomase liikmesriigi pädevad 2. asutused. Iga liikmesriik kaasab selle juhtimisse oma riigi sise- veetranspordi ettevõtjaid esindavad riiklikud organisatsioonid. Igal fondil on reservfond kolme eraldi kontoga: üks kuiv- 3. lastilaevadele, üks tankeritele ja üks tõukurpuksiiridele. Seda reservfondi rahastatakse: 6. Lõike 3 esimeses lõigus nimetatud eraldi kontode suhtes annavad fondid vastastikku rahalist toetust. See kehtib kõikide lõike 3 teises lõigus nimetatud kulutuste ja rahastamiste suhtes, et tagada kõikide käesoleva määrusega hõlmatud vedajate võrdne kohtlemine sõltumata fondist, kuhu laev kuulub. Asjaomased liikmesriigid jätkavad määruse (EMÜ) nr lõikes 1 7. 1101/89 artiklis 3 nimetatud fondi haldamist kuni nimetatud uue fondi loomiseni. Artikkel 4 Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvaid laevu, 1. mis on äsja ehitatud, imporditud kolmandast riigist või mis lahkuvad artikli 2 lõike 2 punktides a, b ja c nimetatud siseriik- likelt veeteedelt, võib siseveeteedel kasutusele võtta üksnes tin- gimusel (reegel “vana uue vastu”), et kasutuselevõetava laeva omanik: — lammutab vanametalliks lammutamise hüvitiseta vaname- talliks sellise tonnaaži kandevõimest, mis on samaväärne komisjoni määratud vana ja uue tonnaaži erinevust väljen- dava suhtarvuga, — või maksab fondi, kuhu tema uus laev kuulub, või fondi, mille ta on valinud artikli 5 lõike 2 kohaselt, erilist osa- maksu, mille aluseks on eespool nimetatud suhtarv, või kui omanik lammutab vanametalliks eespool nimetatud suhtar- vust väiksema tonnaaži, maksab ta kõnealusesse fondi eri- list osamaksu, mis võrdub uue laeva ja vanametalliks lam- mutatava tonnaaži erinevusega. 2. Erinevates turusektorites võib määrata erineva suurusega suhtarvu, st erinevalt kuivlastilaevadele, tankeritele ja tõukur- puksiiridele. — kuni 28. aprillini 1999 rakendatud struktuuritõhustuska- vade rahastamisülejääkidest, mis koosnevad üksnes tööstu- sest saadud rahalistest toetusest, Nimetatud suhtarvu vähendatakse pidevalt, et see jõuaks nullini võimalikult kiiresti ja korrapäraste etappidena hiljemalt 29. aprilliks 2003. — artiklis 4 nimetatud erilisest rahalisest toetusest, — rahalistest vahenditest, mida võib kättesaadavaks teha direk- tiivi 96/75/EÜ artiklis 7 nimetatud tõsiste turuhäirete kor- ral. Kui suhtarv on jõudnud nullini, muutub kõnealune kord taga- varamehhanismiks, mida võib uuesti rakendada üksnes artiklis 6 nimetatud tõsiste turuhäirete korral. 3. Laevaomanikul peab olema võimalus valida erilise osa- maksu maksmise ja vana tonnaaži vanametalliks lammutamise vahel: 4. Reservfondi võib kasutada direktiivi 96/75/EÜ artiklis 7 nimetatud asjakohasteks meetmeteks, eelkõige tõhustamismeet- mete käigus, mis on korraldatud ühenduse tasandil käesoleva artikli lõikes 6 ja artiklis 6 määratletud korras. — uue laeva ehitamise siduva tellimuse esitamisel või impordi- taotluse esitamisel, tingimusel et laev võetakse kasutusele järgmise 12 kuu jooksul, 274 ET Euroopa Liidu Teataja 07/4. kd — või uue või imporditud laeva kasutuselevõtu ajal. Ajavalik tuleb teatada laeva tellimise või importimise ajal. Eriline osamaks muus kui asjaomases liikmesriigis regist- 2. reeritud laevade või registreerimata laevade eest, mille tegevust juhib muus kui asjaomases liikmesriigis asutatud ettevõtja, tasutakse laevaomaniku valikul ühte asjaomastes liikmesriikides asutatud fondidest. Laev, mida pakutakse lammutamiseks uue laeva vastu, peab olema lammutatud enne uue laeva kasutuselevõttu. Artikkel 6 Kasutuselevõetavate laevade omanikud, kes on lammutanud nõutust suurema tonnaaži, ei saa ülemäärase osa eest rahalist hüvitist. Iga asjaomane liikmesriik võib lubada, et kompenseeriva ton- naažina, st lammutatud laevadega samaväärsena võib käsitleda laevu, mis on lõplikult turult kõrvaldatud, et neid kasutada muul otstarbel kui kaupade veoks, näiteks humanitaarotstarbel kasutatavad laevad, laev-muuseumid, väljaspool Euroopat asu- vatele arengumaadele mõeldud laevad või mittetulundusasu- tuste kasutusse antud laevad. Liikmesriik teatab niisuguse loa andmisest komisjonile, kes teatab sellest teistele asjaomastele liikmesriikidele. Tõukurpuksiiride puhul asendatakse mõiste “tonnaaž” 4. mõistega “liikumapanev jõud”. Direktiivi 96/75/EÜ artiklis 7 määratletud tõsiste turuhäirete korral ja liikmesriigi taotlusel võib komisjon pärast kõnealuse direktiivi artiklis 8 nimetatud komitee arvamuse saamist ja sel- les artiklis sätestatud korras vastavalt nimetatud direktiivi artik- lile 7 rakendada piiratud ajavahemikus uuesti reeglit “vana uue vastu”, kohaldades struktuurtõhustusmeetmeid või mitte. Nende struktuuritõhustusmeetmete kaudu võivad artikli 2 lõikes 1 nimetatud laevade omanikud, kes laevad vanametalliks lammutavad, st lammutavad laevakere täielikult või, tõukurpuk- siiride puhul, hävitavad kere ja mootori, saada fondist, kuhu laev kuulub, vanametalliks lammutamise hüvitist komisjoni määratud suuruses ja artikliga 7 kehtestatud tingimuste alusel, nii nagu käsutuses olevad rahalised vahendid seda võimaldavad. Kõnealust hüvitist võib siiski anda üksnes laevadele, mis moo- dustavad omaniku kinnitusel osa tema aktiivsest laevastikust, st: 5. Lõikes 1 sätestatud tingimusi kohaldatakse samuti laeva pikendamisest või tõukurpuksiiri mootorite asendamisest tule- neva mahutavuse suurenemise suhtes. — laevadele, mis on heas töökorras, 6. Komisjon võib pärast konsulteerimist liikmesriikidega ja siseveetransporti ühenduse tasandil esindavate organisatsiooni- dega jätta lõike 1 reguleerimisalast välja spetsialiseeritud laevad. — laevadele, mille omanik võib esitada kehtivad meresõidu- kõlblikkuse tunnistuse ja tonnaaži sertifikaadi või ühe asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse väljaantud siseriikliku transpordi tegevusloa, Spetsialiseeritud laevad peavad olema eriotstarbeliselt ja tehnili- selt kavandatud üht liiki kaupade veoks ning olema tehniliselt sobimatud muud liiki kaupade veoks, neid üht liiki kaupu peab olema võimatu vedada ilma spetsiaalse sisseseadeta laevades ja spetsialiseeritud laevade omanikud peavad kirjalikult kohus- tuma mitte vedama oma laevadega muid kaupu, kuni kehtib reegel “vana uue vastu”. — laevadele, mis on sooritanud vanametalliks lammutamise hüvitise taotlemisele eelnenud 24 kuu jooksul vähemalt kümme reisi. “Reis” on äriline transport vahemaa kaugu- sele, mis on tavaline sama liiki kaupade puhul (üle 50 km) ja veetava lasti mahuga, mis vastab kõnealuse laeva kande- võimele (vähemalt 70 %). Artikkel 5 Hüvitist ei anta laevadele, mida laevaõnnetuse või muu kahjus- tuse tõttu ei saa enam remontida või mille remondikulud on suuremad kui vanametalliks lammutamise hüvitis. tasutakse kõnealune eriline osamaks Laevade puhul, mis on registreeritud ühes asjaomastest 1. liikmesriikidest, laeva registrijärgse liikmesriigi fondi. Registreerimata laevade puhul, mille tegevust juhib mõnes nendest liikmesriikidest asutatud ettevõtja, tasutakse kõnealune eriline osamaks selle liikmesriigi fondi, kus asjaomane ettevõtja on asutatud. Kui pädevatel asutustel on põhjust kahtlustada, et laev, mille suhtes taotletakse vanametalliks lammutamise hüvitist, ei ole heas töökorras, võivad nad taotleda inspektori kinnitust, et kõnealune laev on niisuguses tehnilises seisundis, mis võimal- dab kaupu vedada. Vanametalliks lammutamise hüvitist ei maksta, kui laev sellele tingimusele ei vasta. 07/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 275 Artikkel 7 Pärast konsulteerimist liikmesriikidega ja siseveetransporti 1. ühenduse sätestab komisjon eraldi kuivlastilaevade, tankerite ja tõukurpuksiiride kohta: esindavate organisatsioonidega tasandil — artiklis 2 nimetatud laevade reegli “vana uue vastu” suhtar- vud, — eriliste osamaksude määra, — ajavahemiku, mille jooksul makstakse artiklis 6 nimetatud vanametalliks lammutamise hüvitisi, nende andmise tingi- mused ja määrad, — kohandamiskoefitsiendid (vastav tonnaaž) igale siseveelaeva tüübile ja liigile. Erilised osamaksud ja vanametalliks lammutamise hüviti- 2. sed väljendatakse eurodes. Kohaldatavad määrad on kõikides fondides ühesuurused. 3. Erilised osamaksud ja vanametalliks lammutamise hüviti- sed arvutatakse kaubalaevadele täieliku kandevõime tonnaaži põhjal või tõukurpuksiiridele laeva liikumapaneva jõu põhjal. Pärast konsulteerimist liikmesriikidega ja siseveetransporti 4. sätestab ühenduse komisjon artikli 3 lõikes 6 nimetatud vastastikuse rahalise toe- tuse üksikasjalikud eeskirjad. esindavate organisatsioonidega tasandil 5. Otsuseid tehes võtab komisjon samuti arvesse ühenduse transporditurgude vaatluste tulemusi ja turgude tõenäolisi muu- tusi ning vajadust vältida mis tahes konkurentsi moonutamist ulatuses, mis on vastuolus ühiste huvidega. Ehitatavate või imporditavate laevade omanikud peavad turuvaatluste abistami- seks teavitama fonde kuus kuud enne nende laevade kasutusele- võttu. — hõlbustada siseveetranspordi alalt lahkuvatel ettevõtjatel ennetähtaegse vanaduspensioni saamist või muu majandus- tegevuse juurde siirdumist, — korraldada tööalast koolitust või ümberõpet töötajatele, kes sellest tööstussektorist lahkuvad, — soodustada väikeettevõtjate ühinemist kutseühingutesse, — soodustada laevade kohandamist vastavalt tehnika arengule, ja edendada tehniliste nõuete et parandada töötingimusi parandamist, — parandada ettevõtjate kutseoskusi, et tagada kaubavahetuse areng ja tulevik. Artikkel 9 Liikmesriigid võtavad käesoleva määruse rakendamiseks 1. vajalikud meetmed ja teatavad sellest komisjonile. sätestatakse muu hulgas käesoleva Kõnealustes meetmetes määrusega ja selle rakendamiseks vastuvõetud siseriiklike säte- tega ettevõtjatele kehtestatud kohustuste järgimise pidev ja tõhus kontrollimine ning asjakohased sanktsioonid rikkumiste puhul. 2. Liikmesriigid teatavad komisjonile igal aastal kogu asjako- hase teabe kava “vana uue vastu” tulemuste kohta ja fondide ja oma reservfondide finantsseisundi kohta. Komisjon võtab vastu otsused, mis ta peab artikli 7 koha- 3. selt vastu võtma. Komisjon tagab, et fondid kohaldavad käesolevat määrust 4. ühetaoliselt, ning tagab selle kooskõlastatuse. Artikkel 8 Artikkel 10 Ilma et see piiraks artikli 3 lõike 5 kohaldamist, võib iga liik- mesriik võtta meetmeid eelkõige selleks, et: Käesolev määrus jõustub 29. aprillil 1999. Käesolev määruse on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 29. märts 1999 Nõukogu nimel eesistuja F. MÜNTEFERING


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 687/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 29ης Μαρτίου 1999 για καθορισμό της τιμής της παγκόσμιας αγοράς του μη εκκοκκισμένου βαμβακιού και για καθορισμό του ποσού της προκαταβολής της ενίσχυσης

eurovoc_concepts:
EU Member State
Greece
Spain
aid system
cotton
world market price

formats: pdf print

text: 30. 3. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 86/13 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 687/1999 TGS EPITQOPGS tgr 29gr Laqt(cid:148)ou 1999 cia jahoqisl(cid:149) tgr til(cid:147)r tgr pacj(cid:149)sliar acoq(cid:145)r tou lg ejjojjisl(cid:146)mou balbajio(cid:151) jai cia jahoqisl(cid:149) tou poso(cid:151) tgr pqojatabok(cid:147)r tgr em(cid:148)swusgr G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tgm pq(cid:145)ng pqosw(cid:150)qgsgr tgr Ekk(cid:145)dar, jai id(cid:148)yr tir paqa- cq(cid:145)vour 3 jai 10 tou pqytoj(cid:149)kkou aqih. 4 (cid:149)som avoq(cid:145) to balb(cid:145)ji, (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomi- sl(cid:149) (EJ) aqih. 1553/95 tou Sulbouk(cid:148)ou (1), tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1554/95 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 29gr Ioum(cid:148)ou 1995, peq(cid:148) jahoqislo(cid:151) tym cemij(cid:150)m jam(cid:149)mym tou jahest(cid:150)tor em(cid:148)swusgr cia to balb(cid:145)ji jai peq(cid:148) jataqc(cid:147)- seyr tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2169/81 (2), (cid:149)pyr tqopo- poi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1419/ 98 (3), jai id(cid:148)yr ta (cid:145)qhqa 3, 4 jai 5, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 3 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1554/95, jahoq(cid:148)fetai peqiodij(cid:145) g til(cid:147) tgr pacj(cid:149)sliar aco- q(cid:145)r tou lg ejjojjisl(cid:146)mou balbajio(cid:151), ep(cid:148) tg b(cid:145)sei tgr til(cid:147)r tgr pacj(cid:149)sliar acoq(cid:145)r pou (cid:146)wei diapistyhe(cid:148) cia to ejjojjisl(cid:146)mo balb(cid:145)ji, jai kalb(cid:145)momtar up(cid:149)xg tgm isto- qij(cid:147) sw(cid:146)sg letan(cid:151) tgr til(cid:147)r pou (cid:146)wei diapistyhe(cid:148) cia to ejjojjisl(cid:146)mo balb(cid:145)ji, jai tgr til(cid:147)r pou upokoc(cid:148)fetai cia to lg ejjojjisl(cid:146)mo· (cid:149)ti aut(cid:147) g istoqij(cid:147) sw(cid:146)sg oq(cid:148)fetai sto (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 2 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1201/89 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 3gr La(cid:155)ou 1989, peq(cid:148) keptole- qei(cid:150)m evaqloc(cid:147)r tou jahest(cid:150)tor em(cid:148)swusgr cia to bal- b(cid:145)ji (4), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1664/98 (5)· (cid:149)ti, stgm peq(cid:148)ptysg pou g til(cid:147) tgr pacj(cid:149)sliar acoq(cid:145)r dem e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma pqosdioqiste(cid:148) l’ aut(cid:149)m tom tq(cid:149)po, g til(cid:147) aut(cid:147) jahoq(cid:148)fetai ep(cid:148) tg b(cid:145)sei tgr tekeuta(cid:148)ar pqosdioqisl(cid:146)mgr til(cid:147)r· (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 4 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1554/95, g til(cid:147) tgr pacj(cid:149)sliar acoq(cid:145)r tou ejjojjisl(cid:146)mou balbajio(cid:151) pqosdioq(cid:148)fetai cia (cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)m to opo(cid:148)o amtapo- jq(cid:148)metai se oqisl(cid:146)ma waqajtgqistij(cid:145), jai kalb(cid:145)momtar up(cid:149)xg tir eumo(cid:152)j(cid:149)teqer pqosvoq(cid:146)r jai til(cid:146)r stgm pacj(cid:149)- slia acoq(cid:145) letan(cid:151) aut(cid:150)m pou heyqo(cid:151)mtai yr amtipqosy- peutij(cid:146)r tgr pqaclatij(cid:147)r t(cid:145)sgr tgr acoq(cid:145)r· (cid:149)ti, cia ma pqaclatopoighe(cid:148) aut(cid:149)r o pqosdioqisl(cid:149)r, jahoq(cid:148)fetai (cid:146)mar l(cid:146)sor (cid:149)qor tym pqosvoq(cid:150)m jai tym til(cid:150)m pou (cid:146)woum dia- pistyhe(cid:148) se (cid:146)ma (cid:147) peqiss(cid:149)teqa euqypa(cid:152)j(cid:145) wqglatist(cid:147)qia cia (cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)m «cif» cia (cid:146)ma kil(cid:145)mi tgr B(cid:149)qeiar Euq(cid:150)pgr jai to opo(cid:148)o pqo(cid:146)qwetai ap(cid:149) di(cid:145)voqer w(cid:150)qer pqol(cid:147)heiar oi opo(cid:148)er heyqo(cid:151)mtai (cid:149)ti e(cid:148)mai oi amtipqosypeutij(cid:149)teqer cia to diehm(cid:146)r elp(cid:149)qio· (cid:149)ti, emto(cid:151)toir, pqobk(cid:146)pomtai pqosaqlo- (1) EE L 148 tgr 30. 6. 1995, s. 45. (2) EE L 148 tgr 30. 6. 1995, s. 48. (3) EE L 190 tgr 4. 7. 1998, s. 4. (4) EE L 123 tgr 4. 5. 1989, s. 23. (5) EE L 211 tgr 29. 7. 1998, s. 9. c(cid:146)r aut(cid:150)m tym jqitgq(cid:148)ym cia tom pqosdioqisl(cid:149) tgr til(cid:147)r tgr pacj(cid:149)sliar acoq(cid:145)r tou ejjojjisl(cid:146)mou balbajio(cid:151), (cid:146)tsi (cid:150)ste ma kalb(cid:145)momtai up(cid:149)xg diavoq(cid:146)r oi opo(cid:148)er aitioko- co(cid:151)mtai ap(cid:149) tgm poi(cid:149)tgta tou paqadid(cid:149)lemou pqo(cid:152)(cid:149)mtor (cid:147) ap(cid:149) tg v(cid:151)sg tym pqosvoq(cid:150)m jai tym til(cid:150)m· (cid:149)ti oi pqosaq- loc(cid:146)r aut(cid:146)r pqobk(cid:146)pomtai sto (cid:145)qhqo 2 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1201/89· (cid:149)ti g evaqloc(cid:147) tym pqoamaveqol(cid:146)mym jqitgq(cid:148)ym odgce(cid:148) stom jahoqisl(cid:149) tgr til(cid:147)r tgr pacj(cid:149)sliar acoq(cid:145)r tou lg ejjojjisl(cid:146)mou balbajio(cid:151) sto ep(cid:148)pedo to opo(cid:148)o peqicq(cid:145)ve- tai stg sum(cid:146)weia tou paq(cid:149)mtor jeil(cid:146)mou· (cid:149)ti to (cid:145)qhqo 5 paq(cid:145)cqavor 3a de(cid:151)teqo ed(cid:145)vio tou jamomi- slo(cid:151) (EJ) aqih. 1554/95 pqobk(cid:146)pei (cid:149)ti to pos(cid:149) tgr pqoja- tabok(cid:147)r tgr em(cid:148)swusgr iso(cid:151)tai le tgm til(cid:147) st(cid:149)wou leiy- l(cid:146)mg jat(cid:145) tgm til(cid:147) tgr pacj(cid:149)sliar acoq(cid:145)r, jah(cid:150)r jai jat(cid:145) l(cid:148)a le(cid:148)ysg pou upokoc(cid:148)fetai s(cid:151)lvyma le tom t(cid:151)po pou evaql(cid:149)fetai se peq(cid:148)ptysg up(cid:146)qbasgr tgr l(cid:146)cistgr eccugl(cid:146)mgr pos(cid:149)tgtar akk(cid:145) b(cid:145)sei tgr epamejt(cid:148)lgsgr tgr paqacyc(cid:147)r lg ejjojjisl(cid:146)mou balbajio(cid:151), pqosaungl(cid:146)mgr jat(cid:145) 7,5 % touk(cid:145)wistom· (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 2591/ 98 tgr Epitqop(cid:147)r (6), jah(cid:149)qise to ep(cid:148)pedo tgr epame- jt(cid:148)lgsgr tgr paqacyc(cid:147)r cia tgm peq(cid:148)odo elpoq(cid:148)ar 1998/99, jah(cid:150)r jai to swetij(cid:149) posost(cid:149) pqosa(cid:151)ngsgr· (cid:149)ti g evaq- loc(cid:147) aut(cid:147)r tgr leh(cid:149)dou odgce(cid:148) stom jahoqisl(cid:149) tou poso(cid:151) tgr pqojatabok(cid:147)r am(cid:145) jq(cid:145)tor l(cid:146)kor sto ep(cid:148)pedo pou ama- v(cid:146)qetai jatyt(cid:146)qy, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 1. G til(cid:147) tgr pacj(cid:149)sliar acoq(cid:145)r tou lg ejjojjisl(cid:146)mou balbajio(cid:151), (cid:149)pyr pqobk(cid:146)petai sto (cid:145)qhqo 3 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1554/95, jahoq(cid:148)fetai se 26,912 EUR/100 kg. 2. To pos(cid:149) tgr pqojatabok(cid:147)r tgr em(cid:148)swusgr pou pqobk(cid:146)- petai sto (cid:145)qhqo 5 paq(cid:145)cqavor 3a de(cid:151)teqo ed(cid:145)vio tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1554/95 (cid:146)wei yr en(cid:147)r: — 57,278 EUR/100 kg cia tgm Ispam(cid:148)a, — 47,073 EUR/100 kg cia tgm Ekk(cid:145)da, — 79,388 EUR/100 kg cia ta koip(cid:145) jq(cid:145)tg l(cid:146)kg. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 30 Laqt(cid:148)ou 1999. (6) EE L 324 tgr 2. 12. 1998, s. 25. L 86/14 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 30. 3. 1999 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 29 Laqt(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r


title: Règlement (CE) n° 718/1999 du Conseil, du 29 mars 1999, relatif à une politique de capacité des flottes communautaires dans la navigation intérieure en vue de promouvoir le transport par voie navigable

formats: html pdf print

text: 2. 4. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 90/1 I (Actes dont la publication est une condition de leur applicabilit(cid:130)) R(cid:221)GLEMENT (CE) No 718/1999 DU CONSEIL du 29 mars 1999 relatif (cid:133) une politique de capacit(cid:130) des flottes communautaires dans la navigation int(cid:130)rieure en vue de promouvoir le transport par voie navigable LE CONSEIL DE L’UNION EUROP(cid:144)ENNE, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, et notamment son article 75, vu la proposition de la Commission (1), vu l’avis du Comit(cid:130) (cid:130)conomique et social (2), statuant conform(cid:130)ment (cid:133) la proc(cid:130)dure vis(cid:130)e (cid:133) l’article 189 C du trait(cid:130) (3), (1) consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CEE) no 1101/89 (4) a instaur(cid:130) un r(cid:130)gime d’assainissement structurel dans le secteur de la navigation int(cid:130)rieure pour les flottes op(cid:130)rant sur le r(cid:130)seau des voies navigables reli(cid:130)es entre celles de Belgique, d’Allemagne, de France, du Luxembourg, des Pays-Bas et d’Autriche; que ce r(cid:138)gle- ment visait (cid:133) r(cid:130)duire les surcapacit(cid:130)s des flottes dans la navigation int(cid:130)rieure par des actions de d(cid:130)chirage de bateaux coordonn(cid:130)es au niveau communautaire; qu’il prend fin le 28 avril 1999; (2) consid(cid:130)rant que dans les mesures d’accompagnement de ce r(cid:130)gime d’assainissement structurel, qui visent (cid:133) (cid:130)viter l’aggravation des surcapacit(cid:130)s existantes ou l’ap- parition de surcapacit(cid:130)s nouvelles, la r(cid:138)gle «vieux pour neuf» s’est av(cid:130)r(cid:130)e indispensable au fonctionnement (cid:130)quilibr(cid:130) du march(cid:130) de la navigation int(cid:130)rieure; que cette r(cid:138)gle demeure aussi l’instrument essentiel pour intervenir lors d’une perturbation grave dudit march(cid:130), telle que d(cid:130)finie (cid:133) l’article 1er de la directive 96/75/ CE (5); qu’il convient par ailleurs d’emp(cid:136)cher que les effets des actions de d(cid:130)chirage men(cid:130)es depuis 1990 ne soient annihil(cid:130)s par la mise en service de cales nouvelles juste apr(cid:138)s la fin de ladite r(cid:138)gle; qu’il se (1) JO C 320 du 17. 10. 1998, p. 4. JO C 15 du 20. 1. 1999, p. 15. (2) Avis rendu le 2 d(cid:130)cembre 1998 (JO C 40 du 15. 2. 1999, p. 47). (3) Avis du Parlement europ(cid:130)en du 3 d(cid:130)cembre 1998 (JO C 398 du 21. 12. 1998). Position commune du Conseil du 21 d(cid:130)cembre 1998 (JO C 55 du 25. 2. 1999) et d(cid:130)cision du Parle- ment europ(cid:130)en du 25 f(cid:130)vrier 1999 (non encore parue au Journal officiel). (4) JO L 116 du 28. 4. 1989, p. 25. R(cid:138)glement modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 742/98 de la Commission (JO L 103 du 3. 4. 1998, p. 3). (5) Directive 96/75/CEE du Conseil du 19 novembre 1996 concernant les modalit(cid:130)s d’affr(cid:138)tement et de formation des prix dans le domaine des transports nationaux et internatio- naux de marchandises par voie navigable dans la Commu- naut(cid:130) (JO L 304 du 27. 11. 1996, p. 12). r(cid:130)v(cid:138)le donc n(cid:130)cessaire de maintenir la r(cid:138)gle «vieux pour neuf» pendant une p(cid:130)riode limit(cid:130)e au maximum (cid:133) quatre ans tout en diminuant progressivement les ratios vers z(cid:130)ro de mani(cid:138)re (cid:133) assurer la transition et (cid:133) sortir de la phase d’interventionnisme communautaire sur le march(cid:130); qu’il se r(cid:130)v(cid:138)le (cid:130)galement important de maintenir l’instrument de ma(cid:140)trise de la capacit(cid:130) des flottes communautaires qu’est la r(cid:138)gle «vieux pour neuf» au-del(cid:133) des quatre ans, mais (cid:133) un niveau z(cid:130)ro et en tant que m(cid:130)canisme de veille qui ne pourrait (cid:136)tre r(cid:130)activ(cid:130) qu’en cas de perturbation grave du march(cid:130) telle que d(cid:130)finie (cid:133) l’article 7 de la directive 96/75/CE; (3) consid(cid:130)rant qu’il est n(cid:130)cessaire d’assurer la ma(cid:140)trise effective de l’apparition de nouvelles surcapacit(cid:130)s dans tous les secteurs du march(cid:130) des transports par voie navigable; qu’il importe donc que les mesures (cid:133) arr(cid:136)ter aient un caract(cid:138)re g(cid:130)n(cid:130)ral et comprennent tous les bateaux porteurs ainsi que les pousseurs; qu’il y a lieu d’en exclure les bateaux qui, en raison de leur affecta- tion exclusive (cid:133) des march(cid:130)s nationaux ou internatio- naux ferm(cid:130)s ne contribuent pas aux surcapacit(cid:130)s sur le r(cid:130)seau des voies navigables reli(cid:130)es entre elles et de pr(cid:130)voir la possibilit(cid:130) d’en exclure les bateaux qui, en raison de leur port en lourd inf(cid:130)rieur (cid:133) 450 tonnes, ne contribuent pas non plus (cid:133) de tellles surcapacit(cid:130)s; que, par contre, en raison de leur influence sur les march(cid:130)s des transports, importe de ne pas exclure des mesures les flottes priv(cid:130)es qui effectuent des trans- ports pour compte propre; il (4) consid(cid:130)rant qu’une approche commune par laquelle les (cid:144)tats membres prennent conjointement des mesures visant (cid:133) la r(cid:130)alisation d’un m(cid:136)me objectif constitue une des conditions essentielles pour assurer une r(cid:130)gulation de la cale; qu’il convient (cid:133) cet effet que les fonds de d(cid:130)chirage cr(cid:130)(cid:130)s par le r(cid:138)glement (CEE) no 1101/89 soient maintenus dans les (cid:144)tats membres L 90/2 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 2. 4. 1999 concern(cid:130)s par la navigation int(cid:130)rieure, mais sous une nouvelle appellation et que ceux-ci assurent l’adminis- tration de cette r(cid:138)gle «vieux pour neuf»; qu’il y a lieu de placer dans un fonds de r(cid:130)serve rattach(cid:130) auxdits financiers en provenance des fonds contributions de la profession pour des actions d’assai- nissement structurel organis(cid:130)es jusqu’au 28 avril 1999; reliquats les (5) consid(cid:130)rant que, en raison des diff(cid:130)rences fondamen- tales existant entre les march(cid:130)s des transports de cargaisons s(cid:138)ches, des transports de mati(cid:138)res liquides et des pousseurs, il est souhaitable de cr(cid:130)er des comptes distincts dans le cadre du m(cid:136)me fonds pour les bateaux (cid:133) cargaison s(cid:138)che, les bateaux-citernes et les pousseurs; soient support(cid:130)s par (6) consid(cid:130)rant que, dans le cadre d’une politique (cid:130)cono- mique conforme au trait(cid:130), la r(cid:130)gulation de la cale incombe en premier lieu aux op(cid:130)rateurs de ce secteur; qu’il convient donc que les co(cid:150)ts des mesures (cid:133) instaurer les entreprises qui op(cid:138)rent dans le secteur de la navigation int(cid:130)rieure; que cette r(cid:130)gulation consiste dans la d(cid:130)termination des conditions qui s’appliquent (cid:133) la mise en service de certaines capacit(cid:130)s nouvelles sans aboutir (cid:133) un blocage total de l’acc(cid:138)s au march(cid:130); que ces conditions peuvent (cid:136)tre limit(cid:130)es dans le temps, dans leur impact et varier de mani(cid:138)re flexible selon les (cid:130)volutions du march(cid:130), mais qu’il est n(cid:130)cessaire de ramener graduellement les ratios (cid:133) un niveau z(cid:130)ro dans les quatre ans (cid:133) compter du 29 avril 1999; qu’il y a lieu de maintenir ce m(cid:130)ca- nisme de r(cid:130)gulation d(cid:130)nomm(cid:130) r(cid:138)gle «vieux pour neuf», comme m(cid:130)canisme de veille d(cid:138)s que le ratio atteint le niveau z(cid:130)ro; qu’il convient de placer les contributions sp(cid:130)ciales pay(cid:130)es au titre de la r(cid:138)gle «vieux pour neuf» dans le fonds de r(cid:130)serve et de pouvoir les utiliser pour l’octroi, en cas de n(cid:130)cessit(cid:130) d’intervention sur le march(cid:130), de primes de d(cid:130)chirage; (7) consid(cid:130)rant qu’il convient d’assurer que les mesures par le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement ainsi que leur application ne faussent pas ou ne menacent pas de fausser la concur- rence, notamment en favorisant certaines entreprises dans une mesure contraire (cid:133) l’int(cid:130)r(cid:136)t commun; que, pour placer ainsi les entreprises concern(cid:130)es dans des les contributions conditions de concurrence (cid:130)gales, sp(cid:130)ciales (cid:133) verser aux fonds concernant les nouvelles constructions et si ces derni(cid:138)res s’av(cid:130)raient n(cid:130)cessaires dans le cas d’une perturbation grave du march(cid:130) et selon la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 8 de la directive 96/75/CE, doivent comporter des taux et des conditions uniformes; les primes de d(cid:130)chirage, (8) consid(cid:130)rant qu’il y a lieu d’arr(cid:136)ter au niveau de la Communaut(cid:130) les d(cid:130)cisions (cid:133) prendre pour le fonc- tionnement de ce m(cid:130)canisme de r(cid:130)gulation de la cale, eu (cid:130)gard au caract(cid:138)re communautaire des flottes de navigation int(cid:130)rieure; qu’il convient de conf(cid:130)rer (cid:133) la Commission la comp(cid:130)tence pour arr(cid:136)ter ces d(cid:130)cisions et pour veiller (cid:133) leur application et au maintien des conditions de concurrence vis(cid:130)es par le pr(cid:130)sent r(cid:138)gle- ment; qu’il importe que la Commission prenne ces d(cid:130)cisions apr(cid:138)s consultation des (cid:144)tats membres et des organisations t(cid:130)rieure au niveau communautaire; repr(cid:130)sentatives de la navigation in- (9) consid(cid:130)rant que, dans le cadre de la modernisation et de la restructuration des flottes communautaires qui œuvrent dans un contexte environnemental et de s(cid:130)curit(cid:130) favorable, il est souhaitable d’envisager des mesures sociales au profit des personnes d(cid:130)sirant quitter le secteur des transports par voie navigable ou se convertir dans un autre secteur d’activit(cid:130)s ainsi que des mesures visant (cid:133) stimuler la cr(cid:130)ation de groupe- ments d’entreprises, (cid:133) am(cid:130)liorer la qualification des bateliers et (cid:133) promouvoir l’adaptation technique des bateaux, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les bateaux de navigation int(cid:130)rieure affect(cid:130)s au transport de marchandises entre deux ou plusieurs points sur les voies navigables des (cid:144)tats membres sont soumis (cid:133) la poli- tique de capacit(cid:130) des flottes communautaires fix(cid:130)e par le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement. Pendant une p(cid:130)riode de quatre ans au maximum (cid:133) compter du 29 avril 1999 ladite politique de capacit(cid:130) comporte, conform(cid:130)ment au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, des conditions applicables (cid:133) la mise en service de nouvelles capacit(cid:130)s. Article 2 r(cid:138)glement s’applique Le pr(cid:130)sent 1. aux bateaux porteurs et aux pousseurs effectuant des transports pour compte d’autrui ou pour compte propre, qui sont imma- tricul(cid:130)s dans un (cid:144)tat membre ou qui, (cid:133) d(cid:130)faut d’immatri- culation, sont exploit(cid:130)s par une entreprise (cid:130)tablie dans un (cid:144)tat membre. Aux fins du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, on entend par «entreprise» toute personne physique ou morale exer(cid:135)ant une activit(cid:130) (cid:130)conomique artisanale ou industrielle. 2. Ne sont pas soumis au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement: a) les bateaux qui naviguent exclusivement sur des voies nationales non reli(cid:130)es aux autres voies navigables de la Communaut(cid:130); b) les bateaux qui, par leurs dimensions, ne peuvent pas sortir des voies nationales sur lesquelles ils naviguent et ne peuvent pas acc(cid:130)der aux autres voies navigables de la Communaut(cid:130) (bateaux captifs), (cid:133) condition que ces bateaux ne soient pas susceptibles d’entrer en concurrence avec les bateaux auxquels le pr(cid:130)sent r(cid:138)gle- ment s’applique; c) les bateaux qui naviguent exclusivement sur le Danube (et ses rivi(cid:138)res secondaires) jusqu’(cid:133) Kelheim, sans en sortir; d) les pousseurs dont la puissance de propulsion ne d(cid:130)passe pas les 300 kilowatts; 2. 4. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 90/3 e) les bateaux fluviaux-maritimes et les barges de navire, pour autant qu’ils effectuent exclusivement des trans- ports internationaux ou nationaux au cours de voyages comportant un parcours maritime; f) les bateaux exclusivement affect(cid:130)s au stockage de marchandises, c’est-(cid:133)-dire les bateaux servant au char- gement et ensuite au d(cid:130)chargement de marchandises au m(cid:136)me endroit; g) le mat(cid:130)riel de dragage, tel que des bateaux (cid:133) clapets et des pontons ainsi que des engins flottants des entre- prises de construction, dans la mesure o(cid:151) ce mat(cid:130)riel n’est pas affect(cid:130) au transport de marchandises au sens de l’article 1er; h) les bacs; i) les bateaux affect(cid:130)s (cid:133) un service public non commer- cial. 3. Chaque (cid:144)tat membre concern(cid:130) au sens de l’article 3, paragraphe 1, peut exclure du champ d’application du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement ses bateaux d’un port en lourd de moins de 450 tonnes. Lorsqu’il fait usage de cette facult(cid:130), l’(cid:144)tat membre concern(cid:130) le notifie, dans les six mois, (cid:133) la Commission qui en informe les autres (cid:144)tats membres. Article 3 1. Chaque (cid:144)tat membre dont les voies navigables sont reli(cid:130)es (cid:133) celles d’un autre (cid:144)tat membre et dont le tonnage de la flotte est sup(cid:130)rieur (cid:133) 100 000 tonnes, ci-apr(cid:138)s d(cid:130)nomm(cid:130) «(cid:144)tat membre concern(cid:130)», cr(cid:130)e, dans le cadre de sa l(cid:130)gislation nationale et avec ses moyens administratifs propres, un «fonds de la navigation int(cid:130)rieure», ci-apr(cid:138)s d(cid:130)nomm(cid:130) «fonds». 2. La gestion de chaque fonds est assur(cid:130)e par les auto- rit(cid:130)s comp(cid:130)tentes de l’(cid:144)tat membre concern(cid:130). Celui-ci associe (cid:133) cette gestion ses organisations nationales repr(cid:130)- sentatives de la navigation int(cid:130)rieure. 3. Chaque fonds poss(cid:138)de un fonds de r(cid:130)serve qui comporte trois comptes distincts: un pour les bateaux (cid:133) cargaison s(cid:138)che, un pour les bateaux-citernes et un pour les pousseurs. Ce fonds de r(cid:130)serve est aliment(cid:130) par: (cid:190) les reliquats financiers des actions d’assainissement structurel organis(cid:130)es jusqu’au 28 avril 1999, constitu(cid:130)s uniquement des contributions financi(cid:138)res en prove- nance de la profession, (cid:190) les contributions sp(cid:130)ciales vis(cid:130)es (cid:133) l’article 4, (cid:190) les moyens financiers qui pourraient (cid:136)tre mis (cid:133) dispo- sition, en cas de perturbation grave du march(cid:130) vis(cid:130)e (cid:133) l’article 7 de la directive 96/75/CE. Le fonds de r(cid:130)serve peut (cid:136)tre utilis(cid:130) dans le cadre de 4. mesures appropri(cid:130)es, telles que vis(cid:130)es (cid:133) l’article 7 de la directive 96/75/CE, et notamment dans le cadre de mesures d’assainissement organis(cid:130)es au plan communau- taire selon les modalit(cid:130)s d(cid:130)finies au paragraphe 6 et (cid:133) l’article 6 du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement. 5. Le fonds de r(cid:130)serve peut (cid:136)tre utilis(cid:130) dans le cadre de mesures telles que vis(cid:130)es (cid:133) l’article 8 si les organisations repr(cid:130)sentatives de la navigation int(cid:130)rieure en font unani- mement la demande. Dans ce cas, ces mesures doivent faire l’objet d’une action au niveau communautaire. Une solidarit(cid:130) financi(cid:138)re est (cid:130)tablie entre les fonds 6. en ce qui concerne les comptes distincts vis(cid:130)s au para- graphe 3, premier alin(cid:130)a. Elle intervient pour toutes les d(cid:130)penses et toutes les ressources des fonds vis(cid:130)es au para- graphe 3, deuxi(cid:138)me alin(cid:130)a, afin de garantir l’(cid:130)galit(cid:130) de traitement entre tous les transporteurs soumis au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, ind(cid:130)pendamment du fonds dont rel(cid:138)ve le bateau. Les (cid:144)tats membres concern(cid:130)s continuent (cid:133) g(cid:130)rer le 7. fonds vis(cid:130) (cid:133) l’article 3 du r(cid:138)glement (CEE) no 1101/89 jusqu’(cid:133) la cr(cid:130)ation du nouveau fonds vis(cid:130) au paragraphe 1. Article 4 1. La mise en service de bateaux soumis au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement qui sont soit nouvellement construits, soit import(cid:130)s d’un pays tiers, ou qui sortent des voies vis(cid:130)es (cid:133) l’article 2, paragraphe 2, points a), b) ou c), est subor- donn(cid:130)e (cid:133) la condition (d(cid:130)nomm(cid:130)e r(cid:138)gle «vieux pour neuf») que le propri(cid:130)taire du bateau (cid:133) mettre en service: (cid:190) soit d(cid:130)chire sans prime de d(cid:130)chirage un tonnage de cale selon un rapport, d(cid:130)nomm(cid:130) «ratio», entre l’ancien tonnage et le nouveau tonnage fix(cid:130) par la Commis- sion; (cid:190) soit verse au fonds dont son nouveau bateau rel(cid:138)ve, ou qu’il a choisi conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 5, paragraphe 2, une contribution sp(cid:130)ciale d’un montant fix(cid:130) en fonc- tion dudit ratio, ou, s’il d(cid:130)chire un tonnage inf(cid:130)rieur audit ratio, qu’il paye la diff(cid:130)rence entre le tonnage du nouveau bateau et le tonnage de la cale d(cid:130)chir(cid:130)e. 2. Le ratio peut (cid:136)tre (cid:130)tabli (cid:133) un niveau diff(cid:130)rent selon les diff(cid:130)rents secteurs du march(cid:130), (cid:133) savoir les bateaux (cid:133) cargaison s(cid:138)che, les bateaux-citernes et les pousseurs. Le ratio est r(cid:130)duit de mani(cid:138)re continue afin d’(cid:136)tre ramen(cid:130), le plus rapidement possible et par (cid:130)tapes r(cid:130)guli(cid:138)res, (cid:133) un niveau z(cid:130)ro au plus tard le 29 avril 2003. D(cid:138)s que le ratio est fix(cid:130) (cid:133) z(cid:130)ro, le r(cid:130)gime se transforme en m(cid:130)canisme de veille et ne peut (cid:136)tre r(cid:130)activ(cid:130) qu’en cas de perturbation grave du march(cid:130) conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 6. Le propri(cid:130)taire du bateau doit payer la contribution 3. sp(cid:130)ciale ou d(cid:130)chirer un tonnage de cale ancienne: (cid:190) soit au moment de la commande effective de construction du nouveau bateau ou de la demande d’importation, (cid:133) la condition que le bateau soit mis en service dans les douze mois qui suivent, (cid:190) soit au moment de la mise en service effective du nouveau bateau ou du bateau import(cid:130). L 90/4 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 2. 4. 1999 Le choix du moment doit (cid:136)tre exprim(cid:130) lors de la commande ou de la demande d’importation du bateau. Le bateau (cid:133) offrir au d(cid:130)chirage comme cale de compensa- tion doit avoir (cid:130)t(cid:130) d(cid:130)chir(cid:130) avant la mise en service du nouveau bateau. Le propri(cid:130)taire du bateau (cid:133) mettre en service qui a fait d(cid:130)chirer un tonnage sup(cid:130)rieur (cid:133) celui n(cid:130)cessaire ne per(cid:135)oit pas de compensation financi(cid:138)re pour ce surplus. Tout (cid:144)tat membre concern(cid:130) peut autoriser l’utilisation comme cale de compensation, c’est-(cid:133)-dire les traiter comme s’ils avaient (cid:130)t(cid:130) d(cid:130)chir(cid:130)s, des bateaux d(cid:130)finitive- ment retir(cid:130)s du march(cid:130) pour (cid:136)tre utilis(cid:130)s (cid:133) d’autres fins qu’au transport de marchandises, tels que les bateaux humanitaires, les bateaux-mus(cid:130)es, les bateaux destin(cid:130)s (cid:133) des pays en d(cid:130)veloppement situ(cid:130)s hors du continent euro- p(cid:130)en ou ceux mis (cid:133) la disposition d’institutions sans buts lucratifs. Il communique cette autorisation d’utilisation (cid:133) la Commission, qui en informe les autres (cid:144)tats membres concern(cid:130)s. Lorsqu’il s’agit de pousseurs, la notion de tonnage 4. est remplac(cid:130)e par celle de puissance de propulsion. 5. Les conditions (cid:130)nonc(cid:130)es au paragraphe 1 s’appli- quent (cid:130)galement aux augmentations de capacit(cid:130) r(cid:130)sultant d’un allongement de bateaux et d’un remplacement des moteurs de pousseurs. 6. La Commission peut exclure des bateaux sp(cid:130)cialis(cid:130)s du champ d’application du paragraphe 1, apr(cid:138)s consulta- tion des (cid:144)tats membres et des organisations repr(cid:130)senta- tives de la navigation int(cid:130)rieure au niveau communau- taire. Les bateaux sp(cid:130)cialis(cid:130)s doivent (cid:136)tre sp(cid:130)cialement et tech- niquement con(cid:135)us pour le transport d’un seul type de marchandises, (cid:136)tre techniquement inaptes au transport d’autres marchandises, ce type unique de marchandise ne pouvant pas (cid:136)tre transport(cid:130) par des bateaux qui ne dispo- leurs sent pas d’installations propri(cid:130)taires devant s’engager par (cid:130)crit (cid:133) ce qu’aucune autre marchandise ne soit transport(cid:130)e sur leurs bateaux aussi longtemps que la r(cid:138)gle «vieux pour neuf» s’applique. sp(cid:130)ciales et techniques Article 5 1. Pour les bateaux immatricul(cid:130)s dans un des (cid:144)tats membres concern(cid:130)s, la contribution sp(cid:130)ciale est vers(cid:130)e au fonds de l’(cid:144)tat membre d’immatriculation du bateau. Pour les bateaux non immatricul(cid:130)s, qui sont exploit(cid:130)s par une entreprise (cid:130)tablie dans un des (cid:144)tats membres concern(cid:130)s, la contribution sp(cid:130)ciale est vers(cid:130)e au fonds de l’(cid:144)tat membre d’(cid:130)tablissement de l’entreprise. 2. Pour les bateaux immatricul(cid:130)s dans un (cid:144)tat membre autre qu’un (cid:144)tat membre concern(cid:130) et les bateaux non immatricul(cid:130)s qui sont exploit(cid:130)s par une entreprise (cid:130)tablie dans un (cid:144)tat membre autre qu’un (cid:144)tat membre concern(cid:130), la contribution sp(cid:130)ciale est vers(cid:130)e, au choix du propri(cid:130)- taire du bateau, (cid:133) l’un des fonds cr(cid:130)(cid:130)s dans les (cid:144)tats membres concern(cid:130)s. Article 6 En cas de perturbation grave du march(cid:130), telle que d(cid:130)finie (cid:133) l’article 7 de la directive 96/75/CE, et (cid:133) la demande d’un (cid:144)tat membre, apr(cid:138)s avis du comit(cid:130) vis(cid:130) (cid:133) l’article 8 de ladite directive et selon la proc(cid:130)dure qui y est pr(cid:130)vue, la Commission peut r(cid:130)activer la r(cid:138)gle «vieux pour neuf» pour une p(cid:130)riode limit(cid:130)e dans le temps, conform(cid:130)ment (cid:133) l’ar- ticle 7 de ladite directive, et l’accompagner ou non de mesures d’assainissement structurel. Dans le cadre de ces mesures d’assainissement structurel, le propri(cid:130)taire d’un bateau vis(cid:130) (cid:133) l’article 2, paragraphe 1, peut recevoir, du fonds dont le bateau rel(cid:138)ve et dans les limites des moyens financiers disponibles, une prime de d(cid:130)chirage, dont le taux est fix(cid:130) par la Commission dans les conditions pr(cid:130)vues (cid:133) l’article 7, s’il d(cid:130)chire ce bateau, c’est-(cid:133)-dire s’il met (cid:133) la ferraille int(cid:130)grale la coque du bateau ou, dans le cas d’un pousseur, s’il d(cid:130)truit la coque et le moteur. Toutefois, cette prime ne pourra (cid:136)tre accord(cid:130)e que pour un bateau dont le propri(cid:130)taire prouve qu’il fait partie de la «flotte active», c’est-(cid:133)-dire: (cid:190) qu’il est en bon (cid:130)tat de fonctionnement et (cid:190) qu’il peut produire soit des certificats de navigabilit(cid:130) et de jaugeage valables, soit une autorisation d’effec- tuer des transports nationaux d(cid:130)livr(cid:130)e par l’autorit(cid:130) comp(cid:130)tente d’un des (cid:144)tats membres concern(cid:130)s et (cid:190) qu’il a ex(cid:130)cut(cid:130) au moins dix voyages durant les vingt- quatre derniers mois pr(cid:130)c(cid:130)dant l’introduction de la demande de prime de d(cid:130)chirage. La notion de «voyage» s’entend comme (cid:130)tant une op(cid:130)ration de transport commerciale sur une distance telle qu’elle est habituelle pour le transport de marchandises de m(cid:136)me nature (sup(cid:130)rieure (cid:133) 50 kilom(cid:138)tres) et avec un volume de cargaison transport(cid:130) le ayant un rapport raisonnable avec la capacit(cid:130) de chargement du bateau (au moins 70 %). Aucune prime ne sera accord(cid:130)e ni pay(cid:130)e pour des bateaux qui, par suite d’une avarie ou d’autres dommages, ne sont plus r(cid:130)parables ou dont le co(cid:150)t de la r(cid:130)paration est sup(cid:130)- rieur au montant de la prime de d(cid:130)chirage. Lorsque les autorit(cid:130)s comp(cid:130)tentes ont des raisons fond(cid:130)es de douter du bon (cid:130)tat de fonctionnement du bateau faisant l’objet d’une demande de prime de d(cid:130)chirage, elles peuvent demander (cid:133) un bureau d’expertise d’(cid:130)tablir une attestation indiquant que le bateau concern(cid:130) se trouve dans un (cid:130)tat technique lui permettant de participer aux transports. La prime de d(cid:130)chirage est refus(cid:130)e si le bateau ne satisfait pas cette exigence. Article 7 1. La Commission fixe, apr(cid:138)s consultation des (cid:144)tats membres et des organisations repr(cid:130)sentatives de la naviga- tion int(cid:130)rieure au niveau communautaire, s(cid:130)par(cid:130)ment pour les bateaux (cid:133) cargaison s(cid:138)che, pour les bateaux citernes et pour les pousseurs: 2. 4. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 90/5 (cid:190) les ratios de la r(cid:138)gle «vieux pour neuf» concernant les bateaux vis(cid:130)s (cid:133) l’article 2, (cid:190) le taux des contributions sp(cid:130)ciales, (cid:190) la p(cid:130)riode, les conditions d’attribution et les taux des primes de d(cid:130)chirage vis(cid:130)es (cid:133) l’article 6, (cid:190) les coefficients de valorisation (tonnages (cid:130)quivalents) pour les diff(cid:130)rents types et cat(cid:130)gories de mat(cid:130)riel fluvial. Les contributions sp(cid:130)ciales et les primes de d(cid:130)chi- 2. rage sont exprim(cid:130)es en euros. Leurs taux sont les m(cid:136)mes pour tous les fonds. 3. Les contributions sp(cid:130)ciales et les primes de d(cid:130)chi- rage sont calcul(cid:130)es, pour les bateaux porteurs, en fonction du tonnage de port en lourd et, pour les pousseurs, en fonction de la puissance de propulsion. 4. La Commission d(cid:130)termine, apr(cid:138)s consultation des (cid:144)tats membres et des organisations repr(cid:130)sentatives de la navigation int(cid:130)rieure au niveau communautaire, les moda- lit(cid:130)s de la solidarit(cid:130) financi(cid:138)re vis(cid:130)e (cid:133) l’article 3, para- graphe 6. En prenant ses d(cid:130)cisions, la Commission tient (cid:130)gale- 5. ment compte des r(cid:130)sultats de l’observation du march(cid:130) des transports dans la Communaut(cid:130) et de son (cid:130)volution pr(cid:130)vi- sible, ainsi que de la n(cid:130)cessit(cid:130) d’(cid:130)viter que la concurrence soit l’int(cid:130)r(cid:136)t commun. Pour contribuer (cid:133) l’observation du march(cid:130), les propri(cid:130)taires des bateaux mis en construction ou import(cid:130)s doivent en informer les fonds six mois avant la mise en service de ces bateaux. fauss(cid:130)e dans une mesure contraire (cid:133) Article 8 Sans pr(cid:130)judice de l’article 3, paragraphe 5, tout (cid:144)tat membre peut prendre des mesures visant notamment (cid:133): (cid:190) faciliter aux transporteurs par voie navigeable qui se retirent de cette profession l’obtention d’une pension (cid:190) organiser, pour de retraite anticip(cid:130)e ou la reconversion dans une autre activit(cid:130) (cid:130)conomique, les travailleurs qui quittent cette profession, des actions de formation professionnelle ou de reconversion, (cid:190) stimuler le regroupement des bateliers artisans dans des associations commerciales, (cid:190) encourager l’adaptation technique des bateaux en vue d’am(cid:130)liorer les conditions de travail ainsi que les exigences techniques de s(cid:130)curit(cid:130), (cid:190) am(cid:130)liorer la qualification des bateliers pour assurer l’(cid:130)volution et l’avenir de la profession. Article 9 1. Les (cid:144)tats membres arr(cid:136)tent les mesures n(cid:130)cessaires (cid:133) l’ex(cid:130)cution du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement et les communiquent (cid:133) la Commission. Ces mesures doivent notamment pr(cid:130)voir un contr(cid:147)le permanent et efficace du respect des obligations qui incombent aux entreprises en vertu du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement et des dispositions nationales prises pour son ex(cid:130)cution, ainsi que des sanctions appropri(cid:130)es en cas d’infraction. 2. Les (cid:144)tats membres communiquent annuellement (cid:133) la Commission toutes les informations utiles sur les r(cid:130)sul- tats de la r(cid:138)gle «vieux pour neuf», ainsi que sur l’(cid:130)tat financier des fonds et de leur fonds de r(cid:130)serve. La Commission arr(cid:136)te 3. incombe de prendre en vertu de l’article 7. les d(cid:130)cisions qu’il lui La Commission veille (cid:133) ce que les fonds appliquent 4. de mani(cid:138)re uniforme le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement et elle en assure la coordination. Article 10 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 29 avril 1999. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 29 mars 1999. Par le Conseil Le pr(cid:130)sident F. M(cid:154)NTEFERING


title: PREGUNTA ESCRITA n. 715/99 del José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Rakennerahastot

eurovoc_concepts:
Ceuta and Melilla
OSCE
Structural Funds
economic statistics
eligible region
gross domestic product
less-favoured region
regional aid
regional economy
underground economy

text: 3. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 348/123 (1999/C 348/165) PREGUNTA ESCRITA E-0714/99 de José García-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisión (29 de marzo de 1999) Asunto: Fondos estructurales Las regiones cuyo nivel de renta por habitante sea inferior al 75 % del que corresponde al habitante medio comunitario se califican de «regiones objetivo 1» y se benefician de importantes ayudas comunitarias. Para saber si este umbral ha sido superado o no, el proyecto de Reglamento del Consejo, COM(98)131 final (1), por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos estructurales, prescribe que se tendrán en cuenta las cifras correspondientes a los tres últimos años de los que se disponga de datos en EUROSTAT. El Director General de la Oficina Estadística de las Comunidades Europeas (EUROSTAT) hizo público en la sesión de la Subcomisión de Asuntos Monetarios del Parlamento Europeo del 17. 2. 1999 «que los datos estadísticos correspondientes a los ejercicios 1994, 1995 y 1996 incluían ya los correspondientes a la economía sumergida de las regiones analizadas» aunque, no precisó los criterios que se habían seguido para estimar o evaluar este tipo de actividades. ¿Qué parte de la renta regional corresponde a la «economía sumergida» y cuál a la «economía regular» en el País Vasco en cada uno de estos años? (1) DO C 176 de 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 348/166) PREGUNTA ESCRITA E-0715/99 de José García-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisión (29 de marzo de 1999) Asunto: Fondos estructurales Las regiones cuyo nivel de renta por habitante sea inferior al 75 % del que corresponde al habitante medio comunitario se califican de «regiones objetivo 1» y se benefician de importantes ayudas comunitarias. Para saber si este umbral ha sido superado o no, el proyecto de Reglamento del Consejo, COM(98)131 final (1), por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos estructurales, prescribe que se tendrán en cuenta las cifras correspondientes a los tres últimos años de los que se disponga de datos en EUROSTAT. El Director General de la Oficina Estadística de las Comunidades Europeas (EUROSTAT) hizo público en la sesión de la Subcomisión de Asuntos Monetarios del Parlamento Europeo del 17. 2. 1999 «que los datos estadísticos correspondientes a los ejercicios 1994, 1995 y 1996 incluían ya los correspondientes a la economía sumergida de las regiones analizadas» aunque, no precisó los criterios que se habían seguido para estimar o evaluar este tipo de actividades. ¿Qué parte de la renta regional corresponde a la «economía sumergida» y cuál a la «economía regular» en Ceuta en cada uno de estos años? (1) DO C 176 de 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 348/167) PREGUNTA ESCRITA E-0716/99 de José García-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisión (29 de marzo de 1999) Asunto: Fondos estructurales Las regiones cuyo nivel de renta por habitante sea inferior al 75 % del que corresponde al habitante medio comunitario se califican de «regiones objetivo 1» y se benefician de importantes ayudas comunitarias. Para saber si este umbral ha sido superado o no, el proyecto de Reglamento del Consejo, COM(98)131 final (1), por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos estructurales, prescribe que se tendrán en cuenta las cifras correspondientes a los tres últimos años de los que se disponga de datos en EUROSTAT


title: Commission Regulation (EC) No 686/1999 of 29 March 1999 on the supply of split peas as food aid

eurovoc_concepts:
Angola
EU aid
Somalia
food aid
leguminous vegetable

text: L 86/10 EN Official Journal of the European Communities 30. 3. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 686/1999 of 29 March 1999 on the supply of split peas as food aid THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 1292/96 of 27 June 1996 on food-aid policy and food-aid manage- ment and special operations in support of food security (1), and in particular Article 24(1)(b) thereof, Whereas the abovementioned Regulation lays down the list of countries and organisations eligible for Community aid and specifies the general criteria on the transport of food aid beyond the fob stage; Whereas, following the taking of a number of decisions on the allocation of food aid, the Commission has al- located split peas to certain beneficiaries; Whereas it is necessary to make these supplies in accord- ance with the rules laid down by Commission Regulation (EC) No 2519/97 of 16 December 1997 laying down general rules for the mobilisation of products to be supplied under Council Regulation (EC) No 1292/96 as Community food aid (2); whereas it is necessary to specify the time limits and conditions of supply to determine the resultant costs; Whereas, in order to ensure that the supplies are carried out, provision should be made for tenderers to be able to mobilise either green split peas or yellow split peas, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Split peas shall be mobilised in the Community, as Community food aid for supply to the recipients listed in the Annex, in accordance with Regulation (EC) No 2519/ 97, and under the conditions set out in the Annex. Tenders shall cover either green split peas or yellow split peas. Tenders shall be rejected unless they specify the type of peas to which they relate. The tenderer is deemed to have noted and accepted all the general and specific conditions applicable. Any other condition or reservation included in his tender is deemed unwritten. Article 2 This Regulation shall enter into force on the day following its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 29 March 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 166, 5. 7. 1996, p. 1. (2) OJ L 346, 17. 12. 1997, p. 23. 30. 3. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 86/11 ANNEX LOTS A, B 1. Action Nos: 128/98 (A); 129/98 (B) 2. Beneficiary (2): WFP (World Food Programme), via Cristoforo Colombo 426, I-00145 Roma tel. (39 6) 65 13 29 88; fax 65 13 28 44/3; telex 626675 WFP I 3. Beneficiary’s representative: to be designated by the recipient 4. Country of destination: A: Somalia; B: Angola 5. Product to be mobilised (8): split peas 6. Total quantity (tonnes net): 3 000 7. Number of lots: 2 (A: 1 000 tonnes; B: 2 000 tonnes) 8. Characteristics and quality of the product (3) (4) (7): — 9. Packaging (5): see OJ C 267, 13. 9. 1996, p. 1 (4. 0. A(1)(c), (2)(c) and B(4)) or (2. 1. A(1)(a), (2)(a) and B(4)) 10. Labelling or marking (6): see OJ C 114, 29. 4. 1991, p. 1 (IV. A(3)) — Language to be used for the markings: A: English; B: Portuguese — Supplementary markings: — 11. Method of mobilisation of the product: the Community market The product must originate from the Community 12. Specified delivery stage: free at port of shipment 13. Alternative delivery stage: — 14. (a) Port of shipment: — (b) Loading address: — 15. Port of landing: — 16. Place of destination: — — port or warehouse of transit: — — overland transport route: — 17. Period or deadline of supply at the specified stage: — first deadline: 10 — 30. 5. 1999 — second deadline: 24. 5 — 13. 6. 1999 18. Period or deadline of supply at the alternative stage: — first deadline: — — second deadline: — 19. Deadline for the submission of tenders (12 noon, Brussels time): — first deadline: 13. 4. 1999 — second deadline: 27. 4. 1999 20. Amount of tendering guarantee: EUR 5 per tonne 21. Address for submission of tenders and tendering guarantees (1): Bureau de l’aide alimentaire, Attn Mr T. Vestergaard, B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wet- straat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel telex 25670 AGREC B; fax (32 2) 296 70 03 / 296 70 04 (exclusively) 22. Export refund: — L 86/12 EN Official Journal of the European Communities 30. 3. 1999 Notes: (1) Supplementary information: Andr(cid:130) Debongnie (tel. (32 2) 295 14 65), Torben Vestergaard (tel. (32 2) 299 30 50). (2) The supplier shall contact the beneficiary or its representative as soon as possible to establish which consignment documents are required. (3) The supplier shall deliver to the beneficiary a certificate from an official entity certifying that for the product to be delivered the standards applicable, relative to nuclear radiation, in the Member State concerned, have not been exceeded. The radioactivity certificate must indicate the caesium-134 and -137 and iodine-131 levels. (4) The supplier shall supply to the beneficiary or its representative, on delivery, the following document: — phytosanitary certificate. (5) Since the goods may be rebagged, the supplier must provide 2 % of empty bags of the same quality as those containing the goods, with the marking followed by a capital ‘R'. (6) Notwithstanding OJ C 114 of 29. 4. 1991, point IV. A(3)(c) is replaced by the following: ‘the words “European Community”' and point IV. A(3)(b) by the following: ‘Split peas'. (7) Yellow or green peas (Pisum sativum) for human consumption of the most recent crop. The peas must not have been coloured artificially. The split peas must be steam-treated for at least two minutes or have been fumigated (*) and meet the following requirements: — moisture: maximum 15 %, — foreign matters: maximum 0,1 %, — broken split peas: maximum 10 % (pea fragments passing through a sieve of circular mesh of 5 mm diameter), — percentage of discoloured seeds or of different colour: maximum 1,5 % (yellow peas), maximum 15 % (green peas), — cooking time: maximum 45 minutes (after soaking for 12 hours) or maximum 60 minutes (without soaking). (8) Tenders shall be rejected unless they specify the type of peas to which they relate. (*) The successful tender shall supply to the beneficiary or its representative, on delivery a fumigation certificate


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 709/99 dell'on. José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL Fondi strutturali

eurovoc_concepts:
Galicia
OSCE
Structural Funds
economic statistics
eligible region
gross domestic product
less-favoured region
regional aid
regional economy
underground economy

text: 3. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 348/121 (1999/C 348/160) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0709/99 di José García-Margallo y Marfil (PPE) alla Commissione (29 marzo 1999) Oggetto: Fondi strutturali Le regioni il cui livello di reddito pro capite è inferiore al 75 % della media comunitaria sono definite «regioni dell’obiettivo 1» e beneficiano di importanti aiuti comunitari. Per sapere se questo livello sia stato superato o meno, il progetto di regolamento del Consiglio COM(98) 0131 def. (1) recante disposizioni generali relative ai Fondi strutturali prescrive che si faccia riferimento ai dati comunitari degli ultimi tre anni per i quali EUROSTAT dispone di dati. Il Direttore generale dell’Ufficio statistico delle Comunità europee (EUROSTAT) ha dichiarato, in occasione della riunione della sottocommissione per gli affari monetari del Parlamento europeo del 17 febbraio 1999, che i dati statistici relativi agli esercizi 1994, 1995 e 1996 includevano già i dati riferiti all’economia sommersa delle regioni analizzate, ma non ha precisato in base a quali criteri questo tipo di attività è stato stimato o valutato. Quale parte del reddito regionale della Galizia rientra nell’«economia sommersa» e quale nell’«economia regolare» per ciascuno di questi anni? (1) GU C 176 del 9. 6. 1998, pag. 1. (1999/C 348/161) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0710/99 di José García-Margallo y Marfil (PPE) alla Commissione (29 marzo 1999) Oggetto: Fondi strutturali Le regioni il cui livello di reddito pro capite è inferiore al 75 % della media comunitaria sono definite «regioni dell’obiettivo 1» e beneficiano di importanti aiuti comunitari. Per sapere se questo livello sia stato superato o meno, il progetto di regolamento del Consiglio COM(98) 0131 def. (1) recante disposizioni generali relative ai Fondi strutturali prescrive che si faccia riferimento ai dati comunitari degli ultimi tre anni per i quali EUROSTAT dispone di dati. Il Direttore generale dell’Ufficio statistico delle Comunità europee (EUROSTAT) ha dichiarato, in occasione della riunione della sottocommissione per gli affari monetari del Parlamento europeo del 17 febbraio 1999, che i dati statistici relativi agli esercizi 1994, 1995 e 1996 includevano già i dati riferiti all’economia sommersa delle regioni analizzate, ma non ha precisato in base a quali criteri questo tipo di attività è stato stimato o valutato. Quale parte del reddito regionale di La Rioja rientra nell’«economia sommersa» e quale nell’«economia regolare» per ciascuno di questi anni? (1) GU C 176 del 9. 6. 1998, pag. 1. (1999/C 348/162) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0711/99 di José García-Margallo y Marfil (PPE) alla Commissione (29 marzo 1999) Oggetto: Fondi strutturali Le regioni il cui livello di reddito pro capite è inferiore al 75 % della media comunitaria sono definite «regioni dell’obiettivo 1» e beneficiano di importanti aiuti comunitari. Per sapere se questo livello sia stato superato o meno, il progetto di regolamento del Consiglio COM(98) 0131 def. (1) recante disposizioni generali relative ai Fondi strutturali prescrive che si faccia riferimento ai dati comunitari degli ultimi tre anni per i quali EUROSTAT dispone di dati


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 725/99 von José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Strukturfonds

eurovoc_concepts:
EU aid
Ireland
Structural Funds
eligible region
gross domestic product
statistics
terms for aid

text: C 370/94 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 21. 12. 1999 Zum gegenwärtigen Zeitpunkt liegen nur die entsprechenden Daten für die Haushaltsjahre 1994, 1995 und 1996 vor. Welche Regionen in Luxemburg werden nach Ansicht der Kommission für den genannten Bezugszeitraum nicht als Ziel 1-Regionen eingestuft werden? (1) ABl. C 176 vom 9. 6. 1998, S. 1. (1999/C 370/132) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0724/99 von José García-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (29. März 1999) Betrifft: Strukturfonds Die Regionen, deren Pro-Kopf-Einkommen weniger als 75 % des Gemeinschaftsdurchschnitts beträgt, gelten als „Ziel 1-Regionen“ und erhalten bedeutende Gemeinschaftsbeihilfen. Der Vorschlag für eine Verordnung des Rates, KOM(98) 131 endg. (1), mit allgemeinen Bestimmungen zu den Strukturfonds sieht vor, daß die entsprechenden Daten der letzten drei Jahre, für die Eurostat über Angaben verfügt, herangezogen werden, um zu bestimmen, ob dieser Schwellenwert überschritten wurde oder nicht. Zum gegenwärtigen Zeitpunkt liegen nur die entsprechenden Daten für die Haushaltsjahre 1994, 1995 und 1996 vor. Welche Regionen in Großbritannien werden nach Ansicht der Kommission für den genannten Bezugszeit- raum nicht als Ziel 1-Regionen eingestuft werden? (1) ABl. C 176 vom 9. 6. 1998, S. 1. (1999/C 370/133) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0725/99 von José García-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (29. März 1999) Betrifft: Strukturfonds Die Regionen, deren Pro-Kopf-Einkommen weniger als 75 % des Gemeinschaftsdurchschnitts beträgt, gelten als „Ziel 1-Regionen“ und erhalten bedeutende Gemeinschaftsbeihilfen. Der Vorschlag für eine Verordnung des Rates, KOM(98) 131 endg. (1), mit allgemeinen Bestimmungen zu den Strukturfonds sieht vor, daß die entsprechenden Daten der letzten drei Jahre, für die Eurostat über Angaben verfügt, herangezogen werden, um zu bestimmen, ob dieser Schwellenwert überschritten wurde oder nicht. Zum gegenwärtigen Zeitpunkt liegen nur die entsprechenden Daten für die Haushaltsjahre 1994, 1995 und 1996 vor. Welche Regionen in Irland werden nach Ansicht der Kommission für den genannten Bezugszeitraum nicht als Ziel 1-Regionen eingestuft werden? (1) ABl. C 176 vom 9. 6. 1998, S. 1. (1999/C 370/134) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0726/99 von José García-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (29. März 1999) Betrifft: Strukturfonds Die Regionen, deren Pro-Kopf-Einkommen weniger als 75 % des Gemeinschaftsdurchschnitts beträgt, gelten als „Ziel 1-Regionen“ und erhalten bedeutende Gemeinschaftsbeihilfen. Der Vorschlag für eine Verordnung des Rates, KOM(98) 131 endg. (1), mit allgemeinen Bestimmungen zu den Strukturfonds sieht vor, daß die entsprechenden Daten der letzten drei Jahre, für die Eurostat über Angaben verfügt, herangezogen werden, um zu bestimmen, ob dieser Schwellenwert überschritten wurde oder nicht


title: Kennisgeving van de Franse regering aan de Raad van 29 maart 1999 van een verklaring uit hoofde van artikel 1, onder j), en artikel 97 van Verordening (EEG) nr. 1408/71 van de Raad betreffende de toepassing van de socialezekerheidsregelingen op werknemers en zelfstandigen, alsmede op hun gezinsleden, die zich binnen de Gemeenschap verplaatsen

eurovoc_concepts:
EU Member State
France
labour mobility
self-employment
social security
wage earner

text: 28. 7. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 215/1 I (Mededelingen) RAAD KENNISGEVING VAN DE FRANSE REGERING AAN DE RAAD van 29 maart 1999 van een verklaring uit hoofde van artikel 1, onder j), en artikel 97 van Verordening (EEG) nr. 1408/71 van de Raad betreffende de toepassing van de socialezekerheidsregelingen op werknemers en zelfstandigen, alsmede op hun gezinsleden, die zich binnen de Gemeenschap verplaatsen (1999/C 215/01) Onder verwijzing naar de bepalingen van artikel 1, onder j), van Verordening (EEG) nr. 1408/71 van de Raad betreffende de toepassing van de socialezekerheidsregelingen op werknemers en zelfstandigen, alsmede op hun gezinsleden, die zich binnen de Gemeenschap verplaatsen, verklaart de Franse regering dat deze verordening van toepassing is: (cid:151) op de aanvullende pensioenregeling voor werknemers van de Association pour le rØgime de retraite complØmentaire des salariØs (ARRCO), zoals gedefinieerd in het akkoord dat op 8 december 1961 is ondertekend door de nationale organisaties ter vertegenwoordiging van de werkgevers en de werknemers, en in de bijlagen en de aanhangsels daarbij; (cid:151) op de aanvullende pensioenregeling voor kaderpersoneel van de Association gØnØrale des institutions de retraite des cadres (AGIRC), zoals gedefinieerd in de nationale col- lectieve pensioen- en verzekeringsovereenkomst voor kader- personeel die op 14 maart 1947 is ondertekend door de nationale organisaties ter vertegenwoordiging van werk- gevers en werknemers, en in de bijlagen en de aanhangsels daarbij, met uitzondering van artikel 7 (verzekeringsvoor- delen) van die overeenkomst. De ingangsdatum van de daadwerkelijke toepassing van de ver- ordening op deze twee regelingen is bepaald op 1 januari 2000. De Franse regering zal de Commissie verzoeken om aan de Raad, in overeenstemming met de bepalingen van artikel 42 van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, voorstellen te doen voor wijzigingen van bepaalde bijlagen van de verordening, teneinde de toepassing ervan op de in deze verklaring genoemde aanvullende regelingen te vergemakkelij- ken en aan te passen


title: WRITTEN QUESTION No. 744/99 by Anita POLLACK Marine resources

eurovoc_concepts:
common fisheries policy
conservation of fish stocks
fishing fleet
fishing regulations
management of resources
resources of the sea

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 742/99 de Roberta ANGELILLI Licenciement à la Cartiere Milani Fabriano

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
aid for restructuring
collective dismissal
job cuts
printing
privatisation
public sector
worker consultation
worker information


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 767/99 von Alexandros ALAVANOS Archäologische Grabungen in Pydna im Nomos Pieria

eurovoc_concepts:
Macedonia
Structural Funds
archaeology
eligible region
heritage protection
museum
project evaluation
regional development
tourism


title: PERGUNTA ESCRITA n. 716/99 do Deputado José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Strukturfonderna

text: 3. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 348/123 (1999/C 348/165) PERGUNTA ESCRITA E-0714/99 apresentada por José García-Margallo y Marfil (PPE) à Comissão (29 de Março de 1999) Objecto: Fundos Estruturais As regiões cujo nível de rendimento por habitante for inferior a 75 % da média comunitária são classificadas regiões do objectivo 1 e beneficiam de importantes ajudas comunitárias. Para se saber se este limiar foi ou não ultrapassado, a proposta de Regulamento do Conselho, COM(98) 131 final (1), que estabelece as disposições gerais sobre Fundos Estruturais determina que se tenham em conta os dados relativos aos últimos três anos de que o EUROSTAT disponha. O Director-Geral do Serviço de Estatística das Comunidades Europeias (EUROSTAT) tornou público, na reunião da subcomissão monetária do Parlamento Europeu, de 17. 2. 1999, que os dados estatísticos relativos aos exercícios 1994, 1995 e 1996 já incluíam os dados correspondentes à economia informal das regiões analisadas, se bem que não tenha precisado os critérios seguidos para avaliar este tipo de actividades. Que parte do rendimento regional corresponde à «economia informal» e à «economia formal» no País Basco cada ano? (1) JO C 176 de 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 348/166) PERGUNTA ESCRITA E-0715/99 apresentada por José García-Margallo y Marfil (PPE) à Comissão (29 de Março de 1999) Objecto: Fundos Estruturais As regiões cujo nível de rendimento por habitante for inferior a 75 % da média comunitária são classificadas regiões do objectivo 1 e beneficiam de importantes ajudas comunitárias. Para se saber se este limiar foi ou não ultrapassado, a proposta de Regulamento do Conselho, COM(98) 131 final (1), que estabelece as disposições gerais sobre Fundos Estruturais determina que se tenham em conta os dados relativos aos últimos três anos de que o EUROSTAT disponha. O Director-Geral do Serviço de Estatística das Comunidades Europeias (EUROSTAT) tornou público, na reunião da subcomissão monetária do Parlamento Europeu, de 17. 2. 1999, que os dados estatísticos relativos aos exercícios 1994, 1995 e 1996 já incluíam os dados correspondentes à economia informal das regiões analisadas, se bem que não tenha precisado os critérios seguidos para avaliar este tipo de actividades. Que parte do rendimento regional corresponde à «economia informal» e à «economia formal» em Ceuta para cada ano? (1) JO C 176 de 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 348/167) PERGUNTA ESCRITA E-0716/99 apresentada por José García-Margallo y Marfil (PPE) à Comissão (29 de Março de 1999) Objecto: Fundos Estruturais As regiões cujo nível de rendimento por habitante for inferior a 75 % da média comunitária são classificadas regiões do objectivo 1 e beneficiam de importantes ajudas comunitárias. Para se saber se este limiar foi ou não ultrapassado, a proposta de Regulamento do Conselho, COM(98) 131 final (1), que estabelece as disposições gerais sobre Fundos Estruturais determina que se tenham em conta os dados relativos aos últimos três anos de que o EUROSTAT disponha


title: WRITTEN QUESTION No. 773/99 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Traditionally made ice cream

eurovoc_concepts:
brand name
consumer information
craft production
dairy ice cream
producer organisation
product designation
product quality
trademark law

text: C 348/132 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 3. 12. 1999 Kuinka monta tuotetta on saanut 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun osittaisen suojan? (1) EYVL L 208, 24. 7. 1992, s. 9. (1999/C 348/181) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0773/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Käsintehdyt jäätelöt Asetus ETY N:o 2082/92 (1) hyväksyttiin tietyin ehdoin määriteltyjen, erityisten ja perinteisten reseptien suojaamiseksi. Asetuksen 13 artiklassa säädetään kahdesta suojatavasta eli niin sanotusta osittaisesta suojasta (13 artiklan 1 kohta) ja niin sanotusta täydellisestä suojasta (13 artiklan 2 kohta). Kuinka monta tuotetta on saanut 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun täydellisen suojan? (1) EYVL L 208, 24. 7. 1992, s. 9. Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0770/99, E-0771/99, E-0772/99 ja E-0773/99 (20. huhtikuuta 1999) Nimitykselle ”Helado artesano” (käsintehty jäätelö) on haettu rekisteröintiä maataloustuotteiden ja elintarvik- keiden erityisluonnetta koskevista todistuksista 14 päivänä heinäkuuta 1992 annetun asetuksen (ETY) 2082/92 nojalla. Tässä asetuksessa säädetään tuottajaryhmittymän aloitteesta tehtävästä erityisten ja perin- teisten tuotantomenetelmien ja -tapojen suojelemisesta. Edellä mainitussa hakemuksessa rekisteröintiä haetaan kyseisen asetuksen 13 artiklan 2 kohdan nojalla (nimen yksinomainen suojelu, sillä ainoastaan nimi suojataan). Sen jälkeen kun komissio on todentanut esitettyjen seikkojen paikkansapitävyyden ja todennut alustavasti, että kyseiset seikat ovat asetuksen ja erityisesti sen 2, 4, 5 ja 6 artiklan mukaisia, rekisteröintihakemuksen pääkohdat julkaistaan ensimmäisen kerran Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämän ensimmäisen julkaisun jälkeen jäsenvaltioilla ja kaikilla, joilla on asiassa laillinen taloudellinen etu valvottavanaan ja muilla asianomaisilla, joilla on asiassa laillinen taloudellinen etu valvottavanaan, on oikeus esittää väite ehdotettua rekisteröintiä vastaan. Komissiolle toimitettiin vaaditussa ajassa yhteensä yhdeksän väitettä asetuksessa säädetyn oikeuden perusteella. Komissio kehotti säädetyn menettelyn mukaisesti kyseisiä jäsenvaltioita sopimaan asiasta keskenään. Espanjan hallitus vahvisti kuitenkin laajan tietojenvaihdon jälkeen, ettei sopimukseen ollut päästy 9 artiklan nojalla. Näin ollen komission on päätettävä asetuksessa säädetyn komitean avulla kyseisen nimityksen rekisteröimi- sestä tai rekisteröimättä jättämisestä. Komissio pyrkii parhaillaan löytämään ratkaisun käsiteltävänä olevaan asiaan. Tuottajaryhmittymän laatiman sopimuksen mukaan esitetty valmistusmenetelmä vastaa erityisen ja perintei- sen jäätelön valmistusmenettelyä. Useilla seikoilla täsmennetään, mitä tarkoittaa käsintehdyn jäätelön tuottaminen. Hakemuksen tavoitteena on, että kuluttajat pystyisivät erottamaan käsintehdyn jäätelön muista jäätelöistä ja että yhteisö takaisi kyseisen jäätelön. On todettava, että asetuksessa säädetyn periaatteen mukaan yhteisön tuottajat voivat heti kun nimitys on rekisteröity vapaasti käyttää sitä yhteisön asetuksen nojalla rekisteröityjä tuotantoedellytyksiä noudattaen. Toistaiseksi komissiolle on toimitettu 15 erityisluonnetta koskevaa rekisteröintihakemusta. Näistä vain kolme perustuu 13 artiklan 2 kohtaan. Muut rekisteröintihakemukset perustuvat 13 artiklan 1 kohtaan. Tällaisessa tapauksessa suojelu on rajoitettua ja nimeä voi vapaasti käyttää, mutta jos tuottaja haluaa käyttää hyväkseen ”taattua perinteistä erityisluonnetta” ja tunnusta, sen on noudatettava sopimusta


title: QUESTION ECRITE no 739/99 de Alessandro DANESIN Reconnaissance des diplômes dans l'Union européenne

eurovoc_concepts:
Germany
access to a profession
capacity to exercise rights
freedom to provide services
higher education
lawyer
professional qualifications
recognition of diplomas
right of establishment
vocational training

text: 3. 12. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 348/125 (1999/C 348/169) QUESTION ÉCRITE E-0738/99 posée par Alessandro Danesin (PPE) à la Commission (29 mars 1999) Objet: Négociations relatives à l’adhésion de la Slovénie à l’Union européenne Grâce aux progrès enregistrés par ses institutions, à sa stabilité politique et à sa fiabilité économique, la Slovénie est l’un des six pays du premier groupe (prioritaire) avec lesquels l’Union européenne a engagé des négociations d’adhésion dès le mois de mars 1998 (même si l’accord européen n’est entré en vigueur que le 1er février). Toutefois, la question de la restitution des propriétés appartenant à la minorité italienne présente depuis toujours sur le territoire slovène n’a pas encore été résolue (cette confiscation, qui est une réalité même si ses proportions restent modestes, a eu lieu dans le cadre de la politique d’expropriation arrogante menée par le régime yougoslave de l’époque). En dépit des accords que le gouvernement italien a conclus avec le gouvernement slovène, cette confiscation constitue toujours une discrimination manifeste à l’égard des droits de la minorité italienne et apparaît, compte tenu des nouvelles relations entre l’Union européenne et la Slovénie, encore plus injustifiée dans le cadre de négociations d’adhésion. En effet, le seul critère politique figurant parmi les critères d’adhésion définis par le Conseil européen de Copenhague de 1993 et que les pays candidats devraient remplir avant leur adhésion, est le respect total des droits des minorités, y compris la restitution des biens confisqués par le passé. La Commission pourrait-elle indiquer: 1. 2. 3. si elle est au courant de ce problème toujours en suspens, si elle en a tenu compte lors des entretiens menés avec les autorités slovènes (la première réunion ministérielle d’association aura lieu prochainement) et si elle ne considère pas qu’il serait opportun de subordonner l’évolution des négociations à la résolution de ce problème? Réponse donnée par M. van den Broek au nom de la Commission (7 mai 1999) La Commission a conscience du fait que le processus de dénationalisation en Slovénie avance très lentement. Elle n’a connaissance d’aucune discrimination envers la minorité italienne à cet égard. La loi sur la dénationalisation actuellement en vigueur ne prévoit pas de discrimination de ce genre. Conformément à cette loi, les membres de la minorité italienne jouissent de droits identiques quand ils demandent la nationalité slovène. Le problème du processus de dénationalisation a été débattu récemment avec le gouvernement slovène lors de la réunion du comité d’association entre la Communauté et la Slovénie qui s’est tenue à Ljubljana le 25 mars 1999. Le gouvernement a fourni des informations actualisées sur l’état d’avancement de ce processus. La Commission considère, par conséquent, qu’il n’est pas nécessaire de modifier le cours des négociations d’adhésion. (1999/C 348/170) QUESTION ÉCRITE E-0739/99 posée par Alessandro Danesin (PPE) à la Commission Objet: Reconnaissance des diplômes dans l’Union européenne (29 mars 1999) Aux termes des dispositions relatives à l’exercice de la profession d’avocat en vigueur dans au moins deux Länder allemands, à savoir la Hesse (article 231) et la Basse-Saxe (article 5), le fait d’avoir obtenu son diplôme en République fédérale d’Allemagne est une condition essentielle pour pouvoir exercer cette profession


title: Nariadenie Komisie (ES) č. 684/1999 z 29. marca 1999, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1484/95 stanovujúce podrobné pravidlá vykonávania systému dodatočných dovozných ciel a stanovujúce reprezentatívne ceny v sektore hydinového mäsa a v sektore vajec a pre vaječný albumín a ktorým sa zrušuje nariadenie č. 163/67/EHS

eurovoc_concepts:
CCT duties
egg
egg product
import
poultrymeat
representative price

text: 03/zv. 25 SK Úradný vestník Európskej únie 89 31999R0684 L 86/6 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 30. 3. 1999 NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 684/1999 z 29. marca 1999, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1484/95 stanovujúce podrobné pravidlá vykonávania systému dodatočných dovozných ciel a stanovujúce reprezentatívne ceny v sektore hydinového mäsa a v sektore vajec a pre vaječný albumín a ktorým sa zrušuje nariadenie č. 163/67/EHS KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, keďže je potrebné, aby sa tieto zmeny a doplnenia čo najskôr uplatňovali; nariadenie zreteľom na so č. 2771/75 z 29. októbra 1975 o spoločnej organizácii trhu s vajcami (1), naposledy zmenené (ES) č. 1516/96 (2), a najmä na jeho článok 5 ods. 4 a článok 15, a doplnené nariadením Komisie (EHS) Rady nariadenie zreteľom na so č. 2777/75 z 29. októbra 1975 o spoločnej organizácii trhu s hydinovým mäsom (3), naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 2916/95 (4), a najmä na jeho článok 5 ods. 4 a článok 15, (EHS) Rady nariadenie zreteľom na č. 2783/75 so z 29. októbra 1975 o spoločnom systéme obchodovania s ovalbumínom a laktalbumínom (5), zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2916/95, a najmä na jeho článok 3 ods. 4 a článok 10, naposledy (EHS) Rady keďže opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre vajcia a hydinové mäso, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Nariadenie (ES) č. 1484/95 sa týmto mení a dopĺňa takto: 1. článok 4 ods. 2 sa vypúšťa; 2. v článku 6 sa slová „ustanovené v prílohe I“ nahrádzajú slovami „uvedené v článku 1“. keďže nariadenie Komisie (ES) č. 1484/95 (6) bolo nedávno zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 493/1999 (7) v súlade s rozhodnutím prijatým v rámci Svetovej obchodnej organi- zácie, aby sa ustanovila povinnosť zaviesť dodatočné clo na základe dovoznej ceny cif; keďže aj článok 4 ods. 2 a článok 6 uvedeného nariadenia sa musia zmeniť a doplniť v súlade s uvedeným rozhodnutím; Článok 2 Toto nariadenie nadobúda účinnosť v deň jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Bude sa uplatňovať od 25. marca 1999. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 29. marca 1999 Za Komisiu Franz FISCHLER člen Komisie (1) Ú. v. ES L 282, 1. 11. 1975, s. 49. (2) Ú. v. ES L 189, 30. 7. 1996, s. 99. (3) Ú. v. ES L 282, 1. 11. 1975, s. 77. (4) Ú. v. ES L 305, 19. 12. 1995, s. 49. (5) Ú. v. ES L 282, 1. 11. 1975, s. 104. (6) Ú. v. ES L 145, 29. 6. 1995, s. 47. (7) Ú. v. ES L 59, 6. 3. 1999, s. 15


title: WRITTEN QUESTION No. 745/99 by Anita POLLACK Fisheries and sustainability

eurovoc_concepts:
aquaculture
conservation of resources
ecosystem
fishery management
fishery resources
operational programme
sustainable development

text: 21. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 370/99 Pk-yritykset ja käsityöläiset tulevat jatkossakin saamaan tuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen tarkoitettuja tukia, minkä lisäksi ne voivat saada maaseutualueiden sopeuttamiseen ja kehittämiseen tähtääville toimenpiteille myönnettävää tukea. Kyseiset tuet käsittävät useita pk-yrityksille ja käsityöläisille tyypillisiä toimialoja ja niiden vaikutus tulee ilmeisesti olemaan erityisen merkittävä vuoristoalueilla, joilla kyseisiä tukia tarvitaan erityisen paljon. Lisäksi komission rakennerahastoille esittämässä ohjelmasuunni- telmassa kaudelle 2000(cid:29)2006 (1) pk-yritykset asetetaan etusijalle alueellisen talouspoliittisen kehityksen ja työllisyyden turvaamiseksi. (1) SEK(1999) 103 lopullinen. (1999/C 370/142) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0745/99 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Kestävä kalastus Onko komissio varmistanut, että PESCA-yhteisöaloitteen puitteissa myönnetty rahoitus käytetään luonnon- suojelua tukeviin tavoitteisiin? Jos näin ei ole, miten komissio perustelee asiaa? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 1999) Pesca-toimenpideohjelman perusteella ei rahoiteta suoraan luonnonsuojelutoimintaa, sillä luonnonsuojelu ei ole ohjelman tavoitteena, mutta tietyillä Pesca-aloitteeseen kuuluvilla toimenpidekokonaisuuksilla on luonnonvarojen säilyttämisen kannalta myönteisiä vaikutuksia. liikakalastettujen lajien ja meren ekosysteemien suojeleminen, Näistä voitaisiin mainita erityisesti joka perustuu pyyntiponnistuksen monipuolistamistoimien tukemiseen ja kalastustoiminnan suuntaamiseen uusiin lajeihin tai uusille alueille sekä pyyntiponnistuksen vaikutusten seurantaa ja merikartografiaa koskeviin pilottihankkeisiin; vesiviljelysuunnittelun ja laajaperäisten vesiviljelylaitteiden sekä vähäisiä ympä- ristövaikutuksia aiheuttavan vesiviljelykäytännön (uusien jätteitä koskevien kierrätysmenetelmien, sinisim- pukoiden laajaperäisen merestä viljelyn) ja kalavarojen kestävään hoitoon tähtäävän kalastajien koulutuksen tukeminen. Pesca-aloite tarjoaa näin ollen merkittävät mahdollisuudet rahoittaa innovatiivisia hankkeita, joiden tarkoituksena on alan taloudellisen kannattavuuden ja meren luonnonvarojen sekä meren ekosysteemien suojelemisen yhdistäminen, ja testata kalastuksen ja vesiviljelyn kestävän hallinnon uusia strategioita. (1999/C 370/143) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0749/99 esittäjä(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Kryptosporidioosi Rahoittaako komissio tutkimuksia, jotka käsittelevät tyypin 1 kryptosporidioosin tarttuvuutta tyyppiin 2 verrattuna, tai onko aihetta käsitteleviä tutkimuksia suunnitteilla? Komission jäsenen Édith Cressonin komission puolesta antama vastaus (30. huhtikuuta 1999) Komissio rahoittaa Biomed 2 -ohjelmasta 36 kuukautta kestävää kryptosporidioosia koskevaa hanketta (1), joka alkoi 1. toukokuuta 1997. joiden immuunijärjestelmä Vaikka kryptosporidioosi-infektio on oireeton tai paranee itsestään ihmisillä, toimii moitteettomasti, joilla on immuunivajavuustila. Tartunta siirtyy ihmisestä toiseen tai eläimistä ihmisiin, usein saastuneen veden välityksellä. Tällä hetkellä ei infektio on vaarallinen pikkulapsille ja yksilöille,


title: Commission Regulation (EC) No 681/1999 of 29 March 1999 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 30. 3. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 86/1 I (Acts whose publication is obligatory) COMMISSION REGULATION (EC) No 681/1999 of 29 March 1999 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Commission Regulation (EC) No 3223/ 94 of 21 December 1994 on detailed rules for the applica- tion of the import arrangements for fruit and veget- ables (1), as last amended by Regulation (EC) No 1498/ 98 (2), and in particular Article 4 (1) thereof, Whereas Regulation (EC) No 3223/94 lays down, pursuant to the outcome of the Uruguay Round multilat- eral trade negotiations, the criteria whereby the Commis- sion fixes the standard values for imports from third countries, in respect of the products and periods stipu- lated in the Annex thereto; Whereas, in compliance with the above criteria, the stand- ard import values must be fixed at the levels set out in the Annex to this Regulation, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The standard import values referred to in Article 4 of Regulation (EC) No 3223/94 shall be fixed as indicated in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 30 March 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 29 March 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 337, 24. 12. 1994, p. 66. (2) OJ L 198, 15. 7. 1998, p. 4. L 86/2 EN Official Journal of the European Communities 30. 3. 1999 to the Commission Regulation of 29 March 1999 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables ANNEX CN code 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Third country code (1) Standard import value (EUR/100 kg) 052 204 212 999 052 068 999 220 999 052 204 999 052 204 212 220 600 624 999 052 600 999 039 388 400 404 508 512 524 528 720 999 388 400 512 528 624 720 999 66,4 45,8 44,2 52,1 117,6 110,5 114,0 209,7 209,7 96,9 157,1 127,0 38,2 43,7 46,8 38,2 73,1 49,1 48,2 37,8 81,9 59,9 106,2 84,7 80,1 75,4 84,2 81,4 68,3 70,8 82,5 81,5 62,0 79,8 62,2 65,5 74,4 69,3 68,9 (1) Country nomenclature as fixed by Commission Regulation (EC) No 2317/97 (OJ L 321, 22. 11. 1997, p. 19). Code ‘999' stands for ‘of other origin'