title: Regolamento (CE) n. 534/1999 della Commissione dell'11 marzo 1999 che fissa i massimali di finanziamento delle azioni intese a migliorare la qualità della produzione oleicola per il ciclo di produzione 1999/2000

eurovoc_concepts:
EU financing
olive-growing
product quality
production aid
production improvement

text: L 63/28 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 12. 3. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 534/1999 DELLA COMMISSIONE dell’11 marzo 1999 che fissa i massimali di finanziamento delle azioni intese a migliorare la qualit(cid:133) della produzione oleicola per il ciclo di produzione 1999/2000 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento n. 136/66/CEE del Consiglio, del 22 settembre 1966, relativo all’attuazione di un’organizza- zione comune dei mercati nel settore dei grassi (1), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1638/98 (2), visto il regolamento (CE) n. 528/1999 della Commissione, del 10 marzo 1999, recante misure intese a migliorare la qualit(cid:133) della produzione oleicola (3), in particolare l’arti- colo 3, paragrafo 2, considerando che, a norma dell’articolo 3, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 528/1999, per ogni ciclo di produ- zione di 12 mesi si devono stabilire dei massimali di finanziamento per le azioni intese a migliorare la qualit(cid:133) della produzione oleicola e il suo impatto sull’ambiente che possono essere realizzate da ogni Stato membro produttore; considerando che, per il primo anno d’applicazione del regolamento (CE) n. 528/1999, tenuto conto della data d’entrata in vigore di tale regolamento, occorre prevedere un lasso di tempo supplementare per l’elaborazione del programma delle azioni per il ciclo di produzione 1999/ 2000; considerando che il regolamento (CE) n. 2095/98 della Commissione, che fissa, per la campagna di commercia- lizzazione 1997/98, la produzione stimata di olio d’oliva e l’importo dell’aiuto unitario alla produzione che pu(cid:149) essere anticipato (4), stabilisce a 2 290 600 tonnellate la suddetta produzione stimata; che quest’ultima corrisponde a 1 157 000 tonnellate per la Spagna, 422 000 tonnellate per l’Italia, 39 000 tonnellate per il Portogallo e 2 600 tonnellate per la Francia; che la trattenuta sull’aiuto alla produzione per tale campagna di commercializzazione dell’olio d’oliva deve servire come base per il finanziamento delle azioni intese a migliorare la qualit(cid:133) del ciclo di produzione che inizia il 1o maggio 1999; la Grecia, 670 000 tonnellate per considerando che le azioni da realizzare presentano costi minimi relativamente stabili; che per alcuni Stati membri il massimale del finanziamento totale pu(cid:149) rivelarsi insuffi- ciente; che (cid:138) pertanto opportuno determinare i limiti adeguati per questi casi; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i grassi, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per il ciclo di produzione compreso tra il 1o maggio 1999 e il 30 aprile 2000, i massimali di finanziamento per le azioni di cui all’articolo 3, paragrafo 2, primo comma, del regolamento (CE) n. 528/1999 sono i seguenti: — Spagna — Grecia — Francia — Italia — Portogallo 14 039 000 EUR 5 846 000 EUR 49 000 EUR 9 081 000 EUR 632 000 EUR. Articolo 2 In deroga all’articolo 2, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 528/1999, l’elaborazione del programma delle azioni per il ciclo di produzione 1999/ 2000 (cid:138) fissata al 30 aprile 1999. limite per la data Articolo 3 In deroga all’articolo 3, paragrafo 3, del regolamento (CE) n. 528/1999, per gli Stati membri il cui massimale di finanziamento previsto all’articolo 1 non supera 100 000 EUR il contributo finanziario nazionale complementare pu(cid:149) raggiungere al massimo 250 000 EUR. Articolo 4 (1) GU 172 del 30. 9. 1966, pag. 3025/66. (2) GU L 210 del 28. 7. 1998, pag. 32. (3) GU L 62 dell’11. 3. 1999, pag. 8. (4) GU L 266 dell’1. 10. 1998, pag. 62. Il presente regolamento entra in vigore il settimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. 12. 3. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 63/29 Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, l’11 marzo 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione


title: Decision on common position (EC) 47/98 adopted by the Council with a view to adopting a European Parliament and Council Decision establishing a Community action for the 'European Capital of Culture' event for the years 2005 to 2019 (9268/1/98 - C4-0493/98 97/0290(COD))(Codecision procedure: second reading)

formats: html print


title: Resolution on the Commission communication: 'The role of the European Union in the peace process and its future assistance to the Middle East' (COM(97)0715 C4-0114/98))

eurovoc_concepts:
Middle East
Palestine question
cooperation policy
development aid
peacekeeping


title: Règlement (CE) n° 536/1999 de la Commission du 11 mars 1999 relatif aux offres communiquées pour l'exportation de seigle dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1746/98

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
export tax
rye

formats: pdf print

text: L 63/32 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 12. 3. 1999 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 536/1999 DE LA COMMISSION du 11 mars 1999 relatif aux offres communiqu(cid:130)es pour l’exportation de seigle dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 1746/98 LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 923/96 de la Commission (2), vu le r(cid:138)glement (CE) no 1501/95 de la Commission, du 29 juin 1995, (cid:130)tablissant certaines modalit(cid:130)s d’application du (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui r(cid:138)glement concerne l’octroi des restitutions (cid:133) l’exportation ainsi que les mesures (cid:133) prendre en cas de perturbation, dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2513/98 (4), et notamment son article 7, consid(cid:130)rant qu’une adjudication de la restitution et/ou de la taxe (cid:133) l’exportation de seigle vers tous les pays tiers a (CE) no 1746/98 de la (cid:130)t(cid:130) ouverte par le r(cid:138)glement Commission (5); consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 7 du r(cid:138)glement (CE) no 1501/95, sur la base des offres communiqu(cid:130)es, la Commission peut, selon la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 23 du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92, d(cid:130)cider de ne pas donner suite (cid:133) l’adjudication; consid(cid:130)rant que, tenant compte notamment des crit(cid:138)res pr(cid:130)vus (cid:133) l’article 1er du r(cid:138)glement (CE) no 1501/95, il n’est pas indiqu(cid:130) de proc(cid:130)der (cid:133) la fixation d’une restitution maximale ou d’une taxe minimale; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Il n’est pas donn(cid:130) suite aux offres communiqu(cid:130)es du 5 au 11 mars 1999, dans le cadre de l’adjudication de la restitu- tion ou de la taxe (cid:133) l’exportation de seigle vis(cid:130)e au r(cid:138)gle- ment (CE) no 1746/98. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 12 mars 1999. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 11 mars 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 du 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 219 du 7. 8. 1998, p. 3


title: Alueiden komitean lausunto aiheesta "Liikenne ja CO2-päästöt - Kohti yhteisön ratkaisumallia"

eurovoc_concepts:
common transport policy
pollution control measures

formats: html pdf print

text: 14. 7. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 198/3 Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Liikenne ja CO2-päästöt – Kohti yhteisön ratkaisumallia” (1999/C 198/02) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, EP:lle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Liikenne ja CO2-päästöt – Kohti yhteisön ratkaisumallia” (KOM(1998) 204 lopull. ), ottaa huomioon komission 3. huhtikuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 c artiklan 1 kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta komitean lausunto, ottaa huomioon työvaliokuntansa 15. heinäkuuta 1998 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 3:n ”Euroopan laajuiset verkot – Liikenne – Tietoyhteiskunta” tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 3:n (27. marraskuuta 1998) hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 230/98 rev. 1), jonka esittelijät olivat Marcello Panettoni ja Pat Warhurst, ottaa huomioon alueiden komitean 18. syyskuuta 1997 antaman lausunnon aiheesta ”Ilmastonmuutos ja energia” (CdR 104/97 fin) (1), ottaa huomioon alueiden komitean 14. toukokuuta 1998 antaman päätöslauselman aiheesta ”Alueiden ja kuntien eurooppalainen peruskirja edistyksellisestä ja kestävästä liikennepolitiikasta” (CdR 347/97 fin) (2), ottaa huomioon valkoisen kirjan ”Strategia yhteisön rautateiden elvyttämiseksi” (KOM(96) 421 lopull. ) sekä alueiden komitean aiheesta antaman lausunnon (CdR 143/97 fin) (3), ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon aiheesta ”Alue- ja paikallisviranomaisten ja Euroopan unionin kestävä liikennestrategia” (CdR 255/97 fin) (4), ottaa huomioon komission tiedonannon ”Euroopan laajuiset rautateiden rahtiliikenteen valtaväylät” (KOM(97) 242 lopull. ) sekä komission tästä aiheesta alueiden komitealta pyytämän lausunnon (CdR 346/97 fin) (5), ottaa huomioon komission vihreän kirjan ”Kansalaisten verkko – Euroopan julkisen henkilöliikenteen mahdollisuuksien hyödyntäminen” (KOM(95) 601 lopull. ), ottaa huomioon tiedonannon lyhyen matkan merikuljetuksista ”Tulevaisuudennäkymät ja haasteet” (KOM(95) 317 lopull. ), ottaa huomioon satamia ja meriliikenteen infrastruktuuria koskevan vihreän kirjan (KOM(97) 678 lopull. ), ottaa huomioon tiedonannon ”Kohti oikeudenmukaista ja tehokasta liikenteen hinnoittelua – Poliittiset vaihtoehdot liikenteen ulkoisten kustannusten sisällyttämiseksi hintoihin Euroopan unionissa” (KOM(95) 691 lopull. ), ottaa huomioon viidennen ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan Euroopan yhteisön poliittisen toimintaohjelman (6), jonka mukaan on tarpeen laatia strategia liikenteen ympäristövaikutusten vähentä- miseksi, (1) EYVL C 379, 15. 12. 1997, s. 11. (2) EYVL C 251, 10. 8. 1998, s. 7. (3) EYVL C 379, 15. 12. 1997, s. 4. (4) EYVL C 180, 11. 6. 1998, s. 1. (5) EYVL C 180, 11. 6. 1998, s. 17. (6) EYVL C 138, 17. 5. 1993, s. 1. C 198/4 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 14. 7. 1999 ottaa huomioon yhteisön ehdotuksen ilmastonmuutosta koskevasta Yhdistyneiden kansakuntien puiteso- pimuksesta (UNFCCC), jonka tärkeimpänä tavoitteena on ”vakauttaa kasvihuonekaasupitoisuuksien määrä ilmakehässä tasolle, jolla estetään ihmistoiminnan haitallinen vaikutus ilmakehään”, ottaa huomioon Kiotossa 10. joulukuuta 1997 hyväksytyn ilmastonmuutoksen puitesopimuksen osa- puolten kolmannen konferenssin pöytäkirjan, jossa teollisuusmaat velvoitetaan vähentämään vuosien 2008–2012 välisenä aikana kasvihuonekaasupäästöjä 5,3 prosenttia vuoden 1990 tasoon verrattuna, ottaa huomioon Kioton pöytäkirjan määräyksen, jonka mukaan otsonikerroksen suojelua koskevan Montrealin pöytäkirjan ulkopuolelle jäävien kuuden kasvihuonekaasun eli hiilidioksidin (CO2), metaanin (CH4), typpioksiduulin (N2O), fluorihiilivetyjen (HFC), perfluorivetyjen (PFC) ja rikkiheksafluoridin (SF6) päästöjä on supistettava, hyväksyi 10. –11. maaliskuuta 1999 pitämässään 28. täysistunnossa (maaliskuun 11. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Johdanto Joulukuussa 1997 järjestetyn kolmannen ilmaston- 1. 1. muutoskonferenssin osanottajamaiden allekirjoittamassa Kio- ton pöytäkirjassa asetettiin tavoitteeksi vähentää ihmisten toiminnan aiheuttamia kasvihuonekaasupäästöjä sekä esitettiin välineet, joilla vähentäminen voidaan toteuttaa. Näitä välineitä, erityisesti päästölupien hankintaa ja kauppaa pöytäkirjan alle- kirjoittajamaiden välillä, käsitellään marraskuussa 1998 Bue- nos Airesissa pidettävässä neljännessä sopimusosapuolien väli- sessä konferenssissa. Alueiden komitea toteaa, että Euroopan unionin rooli 1. 2. Kioton pöytäkirjan neuvotteluvaiheessa on ollut tärkeä, ja unioni on vaikuttanut myönteisesti maapallon ilmaston va- kauttamiseen ja kestävään kehitykseen tähtäävien toimintalin- jojen muotoiluun. Tämänhetkisenä haasteena ovat Kiotossa asetettujen 1. 3. tavoitteiden toteuttamisstrategiat sekä hyväksyttyjen toiminta- linjojen ja toimien vaikutusten arviointi- ja valvontamenettelyt. Alueiden komitea toivoo voivansa antaa merkittävän panok- sensa näiden strategioiden määrittelyyn. Alue- ja paikallisviran- omaiset pyrkivät puolestaan toteuttamaan strategioita konk- reettisesti edistämällä kilpailuehtojen yhdenmukaistamista, kaikkien hallintotasojen yhteistoimintaa sekä kestävän kehityk- sen edistämiseen osallistuvien kaikkien osapuolten kumppa- nuutta. Liikenteen CO2-päästöjen osuus kaikista päästöistä on 2. 2. kasvanut EU:ssa vuoden 1985 19 prosentista 26 prosenttiin vuonna 1995. Päästöt ovat lisääntyneet nopeammin kuin talouskasvu. Paljon energiaa kuluttava tieliikenne on ollut ymmärrettävistä syistä sekä tuottajien että kuluttajien suo- siossa. Ei tule kuitenkaan unohtaa, että yksityisautoilu aiheuttaa yksinään noin 50 % päästöistä ja kaupunkiliikenne noin puolet tieliikenteen päästöistä. Lentoliikenteen CO2-päästöjen osuus liikenteen päästöistä on vain 12 %, mutta se kasvaa jatkuvasti. CO2-päästöjen vähentämistavoitteita ei ole jaoteltu alakohtai- sesti, sillä se ei kuulu tiedonannon aihealueeseen. Alueiden komitea huomauttaa, että kun uusien toimintalinjojen puut- tuessa liikenteen päästöjen kasvusuuntaus on 40 %, ehdotetuin toimin päästöjä voitaisiin vähentää seuraavan viidentoista vuoden aikana 20–25 % kasvusuuntauksen mukaisista arvois- ta. Vaikka toimenpide merkitsee päästöjen kasvusuuntauksen pienenemistä puoleen, ja siihen sisältyy huomattavia liikenne- poliittisia ja käyttäjäryhmien käyttäytymiseen liittyviä uudis- tuksia, potentiaalinen vähennys jää kuitenkin huomattavasti alle 8 %:n raja-arvon vuoden 1990 tasoon verrattuna. Kyseinen suure on Euroopan unionin päästöjen vähennyksen kokonais- tavoite. 2. 3. Alueiden komitea kannattaa siis pyrkimystä saada ehdotetut toimet hyväksytyksi pikaisesti ja päättäväisesti. Ko- mitea on kuitenkin sitä mieltä, että lähitulevaisuudessa on päätettävä lisätoimista. Näiden toimien tulee koskea erityisesti paikallis- ja kaupunkiliikennettä, joka kasvaa nopeimmin, on toiminnallisilta ja ympäristöllisiltä näkökohdiltaan kriitti- simmässä vaiheessa ja kattaa suurimman määrän ihmisiä ja toiminnan aloja. 2. Yleistä 3. Erityistä 2. 1. Liikenne on ominaispiirteidensä sekä kaikissa Kioton pöytäkirjan allekirjoittajamaissa vallitsevan kysynnän kasvun takia yksi pääasiallisista toiminnan aloista pyrittäessä hillit- semään CO2-päästöjä. Alueiden komitea yhtyy liikennettä ja CO2-päästöjä koskevan tiedonannon yleissisältöön ja on sitä mieltä, että ehdotetut toimet ovat hyvä lähtökohta asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. 3. 1. Alueiden komitea on samaa mieltä tiedonannossa hahmotelluista tulevaisuudennäkymistä sekä siitä, että Kioton tavoitteita on mahdotonta saavuttaa ilman radikaaleja muutok- sia toimintalinjoissa, välineissä sekä toimeenpanevien osapuol- ten vastuualuejaossa. Komitea on erityisesti sitä mieltä, että 14. 7. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 198/5 liikenteen osuuden kasvu bkt:sta (U*km/bkt) on pysäytettävä tai sitä on ainakin hidastettava huomattavasti. Bkt:n kasvettua kymmenen viime vuoden aikana (1985–1995) 26 % myös liikenteen CO2-päästöt ovat lisääntyneet 37 prosentilla. ajotapakoulutuksen järjestäminen (Eco-driving -koulutusoh- jelma) sekä kaupunkiliikenteen hallinnoinnin uudet muodot (liikenteen rajoittaminen, liikenteen sujuvoittaminen tietotek- niikan avulla sekä ajomatkojen ja -nopeuksien järkeistäminen). Jäsenvaltioiden hallitusten ja komission tekemä säännösten tarkistaminen tukisi näiden toimien yleistymistä. Alueiden komitea pitää tässä tilanteessa erittäin 3. 2. tärkeänä, että perusrakenteiden ja palveluiden tarjonnan hallin- taa koskevia perinteisiä toimintalinjoja täydennetään liikku- vuuden kysynnän hallinnoinnin uusin ja tehokkain menetel- ja paikallisliikenne kuuluu min. Komitean mielestä alue- jotka pääasiassa paikallis-, alue- toimivat yhteistyössä liikenteenharjoittajien ja käyttäjäryhmien kanssa. Näin ollen alue- ja paikallisviranomaisilla on tärkeä asema toimintalinjojen muuttamisessa. Ne voivat edistää omal- la alueellaan asuvien ja työskentelevien ihmisten elämänlaadun toimia parantamista. Alue- yhteistyön ja kumppanuuden puitteissa ja paikallisviranomaiset voivat ja valtion viranomaisille, – ohjailemalla liikkuvuuden kysyntää – – työskentelemällä yhdessä muiden alue- ja paikallisviran- omaisten kanssa toimet ovat varmistaakseen, käytännöllisiä, tehokkaita ja poliittisesti toteuttamiskel- poisia että että tekemällä säästävälle tavarakuljetukselle on markkinat. yrityssektorille selväksi, ympäristöä Alue- ja paikallishallinnon tehokkain keino CO2-pääst- 3. 3. öjen vähentämiseksi on ohjata liikkuvuuden kysyntää sekä toimimaan niin, että ihmisten matkustamisen tarve vähenee. Suurin osa Euroopan unionin alue- ja paikallisviranomaisista joten he voivat on vastuussa maankäytön suunnittelusta, määrittää asuinalueiden ja elinkeinoelämän sijainnin liikenteen perusrakenteiden mukaan. Alue- ja paikallisviranomaiset voi- vat auttaa ihmisiä vähentämään matkustamistarvettaan sovel- tamalla yhtenäiseen maankäytön suunnitteluun koordinoivaa lähestymistapaa ja sijoittamalla julkiset ja muut palvelut lähelle ihmisiä sekä tärkeimmät liikennekeskittymät lähelle julkisen liikenteen pysäkkejä tai asemia. Viranomaisille tulisi kuitenkin antaa entistä enemmän valtaa päättää siitä, missä määrin alueet ovat avoinna liikenteelle ja miten kaikille alueen kansalaisille voidaan taata liikkuvuusmahdollisuudet ja alueelle pääsy. 3. 4. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että komis- sion mielestä maankäytön suunnittelulla ja lisätoimilla voidaan henkeä kohden laskettavia päiväkohtaisia päästöjä vähentää ”noin kolmanneksella” vuoteen 2010 mennessä. Alueiden komitean mielestä toimiin, jotka asiakirjassa määritellään ”lisätoimenpiteiksi”, tulisi kiinnittää entistä enemmän huomio- ta sekä lisätä niiden rahoitusta. Näitä ovat muun muassa erityisesti kuljetuksen tarpeen vähentämiseen tähtäävä kaupun- kisuunnittelupolitiikka, uuden liikkumiskulttuurin edistämi- nen, liikenteen ympäristövaikutuksia koskeva koulutus- ja tiedotuspolitiikka, henkilöautojen yhteiskäytön (car sharing) ja vaihtoehtoisten liikennemuotojen edistäminen (kävely, polku- pyöräily), ympäristöä ja polttoainetta säästävän konkreettisen 3. 5. Vaikka edellä mainitut toimet kuuluvat lähes kokonaan alue- ja paikallishallinnon vastuulle, AK pitää äärimmäisen tärkeänä, että myös yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla tunnus- tetaan selkeästi näiden toimintalinjojen merkitys Kioton tavoit- teiden saavuttamiseksi. Näin on mahdollista käynnistää ja seurata tärkeitä kokeiluohjelmia, soveltaa nykyisiä verkkoja kokemusten levittämiseen ja ohjelmoinnin tukeen ja organisaa- tioon sekä osoittaa riittävästi määrärahoja päästöjen vähentä- misen kannalta tehokkaimpien aloitteiden kehittämiseen. Alueiden komitea toivookin, että komissio tarjoaa apuaan tässä toiminnassa. Se kehottaa komissiota kannustamaan alue- ja paikallisviranomaisia ottamaan huomioon alue- ja paikallis- strategioidensa kehittelyssä liikkuvuuden kysynnän ohjailun. Komitea suhtautuu myönteisesti moniin erityyppisiin toimiin, joita komissio ehdottaa alueelliseen ja paikalliseen henkilölii- kenteeseen tiedonannossaan ”Kansalaisten verkon kehittä- minen”. Sen lisäksi, että pitkän aikavälin tavoitteena on liikku- 3. 6. vuuden kysynnän ohjailu, CO2-päästöjen vähentämiseksi on hyväksyttävä muita koordinoituja toimia. Ensimmäisenä näistä on vihreässä kirjassa 1996 esitelty uudistettu hinnoittelujärjes- telmä, jolla pyritään siihen, että käyttäjät kattavat suurimman osan liikenteen kustannuksista, joihin sisältyvät myös yhteis- kunnalliset ja ympäristökustannukset. Toisena toimenpiteenä on tarkistaa perinpohjaisesti nykyinen kannustinjärjestelmä, jolla on usein ollut epäsuotava vaikutus: se on lisännyt sellaista kysyntää, joka ei ole välttämätöntä toiminnan kehittämisen ja yhteisön hyvinvoinnin kannalta. Muita teknisiä lisätoimia CO2-päästöjen vähentämiseksi ovat liikennevälineiden energiatehokkuuden ja vaihtoehtoisten polttoaineiden käytön lisääminen, ruuhkien vähentäminen ja yleensäkin kielteisten ulkoisten vaikutuksien supistaminen. Alueet ja paikallishallinto ovat jo aktiivisesti mukana näihin tavoitteisiin konkreettisessa toteuttamisessa, ja ne ovat valmiit edistämään Kioton tavoittei- den saavuttamista eri liikennemuotojen ja alueiden väliseen horisontaaliseen integrointiin tähtäävien erityistoimintalinjo- jen avulla. Nämä toimintalinjat on syytä määritellä ja toteuttaa konkreettisesti alue- ja paikallistasolla. liikennepolitiikan tähtäävän 3. 7. Alueiden komitea on samaa mieltä siitä, että ensisijai- sesti tulee puuttua sellaisiin liikennevälineisiin, jotka aiheutta- vat suurimman osan CO2-päästöistä. Tämä koskee etupäässä joka aiheuttaa tieliikennettä, mutta myös lentoliikennettä, eniten CO2-päästöjä matkustajakilometriä ja rahtitonnia koh- den. Komitea vetoaakin komissioon, jotta se edistäisi liikenteen C 198/6 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 14. 7. 1999 hintarakenteen muuntamista todellisia kustannuksia vastaa- vaksi (1) niin, että kestävästä liikenteen käytöstä tulee entistä halvempaa ja houkuttelevampaa. Tiemaksuilla tulee vähentää maanteiden tavaraliikennettä silloin, kun voidaan käyttää rautateitä. Komitea odottaa lentoliikennettä ja ympäristöä koskevan valkoisen kirjan valmistumista sekä tilaisuutta päästä kommentoimaan asiakirjaa ”Oikeudenmukainen maksu infra- struktuurin käytöstä”. Komitea toivoo, että sellaisia ympäris- töystävällisiä liikennemuotoja kuin kävelyä ja pyöräilyä edistet- täisiin entistä voimakkaammin. 3. 10. Alueiden komitea arvostaa erityisesti logistiikan ko- rostamista välineenä sekä kuljetuskustannusten supistamiseksi että yksittäisten ajoneuvojen ajomatkojen vähentämiseksi, jol- loin voidaan vähentää tyhjänä ajoa ja kokonaisliikennettä. Jos kolmannen osapuolen logistiikka sisällytetään asianmukaisesti julkisiin toimintalinjoihin, se tarjoaa loistavia mahdollisuuksia rahtiliikenteen kysynnän hallintaan. Sen avulla voidaan vähentää vaikutuksia, jotka aiheutuvat ulkoisten kustannusten sisällyttämisestä hintoihin. 3. 8. Komitean mielestä uudet kilpailu- ja markkinasäännöt ovat välttämättömiä liikennejärjestelmän tehostamiseksi. Uu- distuksen tarve johtuu eri syistä, jotka ovat maakohtaisia. Komitea kehottaa komissiota panostamaan kilpailusta saatujen kokemusten vaihtoaan. Komitea huomauttaa komissiolle eri- tyisesti Yhdistyneen kuningaskunnan esimerkin osoittaneen, ettei markkinoiden sääntelyn poistamisesta ja avoimesta kilpai- lusta ole koitunut yleisluonteista hyötyä. Avoin kilpailu tarjoaa mahdollisuuden halpaan verkkoon pääsemiseksi, mutta näin ei välttämättä luoda liikennejärjestelmää, joka sopii käyttäjien tarpeisiin, tarjoaa asiakaspalvelua ja ottaa huomioon ympärist- övaikutukset. Järjestelmän asianmukaisuus olisi varmistettava ennen sen soveltamista, koska ei voi olettaa, että markkinat tarjoavat suoraan parhaimman ja tehokkaimman järjestelmän. Lisäksi kokemukset useissa EU-maissa, joissa ei ole toteutettu sääntelyn poistamisohjelmia, osoittavat, että valtion liikenne- laitoksilla ei ole välttämättä yleishyödyllisiä päämääriä. Komi- tea onkin sitä mieltä, että julkisten laitosten tulee keskittyä etupäässä sääntelytehtävään. On tärkeää, että palvelusopimuk- sissa tarjotaan laatustandardit ja että niihin sisältyy käyttäjäetu- ja, kuten asiakaspalvelu. On myös noudatettava sellaisia sosiaa- lisia vaatimuksia kuin palkkataso ja työolot. Komitea kehottaa komissiota harkitsemaan lähestymistavaksi kilpailua, ym- päristöä sekä asiakkaita, alue- ja paikallisviranomaisia ja liiken- teenharjoittajia koskevien asioiden yhteydessä. 3. 9. Sääntöjä tulee yhdenmukaistaa kansainvälisesti, ja nii- den tulee taata turvallisuuden ja ympäristönäkökohtien huo- mioon ottamisen tasokkuus. Alueiden komitea kannattaakin ehdotettuja välineitä, kuten polttoaineverotusta (ja julkiselle liikenteelle myönnettäviä poikkeuksia), lentoliikenteen kerosii- niveron uudelleenmäärittelyä ja sellaisen tehokkaan hinnoitte- lun kehittämistä, joka heijastaa nykyistä paremmin yhteiskun- nalle aiheutuvia menoja erityisesti sosiaalisten ja ympäristökus- tannusten osalta. Oikeudenmukaista ja tehokasta liikenteen hinnoittelua käsittelevä vihreä kirja on hyvä lähtökohta, jota tulee syventää ja kehittää toiminnallisella tasolla. 3. 11. Tiedonannossa käsitellään liian suppeasti kaupunkien tavaraliikennettä. Komitean mielestä se on kuitenkin erittäin lupaava ala, jolla alue- ja paikallisviranomaiset voisivat tarjota innovatiivisia ratkaisuja. Teiden käytön järkiperäistämisen muodossa mahdollisesti saatavat tulokset voisivat edistää huo- mattavalla tavalla Kioton tavoitteiden saavuttamista. 3. 12. Liikennevälineiden, erityisesti autojen teknologista innovaatiota edistävät verotukselliset välineet ja valmistajien vapaaehtoiset sopimukset ovat tekijöitä, jotka edistävät oleelli- sesti päästöjen vähentämistä. Aiemmat kokemukset ovat kui- tenkin osoittaneet, että romuttamiseen kannustavien erityistoi- mien puuttuessa ajoneuvokannan uusiminen on hidasta. Näin ollen teknologiset innovaatiot tuottavat tuntuvia tuloksia vasta keskipitkällä aikavälillä. Lisäksi ympäristötekijöiden tekninen edistyminen saattaa mitätöityä, kun uusien ajoneuvojen teho ja suorituskyky lisääntyvät. Näin ollen jäsenvaltioiden ja komis- sion toimiin tulisi aina liittyä ajoneuvokannan kehittämistä ja ja ajoneuvojen käyttöä koskevia toimintalinjoja. Alue- paikallistaso on osaltaan vauhdittanut innovaatioiden käyt- töönottoa tarjoamalla valmistajille etuoikeutetut markkinat, jotka koostuvat julkisen liikenteen ajoneuvokannasta julkishal- linnon virka-ajoneuvot mukaan lukien. Alue- ja paikallisviran- omaiset voivat vaikuttaa asiaan edelleen olemalla yhteydessä yrityssektoriin ja saamalla sen vakuuttuneeksi, että ympäristöä säästävästi kuljetetulle tavaralle on kysyntää. 3. 13. Alueellisin ja paikallisin toimintalinjoin on todella edistetty sähköisten ajoneuvojen sekä vähän tai ympäristöä säästävää polttoainetta käyttävien ajoneuvojen yleistymistä. Suuntausta on tulevaisuudessa jatkettava ja lisättävä myös siksi, että se vaikuttaa tuntuvasti ja välittömästi innovaatioiden mahdollisuuteen ja tehokkuuteen. (1) Tämä näkökohta on mainittu aiemmin AK:n lausunnossa CdR fin (EYVL C 337, 11. 11. 1996, s. 13) 406/95 yhteisestä liikennepolitii- kan toimintaohjelmasta 1995–2000. 3. 14. Rautatieliikenne on muutosten kourissa, sillä alalle on asetettu kilpailusäännöt ja se on avattu uusille toimijoille. Nopean kehityksen merkkejä ovat paikallisten rautateiden luovuttaminen alueellisille toimijoille, kansallisten verkkojen huomattavat muutokset sekä kansainvälisten verkkojen konk- reettinen toteuttaminen rahtiliikenteen valtaväylien muodossa. Alue- ja paikallishallinnolta odotetaan nykyistä selkeämpää 14. 7. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 198/7 roolia, ja niiden tulee ohjailla kysyntää sekä ohjelmoida ja valvoa tarjontaa paikallistasolla. AK pitää tässä yhteydessä erityisen tärkeänä verkon eri toimintojen ja alueellisten koko- naisuuksien integroimista. yhdennetyn suunnittelun ja seurannan avulla saavutettavia CO2-päästöjen vähentämisen tuloksia. ja tehdä liikennejärjestelmistä jotta voidaan kehittää uusi 3. 15. AK kannattaa sitä, että kaupunkiliikenteessä julkisen liikenteen verkkojen kehittämisstrategioille annetaan mer- kittävä asema CO2-päästöjen vähentämisen välineenä. Alue- ja paikallisviranomaisten tulevaisuuden haasteena on vähentää entistä yksityisautoilua kestävämpiä, liikkumiskulttuuri. Tiedonannossa esitetyt avainparametrit, kuten energiatehok- kuus suhteessa ajoneuvojen matkustajamääriin, avaavat myön- teisellä tavalla tietä julkisen liikenteen järjestelypolitiikan pa- rantamistoimille. Sellaiset liikennemuodot kuin yhteiskyyti (car pooling), yhteisbussipalvelu (van pooling), yhteistaksi ja auton yhteiskäyttö (car sharing) ovat mielenkiintoisia ajatuksia, ja ne tulisi ottaa huomioon myös joukkoliikenteen järjestelmässä. Näistä tärkeistä innovaatioista voitaisiin tehdä Euroopan tasolla toteutettava kokeilututkimusohjelma. Alue- ja paikallishallin- non yhteistyö yrittäjien ja liikenteen käyttäjien kanssa edistää huomattavasti sellaisten toimintalinjojen onnistumista, joilla on mahdollista lisätä julkisten liikennevälineiden käyttöä sekä edistää yksityisten ajoneuvojen yhteiskäyttöä. 3. 16. AK on samaa mieltä siitä, että Euroopan unionin lyhyen matkan merikuljetusten kehittäminen on väline, jolla voidaan tasapainottaa eri liikennemuotoja ja vähentää tieliiken- nettä siten, että energian kulutus ja CO2-päästöt vähenevät. Komitea toivoo, että komissio ottaa tässä yhteydessä huo- mioon myös sisävesien merkityksen. Komitea painottaa kuiten- kin, että tasapainon luominen on mahdollista vain, jos se on osa kokonaisvaltaista liikennejärjestelmää, joka organisoidaan asianmukaisesti uusien logistiikkakriteerien ja yhdistelmälii- kennettä edistävän politiikan pohjalta. 3. 17. Yhdistelmäliikenne ja yhdistettyjen kuljetusten kehitt- äminen, lyhyen matkan laivaliikenne ja sisävesiväylät, kansain- välisen rahtiliikenteen valtaväylien laajentaminen, tiekuljetus- ten järkevä organisointi pääteosuuksilla sekä keskipitkillä että lyhyillä matkoilla, alueiden ja kaupunkien henkilö- ja tavaraliikenteen yhteenliitännän tehokkuus – vain kaikkien näiden osatekijöiden johdonmukaisella ja yhtenäisellä organi- soinnilla voidaan saavuttaa tiedonannossa asetetut tavoitteet. Suunnittelun ja käynnistettyjen toimien taloudellisten 3. 18. (ja muiden) vaikutusten arviointivälineiden asettaminen keskei- seen asemaan on nykyisellään välttämättömyys, jota ei ole täysin tiedostettu. Komitea kannattaa ympäristövaikutusten arviointimenettelyn (YVA) liittämistä osaksi liikennesuunnitte- lua. Alue- ja paikallishallinto on valtakunnallisen tason alapuo- lella, ja sillä on paikallistason erityistuntemus, joten se pystyy parhaiten seuraamaan liikenne- ja talous- ja aluejärjestelmän 4. Päätelmä 4. 1. Alueiden komitea suhtautuu myönteisesti liikennettä ja CO2-päästöjä käsittelevään tiedonantoon. Komitea on samaa mieltä analyysistä ja päästöjen vähentämiseen tähtäävistä ala- kohtaisista toimista. Komitea katsoo kuitenkin, että tulevaisuu- jotta voidaan määrittää dessa aihetta on tarpeen syventää, päästöjen kasvusuuntausta hillitsevät lisätoimet. Kasvu ei ole puolta pienempänäkään Kioton tavoitteiden mukainen. Komitea pitää erityisen tärkeänä alueellisen liikenteen 4. 2. yhdennettyä suunnittelua, jolla pyritään tietoisesti liikennetar- peen vähentämiseen. Komitea kannustaa komissiota ke- hittämään edelleen keinoja, joilla suunnittelu voidaan toteuttaa osana koordinoitua lähestymistapaa uuden liikkumiskulttuurin kehittämiseksi. Komitea kannattaa erityisesti ehdotettuja alakohtaisia 4. 3. jonka mukaan CO2- toimintakategorioita ja näkemystä, päästöjä vähentävät toimet hyödyttävät sekä taloutta että ympäristöä. Komitea on samaa mieltä ja korostaa, että on kiireellisesti keskityttävä seuraavaan kuuteen toimeen: – Panostetaan henkilöajoneuvojen polttoaineen säästötoi- miin esimerkiksi jatkamalla vähän polttoainetta kuluttavien ajoneuvojen kehittelyä ja valmistamista. – Taataan tasapuolinen ja tehokas hinnoittelu. – – Edistetään julkista liikennettä, erityisesti taajamissa, saatetaan päätökseen rautatiekuljetuksen sisämarkkinat. ja Parannetaan lentoliikenteen ympäristönsäästön saavutus- arvoja. – Edistetään lyhyen matkan meriliikennettä. – Kannustetaan eri kuljetusmuotojen yhdistämistä ja yhdis- telmäliikenteen kehittämistä. 4. 4. Komitea on samaa mieltä liikennejärjestelmän eri osioi- ta koskevista toimintalinjoista, mutta huomauttaa, että pitkän matkan kansallisia ja kansainvälisiä kuljetuksia käsitellään komission asiakirjassa korostetusti, kun taas kaupunki- ja paikallisliikenteeseen kohdistuvien toimien päästöjä vähentä- viä ja yhteisön hyvinvointia lisääviä tekijöitä aliarvioidaan. Kuitenkin tällä alalla suoritetut toimenpiteet parantavat py- syvästi kansalaisten elämänlaatua ja terveyttä. On tunnustetta- va paikallishallinnon rooli ympäristöä ja ilmastoa säästävässä liikennesuunnittelussa ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentä- misessä. tasojen jonka mukaan eri Komitea tukee ajatusta, 4. 5. (valtiot, alueet, paikallishallinto) toimintasuunnitelmiin on johdonmukaisesti sisällytettävä julkisen ja yksityisen sektorin C 198/8 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 14. 7. 1999 toimijat ja että näitä suunnitelmia on täydennettävä tehokkailla seurantajärjestelmillä CO2-päästöjen valvomiseksi sekä niiden velvoitteiden noudattamiseksi, joihin on sitouduttu jäsenvaltio- ja paikallistasolla. Bryssel 11. maaliskuuta 1999. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER Lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, alueiden komite- alle sekä talous- ja sosiaalikomitealle Kansalaisten verkon kehittäminen Paikallisen ja alueellisen henkilöliikenteen tärkeys ja Euroopan komission keinot kehittää sitä” (1999/C 198/03) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, alueiden komitealle ja sosiaalikomitealle – Kansalaisten verkon kehittäminen – Paikallisen ja alueellisen sekä talous- henkilöliikenteen tärkeys ja Euroopan komission keinot edistää sitä, KOM(1998) 431 lopull. , ottaa huomioon komission 13. heinäkuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 c artiklan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon komitean työvaliokunnan 15. heinäkuuta 1998 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 3:n ”Euroopan laajuiset verkot – Liikenne – Tietoyhteiskunta” tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 3:n tammikuun 22. päivänä 1999 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 436/98 rev. , jonka esittelijä oli Marcello Panettoni, hyväksyi 10. –11. maaliskuuta 1999 pitämässään 28. täysistunnossa (maaliskuun 11. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1. 1. Paikallisen ja alueellisen henkilöliikenteen merkitys Alueiden komitea toteaa, että liikenteellä on epäi- 1. 1. 1. lemättä erittäin tärkeä merkitys kestävälle kehitykselle, joka on yksi Amsterdamin sopimuksessa Euroopan unionille määritel- lyistä tavoitteista. 1. 1. 2. Komitea katsoo, että talouden alueellisten kehitys- suunnitelmien toteuttamisen kannalta on välttämätöntä luoda laadultaan korkeatasoinen ja kestävän kehityksen mukainen paikallis- ja alueliikenneverkko. Hyvä paikallis- ja alueliikenne- verkko on myös ratkaiseva tekijä jäsenvaltioiden ja unionin liikennejärjestelmän toimivuuden kannalta. Tällaisella järjes- telmällä on monia talouden, yhteiskunnan ja ympäristön kannalta erittäin merkittäviä vaikutuksia. Tehokas liikennejär- jestelmä on olennainen osa talouden kehityssuunnitelmia, ja siten myös työllisyyden parantamiseen tähtääviä ohjelmia. Niinpä se on samoin olennainen osa kestävää talouskehitystä, koska se vähentää liikenneruuhkia, parantaa ympäristön tilaa, alentaa energiankulutusta sekä auttaa torjumaan saasteita, etenkin hiilidioksidipäästöjä. Tehokas alue- ja paikallisliikenne on niin ikään pätevä keino hallita ja torjua kaikkein pienituloi- simpien, työttömien, vammaisten tai syrjä- ja maaseudulla asuvien sosiaalista syrjäytymistä. Lisäksi se vahvistaa heikkojen alueiden alueellista yhteenkuuluvuutta. Komitea kiinnittää huomiota viime aikoina entistä 1. 1. 3. selvemmin ilmenneeseen liikkuvuuden peruspiirteeseen: lii- kenteen järjestelmällisyys on vähentynyt ja siitä on tullut


title: Regulamento (CE) n° 541/1999 da Comissão de 11 de Março de 1999 que fixa a restituição máxima à exportação de cevada no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n° 1078/98

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund

text: 12. 3. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 63/37 REGULAMENTO (CE) Nº 541/1999 DA COMISS(cid:212)O de 11 de Mar(cid:135)o de 1999 que fixa a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de cevada no (cid:131)mbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1078/98 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector dos cereais (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 923/96 da Comiss(cid:209)o (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1501/95 da Comiss(cid:209)o, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execu(cid:135)(cid:209)o do Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, no que diz respeito (cid:133) concess(cid:209)o de restitui- (cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o, bem como as medidas a tomar em caso de perturba(cid:135)(cid:209)o, no sector dos cereais (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2513/98 (4), e, nomeadamente, o seu artigo 4º, Considerando que, pelo Regulamento (CE) nº 1078/98 da Comiss(cid:209)o (5), foi aberto um concurso para a restitui(cid:135)(cid:209)o e/ou a imposi(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de cevada para todos os pa(cid:146)ses terceiros; Considerando que o artigo 7º do Regulamento (CE) nº 1501/95 prev(cid:136) que a Comiss(cid:209)o pode, com base nas propostas comunicadas, de acordo com o processo previsto no artigo 23º do Regulamento (CEE) nº 1766/92, decidir sobre a fixa(cid:135)(cid:209)o duma restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) expor- ta(cid:135)(cid:209)o, tendo em conta os crit(cid:130)rios previstos no artigo 1º do Regulamento (CE) nº 1501/95; que, neste caso, ser(cid:145) adjudicat(cid:145)rio(s) o(s) proponente(s) (ser(cid:209)o) declarado(s) cuja(s) proposta(s) se situa(m) a um n(cid:146)vel igual ou inferior ao da restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima, assim como o(s) proponente(s) cuja(s) proposta(s) incide(m) sobre uma imposi(cid:135)(cid:209)o de exporta(cid:135)(cid:209)o; Considerando que a aplica(cid:135)(cid:209)o dos crit(cid:130)rios acima refe- ridos (cid:133) situa(cid:135)(cid:209)o actual dos mercados do cereal em quest(cid:209)o leva a fixar a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o no montante referido no artigo 1º; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º No que diz respeito (cid:133)s propostas comunicadas de 5 a 11 de Mar(cid:135)o de 1999 no (cid:131)mbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1078/98, a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de cevada (cid:130) fixada em 52,90 EUR/t. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 12 de Mar(cid:135)o de 1999. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 11 de Mar(cid:135)o de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 154 de 28. 5. 1998, p. 20


title: Beslutning om bankgebyrer i Den Europæiske Union efter indførelsen af euroen

eurovoc_concepts:
bank charges
proposal (EU)


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council decision adopting a multiannual programme for the promotion of renewable energy sources in the Community (1998-2002) - ALTENER II (COM(97)0550 C4-0071/ 98 97/0370(SYN))(Cooperation procedure: first reading)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
renewable energy


title: Reglamento (CE) n° 535/1999 de la Comisión de 11 de marzo de 1999 por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportación de los cereales y de las harinas, grañones y sémolas de trigo o de centeno

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: L 63/30 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 12. 3. 1999 REGLAMENTO (CE) No 535/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 11 de marzo de 1999 por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportaci(cid:155)n de los cereales y de las harinas, gra(cid:157)ones y s(cid:130)molas de trigo o de centeno LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece una organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de los cereales (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 923/96 de la Comisi(cid:155)n (2), y, en particular, el apartado 2 de su art(cid:146)culo 13, Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el art(cid:146)culo 13 del Reglamento (CEE) no 1766/92, la diferencia entre las cotizaciones o los precios en el mercado mundial de los productos contemplados en el art(cid:146)culo 1 de dicho Reglamento y los precios de dichos productos en la Comunidad puede cubrirse mediante una restituci(cid:155)n a la exportaci(cid:155)n; Considerando que las restituciones deben fijarse teniendo en cuenta los elementos mencionados en el art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisi(cid:155)n, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen las disposiciones de aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la concesi(cid:155)n de las restitu- ciones por exportaci(cid:155)n y las medidas que deben adoptarse en caso de perturbaci(cid:155)n en el sector de los cereales (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2513/98 (4); Considerando que, en lo que se refiere a las harinas, gra(cid:157)ones y s(cid:130)molas de trigo o de centeno, la restituci(cid:155)n aplicable a dichos productos debe calcularse teniendo en cuenta la cantidad de cereales necesaria para la fabricaci(cid:155)n de los mismos; que el Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisi(cid:155)n ha fijado dichas cantidades; Considerando que la situaci(cid:155)n del mercado mundial o las exigencias espec(cid:146)ficas de determinados mercados pueden requerir la diferenciaci(cid:155)n de la restituci(cid:155)n para determi- nados productos de acuerdo con su destino; Considerando que la restituci(cid:155)n debe fijarse una vez por mes y puede ser modificada en el intervalo; Considerando que la aplicaci(cid:155)n de dichas modalidades a la situaci(cid:155)n actual de los mercados en el sector de los cereales, y, en particular, a las cotizaciones o precios de dichos productos en la Comunidad y en el mercado mundial, conduce a fijar la restituci(cid:155)n en los importes consignados en el anexo; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Se fijan en los importes consignados en el anexo las restituciones a la exportaci(cid:155)n, en el estado en que se encuentran, de los productos contemplados en las letras a), b) y c) del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 1766/92, excepto la malta. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 12 de marzo de 1999. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 11 de marzo de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) DO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. 12. 3. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 63/31 ANEXO del Reglamento de la Comisi(cid:155)n, de 11 de marzo de 1999, por el que se fijan las restituciones aplicables a la exportaci(cid:155)n de los cereales y de las harinas, gra(cid:157)ones y s(cid:130)molas de trigo o de centeno C(cid:155)digo del producto Destino (1) (en EUR/t) Importe de las restituciones C(cid:155)digo del producto Destino (1) (en EUR/t) Importe de las restituciones 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — (1) Los destinos se identifican como sigue: 01 todos los terceros pa(cid:146)ses, 02 otros terceros pa(cid:146)ses, 03 Suiza, Liechtenstein. — 0 — 23,00 0 64,00 0 — 43,00 0 — — — 35,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 — — 01 01 — 01 — — 45,00 42,25 39,00 36,00 33,50 — — 82,00 — — 30,00 (2) 27,00 (2) — 30,00 (2) — (2) Si el producto contiene s(cid:130)molas en copos no se conceder(cid:145) restituci(cid:155)n alguna. Nota: Las zonas ser(cid:145)n las que se delimitan en el Reglamento (CEE) no 2145/92 de la Comisi(cid:155)n (DO L 214 de 30. 7. 1992, p. 20), modificado


title: WRITTEN QUESTION No. 763/99 by Petrus CORNELISSEN Avalanche disasters in the Alps

eurovoc_concepts:
Alpine Region
afforestation
applied research
atmospheric conditions
cartography
environmental research
environmental risk prevention
meteorology
natural disaster
natural hazard

text: 3. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 348/129 Med anledning av denna begäran har kommissionen i samråd med den cypriotiska regeringen finansierat åtgärder rörande båda befolkningsgrupperna såväl på som utanför ön, vilka har lett till en bättre förståelse för unionen och dess politik på olika områden och till att de direkta kontakterna mellan de båda cypriotiska befolkningsgrupperna har förstärkts. Kommissionen har dock inte finansierat några ”institutioner” eller ”organisationer” som har sitt säte på den norra delen av Cypern. (1999/C 348/175) SKRIFTLIG FRÅGA E-0760/99 från Roberto Speciale (PSE) till kommissionen (29 mars 1999) Angående: Medborgerliga och politiska rättigheter på Kuba På Kuba har man nyligen inlett en ”rättegång” mot fyra politiska oliktänkande som redan suttit häktade över 18 månader utan något skydd för sina rättigheter. Samtidigt har man i förebyggande syfte anhållit eller häktat tiotals oliktänkande, uppenbarligen för att förhindra alla slags offentliga demonstrationer. Dessa personer (intellektuella och journalister) anklagas för att ha uttryckt sina åsikter och i synnerhet för att ha utarbetat en text med den talande titeln ”Fosterlandet är allas”. Vad har kommissionen gjort och vad ämnar den göra för att inför de kubanska myndigheterna ge uttryck 1. för Europeiska unionens orubbliga motstånd mot ett tillvägagångssätt som kränker de grundläggande medborgerliga och politiska rättigheterna och för att kräva att oliktänkandena skall befrias? Hur ämnar kommissionen gå till väga för att återigen med kraft anmoda USA att upphäva den orimliga 2. och skadliga ekonomiska blockad som landet inledde för 40 år sedan och för att få det kubanska samhället att öppnas för politisk pluralism samt tanke- och yttrandefrihet 8 något som Europaparlamentet flera gånger klart har efterlyst? Svar från João de Deus Pinheiro på kommissionens vägnar (21 april 1999) Vladimiro Roca, Felix Antonio Bonne, René Gomez och Marta Roque, medlemmar av den s. k. ”interna dissidentgruppen”, har av kubansk domstol dömts till fem, fyra, fyra respektive tre och ett halvt års fängelse. De dömdes för att ha utövat sin rätt till yttrandefrihet, en allmänt erkänd rättighet. Omedelbart efter offentliggörandet av utslaget av rättegången avgav unionen en förklaring i vilken den uttryckte sitt djupa beklagande över den fällande domen mot de fyra politiskt oliktänkande och över de omständigheter under vilka rättegången hade utspelat sig och krävde ett snabbt frigivande av de fyra. Med hjälp av de instrument den förfogar över och inom ramen för den gemensamma ståndpunkten av den 2 december 1996 kommer kommissionen att fortsätta att positivt understödja övergången till en pluralistisk demokrati och att främja respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Kommissionen följer i detta sammanhang med stor uppmärksamhet hur situationen beträffande grund- läggande fri- och rättigheter utvecklas i Kuba. Kommissionen beviljar vidare humanitärt bistånd och bedriver ett riktat ekonomiskt samarbete som syftar till att stödja en öppning av landets ekonomi. (1999/C 348/176) SKRIFTLIG FRÅGA P-0763/99 från Petrus Cornelissen (PPE) till kommissionen (11 mars 1999) Angående: Lavinolyckor i Alperna Har kommissionen för avsikt att lämna något bidrag till diskussionen om möjliga åtgärder för att så 1. mycket som möjligt begränsa riskerna för lavinolyckor i Alperna och deras följder?