title: Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 45/1999 af 26. marts 1999 om ændring af protokol 4 til EØS-aftalen, om oprindelsesregler

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agro-industry
certificate of origin
customs regulations
customs valuation
originating product

text: 19. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 266/53 AFG(cid:216)RELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE E(cid:216)S-UDVALG Nr. 45/1999 af 26. marts 1999 om (cid:230)ndring af protokol 4 til E(cid:216)S-aftalen, om oprindelsesregler DET BLANDEDE E(cid:216)S-UDVALG HAR (cid:151) under henvisning til aftalen om Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)de, som tilpasset ved pro- tokollen om tilpasning af aftalen om Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)de, i det fłlgende ben(cid:230)vnt »aftalen«, s(cid:230)rlig artikel 98, og ud fra fłlgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) (5) Protokol 4 til aftalen blev (cid:230)ndret ved afgłrelse nr. 114/98 truffet af Det Blandede E(cid:216)S-udvalg den 27. november 1998 (1). For at det udvidede kumulationssystem, der giver mulighed for at anvende materialer med oprindel- sesstatus i F(cid:230)llesskabet, Polen, Ungarn, Tjekkiet, Slovakiet, Bulgarien, Rum(cid:230)nien, Estland, Letland, Litauen, Slovenien, Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)de (i det fłlgende ben(cid:230)vnt »E(cid:216)S«), Island, Norge eller Schweiz, kan fungere tilfredsstillende, błr definitionen af begrebet varer med oprindelsesstatus (cid:230)ndres. I betragtning af situationen mellem F(cid:230)llesskabet og Tyrkiet ang(cid:229)ende industriprodukter er det beret- tiget at udvide ovenn(cid:230)vnte kumulationssystem til ogs(cid:229) at omfatte industriprodukter med oprindelse i Tyrkiet. For at lette handelen og forenkle de administrative formaliteter er det łnskeligt at (cid:230)ndre teksten i artikel 3. I listen over de i protokollen fastsatte bearbejdninger og forarbejdninger, som kr(cid:230)ves, for at mate- rialer uden oprindelsesstatus kan opn(cid:229) oprindelsesstatus, błr der foretages visse tilpasninger, for at der kan tages hensyn til dels udviklingen i forarbejdningsteknikkerne, dels r(cid:229)vareknaphed (cid:151) TRUFFET F(cid:216)LGENDE AFG(cid:216)RELSE: Artikel 1 I protokol 4 til aftalen foretages fłlgende (cid:230)ndringer: 1) Artikel 1, litra i), affattes s(cid:229)ledes: »i) »merv(cid:230)rdi:« prisen ab fabrik minus toldv(cid:230)rdien af alle anvendte produkter, som har oprindelse i de andre lande, der er anfłrt i artikel 3, eller, hvis toldv(cid:230)rdien ikke er kendt eller ikke kan opgł- res, den fłrste registrerede pris, der er betalt for disse materialer i E(cid:216)S. « 2) Artikel 3 »Artikel 3 Kumulation af materialer med oprindelsesstatus 1. Med forbehold af artikel 2, stk. 1, anses produkter som produkter med oprindelse i E(cid:216)S, hvis de er fremstillet af materialer med oprindelse i F(cid:230)llesskabet, Bulgarien, Polen, Ungarn, Tjekkiet, Slovakiet, (1) EFT L 277 af 28. 10. 1999, s. 51. L 266/54 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 10. 2000 Rum(cid:230)nien, Estland, Letland, Litauen, Slovenien, Island, Norge, Schweiz (herunder Liechtenstein (*) eller Tyrkiet (**) i henhold til bestemmelserne i protokollen om oprindelsesregler, der er knyttet som bilag til aftalerne mellem de kontraherende parter og disse lande, forudsat at disse materialer har underg(cid:229)et en mere vidtg(cid:229)ende bearbejdning eller forarbejdning i E(cid:216)S end den, der er omhandlet i artikel 6 i denne protokol. Det kr(cid:230)ves ikke, at disse materialer har underg(cid:229)et en tilstr(cid:230)kkelig bearbejdning eller forarbejdning. 2. N(cid:229)r den bearbejdning eller forarbejdning, der er foreg(cid:229)et i E(cid:216)S, ikke er mere vidtg(cid:229)ende end den, der er omhandlet i artikel 6, anses det fremstillede produkt kun som et produkt med oprindelse i E(cid:216)S, hvis den dØr tilfłrte merv(cid:230)rdi overstiger v(cid:230)rdien af de anvendte materialer med oprindelse i et af de i stk. 1 omhandlede lande. Hvis dette ikke er tilf(cid:230)ldet, anses det fremstillede produkt som et produkt med oprindelse i det land, som tegner sig for den stłrste v(cid:230)rdi af de materialer med oprindelsesstatus, der er anvendt ved fremstillingen i E(cid:216)S. 3. Produkter med oprindelse i et af de lande, der er omhandlet i stk. 1, som ikke underg(cid:229)r nogen bearbejdning eller forarbejdning i E(cid:216)S, bevarer deres oprindelsesstatus, n(cid:229)r de udfłres til et af disse lande. 4. Den i denne artikel omhandlede kumulation m(cid:229) kun anvendes p(cid:229) de materialer og produkter, som har erhvervet deres oprindelsesstatus ved anvendelse af oprindelsesregler, der er identiske med oprindelsesreglerne i denne protokol. De kontraherende parter meddeler gennem Kommissionen for De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskaber hinanden de n(cid:230)rmere detaljer om aftaler og tilsvarende oprindelsesregler, som er indg(cid:229)et med de andre i stk. 1 omhandlede lande. Kommissionen for De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskaber offentliggłr i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)lles- skabers Tidende, C-udgaven, fra hvilken dato den i denne artikel omhandlede kumulation kan anvendes af de i stk. 1 omhandlede lande, der har opfyldt de nłdvendige betingelser. (*) Fyrstendłmmet Liechtenstein er i toldunion med Schweiz og er kontraherende part i aftalen om Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)de. (**) Kumulationen i denne artikel finder ikke anvendelse p(cid:229) materialer med oprindelse i Tyrkiet. De er opfłrt p(cid:229) listen i bilag VII til denne protokol. « 3) I artikel 25 (cid:230)ndres udtrykket »C2/CP3« til: »CN22/CN23«. 4) I bilag I, note 5. 2, inds(cid:230)ttes mellem betegnelsen »endelłse regenererede fibre« og betegnelsen »korte syntetiske fibre af polypropylen« fłlgende betegnelse: »strłmfłrende fibre«. 5) I bilag I, note 5. 2, udg(cid:229)r femte eksempel (»Et tuftet t(cid:230)ppe (cid:133) er opfyldt. «). 6) I bilag II inds(cid:230)ttes fłlgende HS-position mellem HS-position 2202 og 2208: »HS-position Varebeskrivelse Bearbejdning eller forarbejdning af materialer uden oprindelsesstatus, som giver den f(cid:230)rdige vare oprindelsesstatus (1) 2207 (2) (3) eller (4) (ethylalkohol), Ethanol ikke denatureret, med et alkohol- indhold p(cid:229) 80 % vol. eller der- over; ethanol (ethylalkohol) og anden denatureret, spiritus, uanset alkoholindholdet Fremstilling: (cid:151) p(cid:229) basis af materialer, der ikke henhłrer under pos. 2207 eller 2208« 19. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 266/55 7) I bilag II affattes reglen, der vedrłrer kapitel 57, s(cid:229)ledes: »Kapitel 57 Gulvt(cid:230)pper og anden gulv- bel(cid:230)gning af tekstilmaterialer: (cid:151) Af n(cid:229)lefilt Fremstilling p(cid:229) basis af (*): (cid:151) naturlige fibre, eller (cid:151) kemikalier eller spindeop- lłsninger Fremstilling p(cid:229) basis af: (cid:151) filamenter polypro- af pylen, der henhłrer under pos. 5402 (cid:151) fibre af polypropylen, der henhłrer under pos. 5503 eller 5506 (cid:151) b(cid:229)nd (tow) af filamenter af polypropylen, der hen- hłrer under pos. 5501 er dog tilladt, forudsat at de enkelte fibres finhed er mindre end 9 dØcitex og at deres v(cid:230)rdi ikke oversti- ger 40 % af den f(cid:230)rdige vares pris ab fabrik Jutestof kan dog anvendes som underlag (cid:151) Af andet filt Fremstilling p(cid:229) basis af (*): (cid:151) naturlige fibre, ikke kar- tede eller k(cid:230)mmede eller p(cid:229) anden m(cid:229)de beredt til spinding, eller (cid:151) kemikalier eller spinde- oplłsninger (cid:151) Af andre tekstilvarer Fremstilling p(cid:229) basis af (*): (cid:151) garn af kokos eller jute (**) (cid:151) garn af syntetiske eller regenererede fibre (cid:151) naturlige fibre, eller (cid:151) korte kemofibre, ikke kar- tede eller k(cid:230)mmede eller p(cid:229) anden m(cid:229)de beredt til spinding. Jutestof kan dog anvendes som underlag (*) Ang(cid:229)ende de s(cid:230)rlige betingelser, der g(cid:230)lder for varer fremstillet af blandinger af tekstilmaterialer, se indledende note 5. (**) Anvendelsen af garn af jute er tilladt fra 1. juli 2000. « L 266/56 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 10. 2000 8) I bilag II affattes reglen, der vedrłrer HS-position 7006, s(cid:229)ledes: »7006 kantslebet, Glas som n(cid:230)vnt i pos. 7003, 7004 eller 7005, błjet, facet- eller graveret, boret, emaljeret eller p(cid:229) anden m(cid:229)de bearbejdet, men ikke indrammet eller i forbindelse med andre materialer: (cid:151) glasplader (substrater), med af ifłlge dielektrisk metal, standarderne fra SEMII (*) bel(cid:230)gning halvledere (cid:151) Andre varer Fremstilling p(cid:229) basis af glaspla- (substrater) uden bel(cid:230)g- der ning henhłrende under pos. 7006 Fremstilling p(cid:229) basis af mate- rialer henhłrende under pos. 7001 (*) SEMII (cid:151) Semiconductor Equipment and Materials Institute Incorporated. « 9) I bilag II affattes reglen, der vedrłrer HS-position 7601, s(cid:229)ledes: »7601 Ubearbejdet aluminium Fremstilling, ved hvilken: (cid:151) alle anvendte materia- ler henhłrer under en end position anden den f(cid:230)rdige vare, og af alle (cid:151) v(cid:230)rdien anvendte materialer ikke overstiger 50 % af den f(cid:230)rdige vares pris ab fabrik eller Fremstilling ved varmebe- handling eller elektrolyse p(cid:229) basis af ulegeret alumi- nium eller affald og skrot af aluminium« 19. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 266/57 10) Efter bilag VI tilfłjes fłlgende bilag: »BILAG VII Liste over materialer med oprindelse i Tyrkiet, p(cid:229) hvilke bestemmelserne i artikel 3 ikke finder anven- delse, for hvert kapitel og hver position i Det Harmonisere System (HS) Kapitel 1 Kapitel 2 Kapitel 3 0401-0402 ex 0403 0404-0410 0504 0511 Kapitel 6 0701-0709 ex 0710 ex 0711 0712-0714 Kapitel 8 ex Kapitel 9 Kapitel 10 Kapitel 11 Kapitel 12 ex 1302 1501-1514 ex 1515 ex 1516 K(cid:230)rnem(cid:230)lk, koaguleret m(cid:230)lk eller flłde, yoghurt, kefir og anden fermenteret eller syrnet m(cid:230)lk og flłde, ogs(cid:229) koncentreret, ikke tilsat sukker eller andre słdemidler Grłntsager, bortset fra sukkermajs henhłrende under pos. 0710 40 00, ogs(cid:229) kogt i vand eller dampkogte, frosne Grłntsager, bortset fra sukkermajs henhłrende under pos. 0711 90 30, forelłbigt konserverede f. eks. med svovldioxid, i saltlage, svovlsyrlingvand eller andre konser- verende oplłsninger, men ikke tilberedt til umiddelbar fort(cid:230)ring Kaffe, te og krydderier, undtagen matØ under pos. 0903 Pectinstoffer, pectinater og pectater Andre vegetabilske fedtstoffer og olier (undtagen jojobaolie og fraktioner deraf) samt fraktioner deraf, ogs(cid:229) raffinerede, men ikke kemisk modificerede Animalske og vegetabilske fedtoffer og olier samt fraktioner deraf, helt eller delvis hydrerede, inter-esterificerede, re-esterificerede eller elaidiniserede, ogs(cid:229) raffinerede, men ikke p(cid:229) anden m(cid:229)de bearbejdede, undtagen h(cid:230)rdet ricinusolie (s(cid:229)kaldt opal- voks) ex 1517 og ex 1518 Margarine, kunstspisefedt og andre bearbejdede spiselige fedtoffer ex 1522 Kapitel 16 1701 ex 1702 1703 1801 og 1802 ex 1902 Restprodukter fra behandling af festoffer, fede olier eller animalsk og vegetabilsk voks, undtagen degras Andet sukker, herunder kemisk ren lactose, maltose, glucose og fructose, i fast form; sirup og andre sukkeroplłsninger uden indhold af tilsatte smagstoffer eller farvestof- fer; kunsthonning, ogs(cid:229) blandet med naturlig honning; karamel, undtagen varer hen- hłrende under pos. 1702 11 00, 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 50 00 og 1702 90 10 Pastaprodukter med indhold p(cid:229) over 20 v(cid:230)gtprocent af fisk, krebsdyr, blłddyr eller andre hvirvellłse vanddyr, płlser og lign. , kłd eller slagteaffald (herunder fedt af enhver art) L 266/58 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 10. 2000 Agurker og asier, spiselłg, mangochutney, frugt af arten Capsicum, bortset fra słd peber, svampe og oliven, tilberedt eller konserveret med eddike eller eddikesyre Andre grłntsager, tilberedt eller konserveret p(cid:229) anden m(cid:229)de end med eddike eller eddikesyre, frosne, undtagen varer henhłrende under pos. 2006, bortset fra kartofler i form af mel eller flager og sukkermajs Andre grłntsager, tilberedt eller konserveret p(cid:229) anden m(cid:229)de end med eddike eller eddikesyre, ikke frosne, undtagen varer henhłrende under pos. 2006, bortset fra kartofler i form af mel eller flager og sukkermajs Frugter, nłdder og andre spiselige plantedele, tilberedt eller konserveret p(cid:229) anden m(cid:229)de, ogs(cid:229) tilsat sukker, andre słdemidler eller alkohol, ikke andetsteds tariferet, undtagen jordnłddesmłr, palmehjerter, sukkermajs, yamsrłdder, słde kartofler og lignende spiselige dele af planter, med indhold af stivelse p(cid:229) 5 v(cid:230)gtprocent og der- over, vinblade, humleskud og andre lignende spiselige plantedele Sirup og andre sukkeroplłsninger, tilsat smagsstoffer eller farvestoffer Ethanol (ethylalkohol), ikke denatureret, med et alkoholindhold p(cid:229) 80 % vol. eller derover, fremstillet af landbrugsprodukter, der er opfłrt her Ethanol (ethylalkohol), ikke denatureret, med et alkoholindhold p(cid:229) under 80 % vol. , fremstillet af landbrugsprodukter, der er opfłrt her« ex 2001 2002 og 2003 ex 2004 ex 2005 2006 eller 2007 ex 2008 2009 ex 2106 2204 2206 ex 2207 ex 2208 2209 Kapitel 23 2401 4501 5301 og 5302 Artikel 2 Denne afgłrelse tr(cid:230)der i kraft den 1. januar 1999, forudsat at Det Blandede E(cid:216)S-udvalg har modtaget alle fornłdne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1. Denne afgłrelse offentliggłres i E(cid:216)S-afsnittet i og E(cid:216)S-till(cid:230)gget til De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. Artikel 3 Udf(cid:230)rdiget i Bruxelles, den 26. marts 1999. P(cid:229) Det Blandede E(cid:216)S-udvalgs vegne F. BARBASO Formand


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 697/99 van José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Structuurfondsen

eurovoc_concepts:
EU aid
OSCE
Structural Funds
economic statistics
gross domestic product
gross national product
less-favoured region
underground economy

formats: html pdf print

text: 3. 12. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 348/115 Antwoord van mevrouw Bonino namens de Commissie (3 mei 1999) Neen, de Commissie heeft vastgesteld dat de invoer uit landen die van een preferentiestelsel genieten (Staten in Afrika, het Caribische gebied en de Stille Oceaan (ACS) en landen die in aanmerking komen voor het stelsel van algemene tariefpreferenties SAP-Drugs) niet voldoende is om de communautaire blikproductie te bevoorraden. (1999/C 348/147) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0693/99 van Sebastiano Musumeci (NI) aan de Commissie (26 maart 1999) Betreft: Verbod op de invoer van wijnmost uit derde landen Het voorstel voor een nieuwe gemeenschappelijke marktordening van de Commissie voorziet in de mogelijkheid tot invoer van wijnmost uit derde landen en in de daarmee gepaard gaande wijnproductie. Dit zou een ernstige inbreuk zijn op de rechten van de Siciliaanse en mediterrane wijnproducenten in het algemeen en tevens vierkant indruisen tegen het beleid van de EG-Commissie, waarbij enerzijds de Italiaanse wijnproducenten wordt gevraagd hun productie te beperken en anderzijds de markt voor derde landen open te zetten. Tevens moet daarbij in overweging worden genomen dat producenten van buiten de Gemeenschap de mogelijkheid krijgen om door consumenten binnen de Gemeenschap te worden erkend als „producenten”, die ten volle aanspraak kunnen maken op dezelfde steun als de gebruikers van druiven die binnen de Gemeen- schap zijn geproduceerd. Kan de Commissie derhalve laten weten welke maatregelen zij denkt te nemen om: 1. 2. de invoer in Italië tegen te gaan van wijnmost uit landen buiten de Gemeenschap, waardoor de Italiaanse landbouwers extra zouden worden benadeeld, mede aangezien de wijnbouw symbool staat voor de mediterrane landbouwproductie; voor de landen waar dit gebruikelijk is, een verbod in te stellen op de instandhouding van verrijking van wijnmost met behulp van sacharose? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (30 april 1999) De Raad heeft een akkoord bereikt over het voorstel voor een hervorming van de gemeenschappelijke ordening van de wijnmarkt. Dit akkoord voorziet in de voortzetting van de huidige situatie wat betreft de invoer van druivenmost uit derde landen en bijgevolg in de handhaving van het verbod op verwerking van deze most tot wijn. Anderzijds was het absoluut noodzakelijk om het status quo inzake oenologische procédés > met inbegrip van de mogelijkheid tot verrijking met saccharose in bepaalde regio’s > te handhaven om een politiek akkoord over dit voorstel te kunnen bereiken. (1999/C 348/148) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0697/99 van José García-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (26 maart 1999) Betreft: Structuurfondsen Regio’s waar het inkomen per hoofd van bevolking lager ligt dan 75 % van het communautaire gemiddelde, worden aangemerkt als „regio’s van doelstelling 1” en profiteren van omvangrijke communautaire steun. Om te weten of deze drempel al of niet is overschreden, bepaalt het voorstel voor een verordening van de Raad, COM(98) 0131 def. (1), houdende algemene bepalingen inzake de Structuurfondsen, dat rekening moet worden gehouden met de cijfers over de afgelopen drie jaar waarover bij Eurostat gegevens beschikbaar zijn


title: Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 40/1999 od 26. ožujka 1999. o izmjeni Priloga XIII. (Promet) Sporazumu o EGP-u

eurovoc_concepts:
carriage of passengers
crew
maritime safety
maritime transport
transport regulations
transport safety

text: L_2000266HR. 01004601. xml 11/Sv. 031 HR Službeni list Europske unije 136 22000D1019(13) L 266/46 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 26. 03. 1999. ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a br. 40/1999 od 26. ožujka 1999. o izmjeni Priloga XIII. (Promet) Sporazumu o EGP-u ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a, uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je prilagođen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98. , budući da: (1) Prilog XIII. Sporazumu izmijenjen je Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 15/1999 od 29. siječnja 1999. (1). (2) Direktivu Vijeća 98/41/EZ od 18. lipnja 1998. o upisu osoba koje putuju putničkim brodovima koji plove prema lukama ili iz luka država članica Zajednice (2) treba unijeti u Sporazum, ODLUČIO JE: Članak 1. Iza točke 56. d (Direktiva Vijeća 96/98/EZ) u Prilogu XIII. Sporazumu umeće se sljedeća točka: „56. e 398 L 0041: Direktiva Vijeća 98/41/EZ od 18. lipnja 1998. o upisu osoba koje putuju putničkim brodovima koji plove prema lukama ili iz luka država članica Zajednice (SL L 188, 2. 7. 1998. , str. 35. ). ” Članak 2. Tekstovi Direktive br. 98/41/EZ na islandskom i norveškom jeziku, koji su priloženi odnosnim jezičnim inačicama ove Odluke, vjerodostojni su. Članak 3. Ova Odluka stupa na snagu 18. lipnja 1999. , pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene Zajedničkom odboru EGP-a. Članak 4. Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europskih zajednica. Sastavljeno u Bruxellesu 26. ožujka 1999. Za Zajednički odbor EGP-a Predsjednik F. BARBASO (1)  SL L 35, 10. 2. 2000. , str. 45. (2)  SL L 188, 2. 7. 1998. , str. 35


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 693/99 dell'on. Sebastiano MUSUMECI Divieto di importazione di mosti da paesi terzi

eurovoc_concepts:
Italy
common organisation of markets
fruit product
grape
import restriction
protectionism
sucrose
third country
vinification
wine

text: 3. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 348/115 Risposta data dalla sig. ra Bonino in nome della Commissione (3 maggio 1999) La risposta della Commissione è negativa. La Commissione ha osservato che le materie prime provenienti dai paesi che godono di un regime preferenziale (paesi d’Africa, dei Caraibi e del Pacifico (ACP) e di un sistema di preferenze generalizzate (SPG) ! Patto Andino), non sono sufficienti ad approvvigionare l’industria conserviera comunitaria. (1999/C 348/147) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0693/99 di Sebastiano Musumeci (NI) alla Commissione (26 marzo 1999) Oggetto: Divieto di importazione di mosti da paesi terzi Premesso che la proposta della Commissione relativa alla nuova OCM prevede la possibilità di importazioni di mosti dai paesi terzi e della conseguente vinificazione; tenuto conto che il verificarsi di tale ipotesi costituirebbe un serio pregiudizio per la viticoltura siciliana e mediterranea in genere, peraltro in evidente contrasto con la linea politica della Commissione UE che, da un lato, chiede ai viticoltori italiani di contenere le produzioni e, dall’altro, di aprire a quelle dei paesi terzi; considerato ancora che tali produzioni extracomunitarie danno agli utilizzatori degli Stati membri la possibilità di essere riconosciuti come «produttori» a tutti gli effetti e beneficiare, quindi, degli stessi aiuti previsti per i produttori che utilizzano uve prodotte nella Comunità; può far sapere la Commissione quali iniziative intende prendere: 1. per scongiurare l’entrata in Italia dei mosti da paesi extracomunitari e, quindi, un’ulteriore penalizzazione per l’agricoltura italiana, che nel vino vanta il simbolo delle produzioni mediterranee; 2. per vietare, a quei Paesi in cui è in vigore, il mantenimento dell’arricchimento dei mosti tramite il saccarosio? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (30 aprile 1999) Il Consiglio ha raggiunto un accordo circa la proposta di riforma dell’organizzazione comune del mercato del vino. Tale accordo mantiene la situazione attuale per quanto riguarda le importazioni di mosti di uva dai paesi terzi e prevede pertanto il divieto di vinificare tali mosti. D’altro lato, era assolutamente necessario mantenere lo status quo in materia di pratiche enologiche, consentendo ad alcune regioni di arricchire i mosti con il saccarosio, onde arrivare ad un accordo politico sulla proposta in questione. (1999/C 348/148) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0697/99 di José García-Margallo y Marfil (PPE) alla Commissione (26 marzo 1999) Oggetto: Fondi strutturali Le regioni il cui livello di reddito pro capite è inferiore al 75 % della media comunitaria sono definite «regioni dell’obiettivo 1» e beneficiano di importanti aiuti comunitari. Per sapere se questo livello sia stato superato o meno, il progetto di regolamento del Consiglio COM(98) 0131 def. (1) recante disposizioni generali relative ai Fondi strutturali prescrive che si faccia riferimento ai dati comunitari degli ultimi tre anni per i quali EUROSTAT dispone di dati


title: Kommissionens förordning (EG) nr 664/1999 av den 26 mars 1999 om ändring av förordning (EEG) nr 1833/92 om fastställande av stödbeloppen för leverans av spannmålsprodukter från gemenskapen till Azorerna och Madeira

eurovoc_concepts:
Azores
EU aid
Madeira
cereals
supply

formats: pdf print

text: 27. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 83/21 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 664/1999 av den 26 mars 1999 om (cid:132)ndring av f(cid:148)rordning (EEG) nr 1833/92 om fastst(cid:132)llande av st(cid:148)dbeloppen f(cid:148)r leverans av spannm(cid:134)lsprodukter fr(cid:134)n gemenskapen till Azorerna och Madeira EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1600/92 av den 15 juni 1992 om s(cid:132)rskilda best(cid:132)mmelser f(cid:148)r Azorerna och Madeira ang(cid:134)ende vissa jordbruksprodukter (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 562/98 (2), s(cid:132)rskilt artikel 10 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: leverans av spannm(cid:134)lsprodukter St(cid:148)dbeloppen f(cid:148)r till Azorerna och Madeira fastst(cid:132)lls i kommissionens f(cid:148)rord- ning (EEG) nr 1833/92 (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rord- ning (EG) nr 432/1999 (4). Till f(cid:148)ljd av pris- och kurs(cid:132)nd- ringarna f(cid:148)r spannm(cid:134)lsprodukter i den europeiska delen av gemenskapen och p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden, b(cid:148)r st(cid:148)det f(cid:148)r leverans till Azorerna och Madeira fastst(cid:132)llas till de belopp som anges i bilagan. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Bilagan till den (cid:132)ndrade f(cid:148)rordningen (EEG) nr 1833/92 ers(cid:132)tts med bilagan till den h(cid:132)r f(cid:148)rordningen. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 1 april 1999. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 26 mars 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 173, 27. 6. 1992, s. 1. (2) EGT L 76, 13. 3. 1998, s. 6. (3) EGT L 185, 4. 7. 1992, s. 28. (4) EGT L 52, 27. 2. 1999, s. 22. L 83/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 3. 1999 BILAGA till kommissionens f(cid:148)rordning av den 26 mars 1999 om (cid:132)ndring av f(cid:148)rordning (EEG) nr 1833/92 om fastst(cid:132)llande av st(cid:148)dbelopp f(cid:148)r leverans av spannm(cid:134)lsprodukter fr(cid:134)n gemen- skapen till Azorerna och Madeira Produkt KN-nr Vete Korn Majs Durumvete (1001 90 99) (1003 00 90) (1005 90 00) (1001 10 00) (EUR/t) St(cid:148)dbelopp Destination Azorerna Madeira 36,00 55,00 47,00 8,00 36,00 55,00 47,00 8,00


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 696/99 van José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Structuurfondsen

eurovoc_concepts:
EU aid
OSCE
Structural Funds
eligible region
gross domestic product
purchasing power

text: 12. 11. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 325/131 Gecombineerd Antwoord van de heer de Silguy namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-E-0657/99, E-0658/99, E-0659/99, E-0660/99, E-0661/99, E-0662/99, E-0663/99, E-0664/99, E-0665/99, E-0666/99, E-0667/99, E-0668/99, E-0669/99, E-0670/99, E-0671/99, E-0672/99, E-0673/99, E-0674/99 en E-0675/99 (23 april 1999) De Commissie zendt het geachte parlementslid en het Secretariaat-generaal van het Parlement rechtstreeks een tabel met de gevraagde gegevens toe. (1999/C 325/193) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0696/99 van José García-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (26 maart 1999) Betreft: Structuurfondsen Regio’s waar het inkomen per hoofd van bevolking lager ligt dan 75 % van het communautaire gemiddelde, worden aangemerkt als „regio’s van doelstelling 1” en profiteren van omvangrijke communautaire steun. Om te weten of deze drempel al of niet is overschreden, bepaalt het voorstel voor een verordening van de Raad, COM(98) 0131 def. (1), houdende algemene bepalingen inzake de Structuurfondsen, dat rekening moet worden gehouden met de cijfers over de afgelopen drie jaar waarover bij Eurostat gegevens beschikbaar zijn. Momenteel zijn pas de gegevens over de boekjaren 1994, 1995. en 1. 96 beschikbaar. Wanneer worden in de regio’s die voor „doelstelling 1” in aanmerking willen komen, de cijfers voor 1994 vervangen door die voor 1997? (1) PB C 176 van 9. 6. 1998, blz. 1. Antwoord van de heer de Silguy namens de Commissie (19 april 1999) De schattingen van het regionale bruto binnenlands product (BBP) per inwoner, uitgedrukt in koopkrach- tstandaard, voor het jaar 1997 zijn in beginsel in december 1999 beschikbaar. (1999/C 325/194) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0748/99 van Anita Pollack (PSE) aan de Commissie (29 maart 1999) Betreft: EG-ontwikkelingshulp aan landen in Zuid-Azië Kan de Commissie een lijst voorleggen waarop het totaal van de EG-ontwikkelingssteun aan de volgende landen voor elk van de afgelopen vijf jaar is vermeld: India, Bangladesh, Pakistan, Nepal, Sri Lanka, Boetan, de Maladiven? Kan zij ook een lijst voorleggen waarop de EG-ontwikkelingshulp voor elk van de afgelopen vijf jaar voor deze landen per hoofd van de bevolking wordt vermeld? Antwoord van de heer Marín namens de Commissie (29 april 1999) De Commissie zendt het geachte parlementslid en het Secretariaat-generaal van het Parlement rechtstreeks de gevraagde gegevens toe


title: WRITTEN QUESTION No. 669/99 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Structural Funds

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
EU aid
OSCE
Rioja
Structural Funds
aid system
eligible region

text: C 325/128 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 12. 11. 1999 (1999/C 325/184) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0667/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso henkilöä kohden on alle 75 % yhteisön keskiarvosta, lasketaan kuuluviksi tavoitteen 1 alueisiin ja ne hyötyvät huomattavista yhteisötuista. Jotta tiedettäisiin, ylittyykö tämä kynnys vai ei, rakennerahastojen yleiset säännökset vahvistavassa neuvoston asetusluonnoksessa (KOM(98) 0131 lopull. ) (1) säädetään otettavaksi huomioon Eurostatissa viimeisen kolmen vuoden ajalta käytettävissä olevat luvut. Tällä hetkellä sillä on tiedot ainoastaan varainhoitovuosilta 1994, 1995 ja 1996. Mitkä ovat Extremaduran luvut kyseisinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 325/185) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0668/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso henkilöä kohden on alle 75 % yhteisön keskiarvosta, lasketaan kuuluviksi tavoitteen 1 alueisiin ja ne hyötyvät huomattavista yhteisötuista. Jotta tiedettäisiin, ylittyykö tämä kynnys vai ei, rakennerahastojen yleiset säännökset vahvistavassa neuvoston asetusluonnoksessa (KOM(98) 0131 lopull. ) (1) säädetään otettavaksi huomioon Eurostatissa viimeisen kolmen vuoden ajalta käytettävissä olevat luvut. Tällä hetkellä sillä on tiedot ainoastaan varainhoitovuosilta 1994, 1995 ja 1996. Mitkä ovat Galician luvut kyseisinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 325/186) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0669/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (26. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso henkilöä kohden on alle 75 % yhteisön keskiarvosta, lasketaan kuuluviksi tavoitteen 1 alueisiin ja ne hyötyvät huomattavista yhteisötuista. Jotta tiedettäisiin, ylittyykö tämä kynnys vai ei, rakennerahastojen yleiset säännökset vahvistavassa neuvoston asetusluonnoksessa (KOM(98) 0131 lopull. ) (1) säädetään otettavaksi huomioon Eurostatissa viimeisen kolmen vuoden ajalta käytettävissä olevat luvut. Tällä hetkellä sillä on tiedot ainoastaan varainhoitovuosilta 1994, 1995 ja 1996. Mitkä ovat La Riojan luvut kyseisinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9. 6. 1998, s. 1


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 704/99 van José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Structuurfondsen

eurovoc_concepts:
Cantabria
OSCE
Structural Funds
economic statistics
eligible region
gross domestic product
less-favoured region
regional aid
regional economy
underground economy

text: 3. 12. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 348/119 (1999/C 348/155) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0704/99 van José García-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (26 maart 1999) Betreft: Structuurfondsen Regio’s waar het inkomen per hoofd van bevolking lager ligt dan 75 % van het communautaire gemiddelde, worden aangemerkt als „regio’s van doelstelling 1” en profiteren van omvangrijke communautaire steun. Om te weten of deze drempel al of niet is overschreden, bepaalt het voorstel voor een verordening van de Raad, COM(98) 0131 def. (1), houdende algemene bepalingen inzake de Structuurfondsen, dat rekening moet worden gehouden met de cijfers over de afgelopen drie jaar waarover bij Eurostat gegevens beschikbaar zijn. De Directeur-generaal van het Bureau voor de Statistiek der Europese Gemeenschappen (Eurostat) maakte in de vergadering van de Subcommissie monetaire zaken op 17. 2. 1999 bekend dat in de statistische gegevens over de boekjaren 1994, 1995 en 1996 ook die van het grijze circuit van de geanalyseerde regio’s waren verdisconteerd, zonder echter de criteria voor de schatting of beoordeling van dit soort bedrijvigheid te vermelden. Welke deel van het regionale inkomen in de Regio Cantabrië wordt in elk van deze jaren aan het „grijze circuit” toegeschreven en welk deel aan het „witte circuit”? (1) PB C 176 van 9. 6. 1998, blz. 1. (1999/C 348/156) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0705/99 van José García-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (26 maart 1999) Betreft: Structuurfondsen Regio’s waar het inkomen per hoofd van bevolking lager ligt dan 75 % van het communautaire gemiddelde, worden aangemerkt als „regio’s van doelstelling 1” en profiteren van omvangrijke communautaire steun. Om te weten of deze drempel al of niet is overschreden, bepaalt het voorstel voor een verordening van de Raad, COM(98) 0131 def. (1), houdende algemene bepalingen inzake de Structuurfondsen, dat rekening moet worden gehouden met de cijfers over de afgelopen drie jaar waarover bij Eurostat gegevens beschikbaar zijn. De Directeur-generaal van het Bureau voor de Statistiek der Europese Gemeenschappen (Eurostat) maakte in de vergadering van de Subcommissie monetaire zaken op 17. 2. 1999 bekend dat in de statistische gegevens over de boekjaren 1994, 1995 en 1996 ook die van het grijze circuit van de geanalyseerde regio’s waren verdisconteerd, zonder echter de criteria voor de schatting of beoordeling van dit soort bedrijvigheid te vermelden. Welke deel van het regionale inkomen in de Regio Castilla en León wordt in elk van deze jaren aan het „grijze circuit” toegeschreven en welk deel aan het „witte circuit”? (1) PB C 176 van 9. 6. 1998, blz. 1. (1999/C 348/157) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0706/99 van José García-Margallo y Marfil (PPE) aan de Commissie (26 maart 1999) Betreft: Structuurfondsen Regio’s waar het inkomen per hoofd van bevolking lager ligt dan 75 % van het communautaire gemiddelde, worden aangemerkt als „regio’s van doelstelling 1” en profiteren van omvangrijke communautaire steun. Om te weten of deze drempel al of niet is overschreden, bepaalt het voorstel voor een verordening van de Raad, COM(98) 0131 def. (1), houdende algemene bepalingen inzake de Structuurfondsen, dat rekening moet worden gehouden met de cijfers over de afgelopen drie jaar waarover bij Eurostat gegevens beschikbaar zijn


title: Απόφαση της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧ αριθ. 28/1999, της 26ης Μαρτίου 1999, για την τροποποίηση του παραρτήματος II (Τεχνικοί κανονισμοί, πρότυπα, έλεγχος και πιστοποίηση) της συμφωνίας για τον ΕΟΧ

eurovoc_concepts:
agricultural vehicle
speed control
tractor

text: 19. 10. 2000 EL Ep(cid:223)rglg Eugleq(cid:223)da sxm Etqxpaœj(cid:254)m Joimos(cid:222)sxm L 266/1 II (Pq(cid:220)neiy cia sgm irv(cid:253) sxm opo(cid:223)xm dem apaise(cid:223)sai dglor(cid:223)etrg) ETQXPA(cid:218)JOR OIJOMOLIJOR VXQOR LEIJSG EPISQOPG SOT EOV APOUARG SGR LEIJSGR EPISQOPGR SOT EOV aqih. 28/1999 sgy 26gy Laqs(cid:223)ot 1999 cia sgm sqopopo(cid:223)grg sot paqaqs(cid:222)lasoy II (Sevmijo(cid:223) jamomirlo(cid:223), pq(cid:252)stpa, (cid:221)kecvoy jai pirsopo(cid:223)grg) sgy rtluxm(cid:223)ay cia som EOV G LEIJSG EPISQOPG SOT EOV, ‚vomsay tp(cid:252)wg: sg rtluxm(cid:223)a cia som Etqxpaœj(cid:252) Oijomolij(cid:252) V(cid:254)qo, (cid:252)pxy sqopopoi(cid:222)hgje ap(cid:252) so pqxs(cid:252)jokko cia sgm pqoraq- loc(cid:222) sgy rtluxm(cid:223)ay cia som Etqxpaœj(cid:252) Ojomolij(cid:252) V(cid:254)qo, pot rso en(cid:222)y jake(cid:223)sai «g rtluxm(cid:223)a», jai id(cid:223)xy so (cid:220)qhqo 98, Ejsil(cid:254)msay sa aj(cid:252)kotha: (1) (2) So paq(cid:220)qsgla II sgy rtluxm(cid:223)ay sqopopoi(cid:222)hgje ap(cid:252) sgm ap(cid:252)uarg aqih. 1/1999 sgy Leijs(cid:222)y Episqop(cid:222)y sot EOV, sgy 29gy Iamotaq(cid:223)ot 1999 (1). G odgc(cid:223)a 97/54/EJ sot Etqxpaœjo(cid:253) Joimobotk(cid:223)ot jai sot Rtlbotk(cid:223)ot, sgy 23gy Repselbq(cid:223)ot 1997, cia sgm sqopopo(cid:223)grg, (cid:252)rom auoq(cid:220) sg l(cid:221)cirsg ej jasarjet(cid:222)y sav(cid:253)sgsa sxm sqovou(cid:252)qxm cexqcij(cid:254)m (cid:222) darij(cid:254)m sot Rtlbotk(cid:223)ot 74/150/EOJ, 74/151/EOJ, 74/152/EOJ, 74/346/EOJ, 74/347/EOJ, 75/321/EOJ, 75/322/EOJ, 76/432/EOJ, 76/763/EOJ, 77/311/EOJ, 77/537/EOJ, 78/764/EOJ, 78/933/EOJ, 79/532/EOJ, 79/533/EOJ, 80/720/EOJ, 86/297/EOJ, 86/415/EOJ jai 89/173/EOJ (2) pq(cid:221)pei ma emrxlasxhe(cid:223) rsg rtluxm(cid:223)a, sxm odgci(cid:254)m ekjtrs(cid:222)qxm, APOUARIFEI: ¢qhqo 1 G aj(cid:252)kothg peq(cid:223)psxrg pqors(cid:223)hesai rso rgle(cid:223)o 1 (odgc(cid:223)a 754/150/EOJ sot Rtlbotk(cid:223)ot) sot jeuaka(cid:223)ot 1. II sot paq(cid:220)qsglasoy II sgy rtluxm(cid:223)ay: «(cid:151) 397 L 0054: Odgc(cid:223)a 97/54/EJ sot Etqxpaœjo(cid:253) Joimobotk(cid:223)ot jai sot Rtlbotk(cid:223)ot, sgy 23gy Repsel- bq(cid:223)ot 1997(EE L 277 sgy 10. 10. 1997, r. 24). » (1) EE L 35 sgy 10. 2. 2000, r. 28. (2) EE L 277 sgy 10. 10. 1997, r. 28. L 266/2 EL Ep(cid:223)rglg Eugleq(cid:223)da sxm Etqxpaœj(cid:254)m Joimos(cid:222)sxm 19. 10. 2000 G aj(cid:252)kothg peq(cid:223)psxrg pqors(cid:223)hesai rso rgle(cid:223)o 2 (odgc(cid:223)a 74/151/EOJ sot Rtlbotk(cid:223)ot) sot jeuaka(cid:223)ot II 2. sot paq(cid:220)qsglasoy II sgy rtluxm(cid:223)ay: «(cid:151) 397 L 0054: Odgc(cid:223)a 97/54/EJ sot Etqxpaœjo(cid:253) Joimobotk(cid:223)ot jai sot Rtlbotk(cid:223)ot, sgy 23gy Repsel- bq(cid:223)ot 1997 (EE L 277 sgy 10. 10. 1997, r. 24). » G aj(cid:252)kothg peq(cid:223)psxrg pqors(cid:223)hesai rso rgle(cid:223)o 3 (odgc(cid:223)a 74/152/EOJ sot Rtlbotk(cid:223)ot) sot jeuaka(cid:223)ot II 3. sot paq(cid:220)qsglasoy II sgy rtluxm(cid:223)ay: «(cid:151) 397 L 0054: Odgc(cid:223)a 97/54/EJ sot Etqxpaœjo(cid:253) Joimobotk(cid:223)ot jai sot Rtlbotk(cid:223)ot, sgy 23gy Repsel- bq(cid:223)ot 1997 (EE L 277 sgy 10. 10. 1997, r. 24). » G aj(cid:252)kothg peq(cid:223)psxrg pqors(cid:223)hesai rso rgle(cid:223)o 4 (odgc(cid:223)a 74/346/EOJ sot Rtlbotk(cid:223)ot) sot jeuaka(cid:223)ot II 4. sot paq(cid:220)qsglasoy II sgy rtluxm(cid:223)ay: «(cid:151) 397 L 0054: Odgc(cid:223)a 97/54/EJ sot Etqxpaœjo(cid:253) Joimobotk(cid:223)ot jai sot Rtlbotk(cid:223)ot, sgy 23gy Repsel- bq(cid:223)ot 1997 (EE L 277 sgy 10. 10. 1997, r. 24). » G aj(cid:252)kothg peq(cid:223)psxrg pqors(cid:223)hesai rso rgle(cid:223)o 5 (odgc(cid:223)a 74/347/EOJ sot Rtlbotk(cid:223)ot) sot jeuaka(cid:223)ot II 5. sot paq(cid:220)qsglasoy II sgy rtluxm(cid:223)ay: «(cid:151) 397 L 0054: Odgc(cid:223)a 97/54/EJ sot Etqxpaœjo(cid:253) Joimobotk(cid:223)ot jai sot Rtlbotk(cid:223)ot, sgy 23gy Repsel- bq(cid:223)ot 1997 (EE L 277 sgy 10. 10. 1997, r. 24). » G aj(cid:252)kothg peq(cid:223)psxrg pqors(cid:223)hesai rso rgle(cid:223)o 6 (odgc(cid:223)a 75/321/EOJ sot Rtlbotk(cid:223)ot) sot jeuaka(cid:223)ot II 6. sot paq(cid:220)qsglasoy II sgy rtluxm(cid:223)ay: «(cid:151) 397 L 0054: Odgc(cid:223)a 97/54/EJ sot Etqxpaœjo(cid:253) Joimobotk(cid:223)ot jai sot Rtlbotk(cid:223)ot, sgy 23gy Repsel- bq(cid:223)ot 1997 (EE L 277 sgy 10. 10. 1997, r. 24). » G aj(cid:252)kothg peq(cid:223)psxrg pqors(cid:223)hesai rso rgle(cid:223)o 7 (odgc(cid:223)a 75/322/EOJ sot Rtlbotk(cid:223)ot) sot jeuaka(cid:223)ot II 7. sot paq(cid:220)qsglasoy II sgy rtluxm(cid:223)ay: «(cid:151) 397 L 0054: Odgc(cid:223)a 97/54/EJ sot Etqxpaœjo(cid:253) Joimobotk(cid:223)ot jai sot Rtlbotk(cid:223)ot, sgy 23gy Repsel- bq(cid:223)ot 1997 (EE L 277 sgy 10. 10. 1997, r. 24). » G aj(cid:252)kothg peq(cid:223)psxrg pqors(cid:223)hesai rso rgle(cid:223)o 8 (odgc(cid:223)a 75/432/EOJ sot Rtlbotk(cid:223)ot) sot jeuaka(cid:223)ot 8. II sot paq(cid:220)qsglasoy II sgy rtluxm(cid:223)ay: «(cid:151) 397 L 0054: Odgc(cid:223)a 97/54/EJ sot Etqxpaœjo(cid:253) Joimobotk(cid:223)ot jai sot Rtlbotk(cid:223)ot, sgy 23gy Repsel- bq(cid:223)ot 1997 (EE L 277 sgy 10. 10. 1997, r. 24). » G aj(cid:252)kothg peq(cid:223)psxrg pqors(cid:223)hesai rso rgle(cid:223)o 9 (odgc(cid:223)a 76/763/EOJ sot Rtlbotk(cid:223)ot) sot jeuaka(cid:223)ot II 9. sot paq(cid:220)qsglasoy II sgy rtluxm(cid:223)ay: «(cid:151) 397 L 0054: Odgc(cid:223)a 97/54/EJ sot Etqxpaœjo(cid:253) Joimobotk(cid:223)ot jai sot Rtlbotk(cid:223)ot, sgy 23gy Repsel- bq(cid:223)ot 1997 (EE L 277 sgy 10. 10. 1997, r. 24). » G aj(cid:252)kothg peq(cid:223)psxrg pqors(cid:223)hesai rso rgle(cid:223)o 10 (odgc(cid:223)a 77/311/EOJ sot Rtlbotk(cid:223)ot) sot jeuaka(cid:223)ot 10. II sot paq(cid:220)qsglasoy II sgy rtluxm(cid:223)ay: «(cid:151) 397 L 0054: Odgc(cid:223)a 97/54/EJ sot Etqxpaœjo(cid:253) Joimobotk(cid:223)ot jai sot Rtlbotk(cid:223)ot, sgy 23gy Repsel- bq(cid:223)ot 1997 (EE L 277 sgy 10. 10. 1997, r. 24). » G aj(cid:252)kothg peq(cid:223)psxrg pqors(cid:223)hesai rso rgle(cid:223)o 12 (odgc(cid:223)a 77/537/EOJ sot Rtlbotk(cid:223)ot) sot jeuaka(cid:223)ot 11. II sot paq(cid:220)qsglasoy II sgy rtluxm(cid:223)ay: «(cid:151) 397 L 0054: Odgc(cid:223)a 97/54/EJ sot Etqxpaœjo(cid:253) Joimobotk(cid:223)ot jai sot Rtlbotk(cid:223)ot, sgy 23gy Repsel- bq(cid:223)ot 1997 (EE L 277 sgy 10. 10. 1997, r. 24). » 19. 10. 2000 EL Ep(cid:223)rglg Eugleq(cid:223)da sxm Etqxpaœj(cid:254)m Joimos(cid:222)sxm L 266/3 G aj(cid:252)kothg peq(cid:223)psxrg pqors(cid:223)hesai rso rgle(cid:223)o 13 (odgc(cid:223)a 78/764/EOJ sot Rtlbotk(cid:223)ot) sot jeuaka(cid:223)ot 12. II sot paq(cid:220)qsglasoy II sgy rtluxm(cid:223)ay: «(cid:151) 397 L 0054: Odgc(cid:223)a 97/54/EJ sot Etqxpaœjo(cid:253) Joimobotk(cid:223)ot jai sot Rtlbotk(cid:223)ot, sgy 23gy Repsel- bq(cid:223)ot 1997 (EE L 277 sgy 10. 10. 1997, r. 24). » G aj(cid:252)kothg peq(cid:223)psxrg pqors(cid:223)hesai rso rgle(cid:223)o 14 (odgc(cid:223)a 74/152/EOJ sot Rtlbotk(cid:223)ot) sot jeuaka(cid:223)ot 13. II sot paq(cid:220)qsglasoy II sgy rtluxm(cid:223)ay: «(cid:151) 397 L 0054: Odgc(cid:223)a 97/54/EJ sot Etqxpaœjo(cid:253) Joimobotk(cid:223)ot jai sot Rtlbotk(cid:223)ot, sgy 23gy Repsel- bq(cid:223)ot 1997 (EE L 277 sgy 10. 10. 1997, r. 24). » G aj(cid:252)kothg peq(cid:223)psxrg pqors(cid:223)hesai rso rgle(cid:223)o 15 (odgc(cid:223)a 79/532/EOJ sot Rtlbotk(cid:223)ot) sot jeuaka(cid:223)ot 14. II sot paq(cid:220)qsglasoy II sgy rtluxm(cid:223)ay: «(cid:151) 397 L 0054: Odgc(cid:223)a 97/54/EJ sot Etqxpaœjo(cid:253) Joimobotk(cid:223)ot jai sot Rtlbotk(cid:223)ot, sgy 23gy Repsel- bq(cid:223)ot 1997 (EE L 277 sgy 10. 10. 1997, r. 24). » G aj(cid:252)kothg peq(cid:223)psxrg pqors(cid:223)hesai rso rgle(cid:223)o 16 (odgc(cid:223)a 79/533/EOJ sot Rtlbotk(cid:223)ot) sot jeuaka(cid:223)ot 15. II sot paq(cid:220)qsglasoy II sgy rtluxm(cid:223)ay: «(cid:151) 397 L 0054: Odgc(cid:223)a 97/54/EJ sot Etqxpaœjo(cid:253) Joimobotk(cid:223)ot jai sot Rtlbotk(cid:223)ot, sgy 23gy Repsel- bq(cid:223)ot 1997 (EE L 277 sgy 10. 10. 1997, r. 24). » G aj(cid:252)kothg peq(cid:223)psxrg pqors(cid:223)hesai rso rgle(cid:223)o 18 (odgc(cid:223)a 80/730/EOJ sot Rtlbotk(cid:223)ot) sot jeuaka(cid:223)ot 16. II sot paq(cid:220)qsglasoy II sgy rtluxm(cid:223)ay: «(cid:151) 397 L 0054: Odgc(cid:223)a 97/54/EJ sot Etqxpaœjo(cid:253) Joimobotk(cid:223)ot jai sot Rtlbotk(cid:223)ot, sgy 23gy Repsel- bq(cid:223)ot 1997 (EE L 277 sgy 10. 10. 1997, r. 24). » Rso rgle(cid:223)o 19 (odgc(cid:223)a 86/297/EOJ sot Rtlbotk(cid:223)ot) sot jeuaka(cid:223)ot II sot paqaqs(cid:222)lasoy II sgy rtlux- 17. m(cid:223)ay pqors(cid:223)hesai so aj(cid:252)kotho je(cid:223)lemo: «(cid:252)pxy sqopopoi(cid:222)hgje ap(cid:252): (cid:151) 397 L 0054: Odgc(cid:223)a 97/54/EJ sot Etqxpaœjo(cid:253) Joimobotk(cid:223)ot jai sot Rtlbotk(cid:223)ot, sgy 23gy Repsel- bq(cid:223)ot 1997 (EE L 277 sgy 10. 10. 1997, r. 24). » Rso rgle(cid:223)o 21 (odgc(cid:223)a 86/415/EOJ sot Rtlbotk(cid:223)ot) sot jeuaka(cid:223)ot II sot paqaqs(cid:222)lasoy II sgy rtlux- 18. m(cid:223)ay pqors(cid:223)hesai so aj(cid:252)kotho je(cid:223)lemo: «(cid:252)pxy sqopopoi(cid:222)hgje ap(cid:252): (cid:151) 397 L 0054: Odgc(cid:223)a 97/54/EJ sot Etqxpaœjo(cid:253) Joimobotk(cid:223)ot jai sot Rtlbotk(cid:223)ot, sgy 23gy Repsel- bq(cid:223)ot 1997 (EE L 277 sgy 10. 10. 1997, r. 24). » Rso rgle(cid:223)o 23 (odgc(cid:223)a 89/173/EOJ sot Rtlbotk(cid:223)ot) sot jeuaka(cid:223)ot II sot paqaqs(cid:222)lasoy II sgy rtlux- 19. m(cid:223)ay pqors(cid:223)hesai so aj(cid:252)kotho je(cid:223)lemo: «(cid:252)pxy sqopopoi(cid:222)hgje ap(cid:252): (cid:151) 397 L 0054: Odgc(cid:223)a 97/54/EJ sot Etqxpaœjo(cid:253) Joimobotk(cid:223)ot jai sot Rtlbotk(cid:223)ot, sgy 23gy Repsel- bq(cid:223)ot 1997 (EE L 277 sgy 10. 10. 1997, r. 24). » ¢qhqo 2 Sa je(cid:223)lema sgy odgc(cid:223)ay 97/54/EJ rsgm irkamdij(cid:222) jai moqbgcij(cid:222) ck(cid:254)rra, pot epirtm(cid:220)psomsai rsiy ams(cid:223)rsoivey ckxrrij(cid:221)y apod(cid:252)reiy sgy paqo(cid:253)ray ap(cid:252)uargy, e(cid:223)mai athemsij(cid:220). L 266/4 EL Ep(cid:223)rglg Eugleq(cid:223)da sxm Etqxpaœj(cid:254)m Joimos(cid:222)sxm 19. 10. 2000 ¢qhqo 3 G paqo(cid:253)ra ap(cid:252)uarg aqv(cid:223)fei ma irv(cid:253)ei rsiy 27 Laqs(cid:223)ot 1999, tp(cid:252) sgm pqoßp(cid:252)herg (cid:252)si (cid:221)votm pqaclasopoighe(cid:223) pqoy sg Leijs(cid:222) Episqop(cid:222) sot EOV (cid:252)key oi joimopoi(cid:222)reiy pot pqobk(cid:221)pomsai rso (cid:220)qhqo 103 paq(cid:220)cqauoy 1 sgy rtluxm(cid:223)ay. G paqo(cid:253)ra ap(cid:252)uarg dglorie(cid:253)esai rso sl(cid:222)la EOV jai rso rtlpk(cid:222)qxla EOV sgy Ep(cid:223)rglgy Eugleq(cid:223)day sxm Etqxpaœj(cid:254)m Joimos(cid:222)sxm. ¢qhqo 4 Bqtn(cid:221)kkey, 26 Laqs(cid:223)ot 1999. Cia sg Leijs(cid:222) Episqop(cid:222) sot EOV O Pq(cid:252)edqoy F. BARBASO


title: 1999/265/CE: Decisione della Commissione, del 26 marzo 1999, che autorizza gli Stati membri ad ammettere temporaneamente la commercializzazione delle sementi di talune specie che non soddisfano i requisiti delle direttive 66/401/CEE e 66/402/CEE del Consiglio [notificata con il numero C(1999) 794]

eurovoc_concepts:
cereals
fodder plant
marketing
plant health control
seed
temporary admission

text: L 104/26 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 21. 4. 1999 DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 26 marzo 1999 che autorizza gli Stati membri ad ammettere temporaneamente la commercializ- zazione delle sementi di talune specie che non soddisfano i requisiti delle diret- tive 66/401/CEE e 66/402/CEE del Consiglio [notificata con il numero C(1999) 794] (1999/265/CE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, vista la direttiva 66/401/CEE del Consiglio, del 14 giugno 1966, relativa alla commercializzazione delle sementi di piante foraggere (1), modificata da ultimo dalla direttiva 98/96/CE (2), in particolare l’articolo 17, vista la direttiva 66/402/CEE del Consiglio, del 14 giugno 1966, relativa alla commercializzazione di sementi di cereali (3), modificata da ultimo dalla direttiva 1999/8/ CE (4), in particolare l’articolo 17, viste le domande presentate dalla Finlandia, dalla Svezia e dal Regno Unito, (1) (2) (3) (4) considerando che negli Stati membri suddetti la quantit(cid:133) disponibile di sementi di variet(cid:133) primave- rili di piante foraggere e di cereali che soddisfano i requisiti delle summenzionate direttive per quanto riguarda la facolt(cid:133) germinativa, o nel caso della Finlandia per le sementi di cereali della categoria «sementi certificate» anche le condizioni relative al numero massimo di generazioni derivate dalle «sementi di base», (cid:138) insufficiente e non consente quindi di sopperire all’approvvigionamento di questi paesi; considerando che (cid:138) impossibile coprire tale fabbi- sogno in modo soddisfacente con sementi prove- nienti da altri Stati membri o da paesi terzi che soddisfino tutte le condizioni fissate dalle suddette direttive; considerando che la Finlandia, la Svezia e il Regno Unito devono quindi essere autorizzati ad ammet- tere, fino al 30 giugno 1999, la commercializza- zione di sementi di variet(cid:133) primaverili di piante foraggere e di cereali soggette a requisiti meno rigorosi; considerando inoltre che gli altri Stati membri in grado di fornire alla Finlandia, alla Svezia o al Regno Unito sementi non conformi ai requisiti delle suddette direttive devono essere autorizzati ad (1) GU 125 dell’11. 7. 1966, pag. 2298/66. (2) GU L 25 dell’1. 2. 1999, pag. 27. (3) GU 125 dell’11. 7. 1966, pag. 2309/66. (4) GU L 50 del 26. 2. 1999, pag. 26. ammettere la commercializzazione delle sementi in causa; (5) considerando che le misure previste dalla presente decisione sono conformi al parere del comitato permanente per le sementi e i materiali di moltipli- cazione agricoli, orticoli e forestali, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 La Finlandia (cid:138) autorizzata ad ammettere fino al 30 giugno 1999, per le specie e alle condizioni stabilite nell’allegato, la commercializzazione nel suo territorio di sementi di variet(cid:133) primaverili di piante foraggere e di cereali che non soddisfano le condizioni di cui alle direttive 66/401/CEE e 66/402/CEE per quanto riguarda la facolt(cid:133) germinativa minima n(cid:130), per i cereali, le condizioni relative al numero massimo di generazioni derivate dalle «sementi di base», purch(cid:130) siano soddisfatti, se del caso, i seguenti requisiti: a) la facolt(cid:133) germinativa non sia inferiore a quella prevista nell’allegato; b) il numero massimo di generazioni derivate dalle «sementi di base» corrisponda a quello fissato in alle- gato; c) l’etichetta ufficiale indichi: (cid:190) ove si applichi il disposto della lettera a), la germi- nazione stabilita nella relazione dell’esame ufficiale delle sementi; (cid:190) ove si applichi il disposto della lettera b), il numero effettivo di generazioni derivate dalle «sementi di base». Articolo 2 La Svezia (cid:138) autorizzata ad ammettere fino al 30 giugno 1999, per le specie e alle condizioni stabilite nell’allegato, la commercializzazione nel suo territorio di sementi di variet(cid:133) primaverili di piante foraggere e di cereali che non soddisfano le condizioni di cui alle direttive 66/401/CEE e 66/402/CEE per quanto riguarda la facolt(cid:133) germinativa minima, purch(cid:130) siano soddisfatti i seguenti requisiti: 21. 4. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 104/27 a) la facolt(cid:133) germinativa non sia inferiore a quella fissata nell’allegato; b) l’etichetta ufficiale indichi la germinazione stabilita nella relazione dell’esame ufficiale delle sementi. Articolo 3 Il Regno Unito (cid:138) autorizzato ad ammettere fino al 30 giugno 1999, per le specie e alle condizioni stabilite nell’allegato, la commercializzazione nel suo territorio di sementi di variet(cid:133) primaverili di cereali che non soddi- sfano le condizioni di cui alla direttiva 66/402/CEE per quanto riguarda la facolt(cid:133) germinativa minima, purch(cid:130) siano soddisfatti i seguenti requisiti: a) la facolt(cid:133) germinativa non sia inferiore a quella fissata nell’allegato; b) l’etichetta ufficiale indichi la germinazione stabilita nella relazione dell’esame ufficiale delle sementi. Articolo 4 1. Anche gli Stati membri non richiedenti sono auto- rizzati ad ammettere, alle condizioni previste agli articoli 1, 2 e 3 e ai fini perseguiti dagli Stati membri richiedenti, la commercializzazione nel loro territorio delle sementi autorizzate ad essere commercializzate a norma della presente decisione. Ai fini dell’applicazione del paragrafo 1, gli Stati 2. membri si prestano mutua assistenza sul piano ammini- strativo. Preliminarmente alla concessione dell’autorizza- zione, gli Stati membri non richiedenti informano lo Stato membro richiedente circa la loro intenzione di ammettere la commercializzazione delle sementi in causa. Quest’ultimo pu(cid:149) formulare obiezioni soltanto qualora l’intero quantitativo di cui alla presente decisione sia gi(cid:133) stato attribuito. Articolo 5 Gli Stati membri comunicano immediatamente alla Commissione e agli altri Stati membri i quantitativi di sementi etichettate di cui (cid:138) ammessa la commercializza- zione nel loro territorio ai sensi della presente decisione. Articolo 6 Gli Stati membri sono destinatari della presente decisione. Fatto a Bruxelles, il 26 marzo 1999. Per la Commissione Karel VAN MIERT Membro della Commissione L 104/28 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 21. 4. 1999 ALLEGATO Specie Tipo di variet(cid:133) Quantit(cid:133) massima (tonnellate) Facolt(cid:133) germinativa minima (% di seme puro) Numero massimo di generazioni derivate dalle «sementi di base» FINLANDIA Festuca pratensis Antti Salten, Kasper Trifolium pratense Bjursele Avena sativa Aarre, Leila, Veli Avena sativa Aarre, Leila, Veli Hordeum vulgare Artturi, Arra, Rolfi Hordeum vulgare Artturi, Arra, Rolfi Triticum aestivum Mahti, Manu, Tjalve Triticum aestivum Mahti, Manu, Tjalve SVEZIA Trifolium pratense tetraploid Avena sativa early maturing Triticum aestivum early maturing REGNO UNITO 200 20 4 000 2 000 3 000 3 000 4 000 8 000 75 14 000 5 100 Triticum aestivum Chablis 500 60 50 75 80 75 80 75 80 70 75 75 75 4 4 4


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 657/99 af José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Strukturfondene

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
EU aid
OSCE
Structural Funds
aid system
eligible region

text: C 325/124 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 12. 11. 1999 Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA) har udviklet en lang række generelle retnings- 5. og 6. linjer for nuklear sikkerhed, som regelmæssigt ajourføres. Disse retningslinjer danner grundlag for udarbej- delse af de nødvendige nationale regler og standarder i det enkelte land. Kommissionen forsøger at få de nationale sikkerhedsregler og den praktiske gennemførelse heraf op på et så højt niveau som muligt, og den bistår ansøgerlandene med at opbygge egne ordninger for det nukleare område, som er i overensstemmelse med den bedste praksis i Fællesskabet. (1999/C 325/173) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0605/99 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (4. marts 1999) Om: Sammenstød mellem landbrugere og politi Der henvises til sammenstødene for nylig mellem politiet og landbrugere, som var kommet til Bruxelles fra hele Europa, og til »belejringstilstanden« i Europa-Parlamentet, som standsede sit arbejde på grund af denne demonstration. Kan Kommissionen oplyse følgende: 1. mener den ikke, at holdningen med en forudgående lukning og en fjendtlig indstilling til demonstranterne også har indvirket på den optrapning, der fandt sted i sammenstødene med ordensmagten? 2. mener den ikke, at denne hændelse krænker rettighederne til fri og demokratisk demonstration for repræsentanterne for en vigtig erhvervssektor i Europa? 3. kan den give sin generelle bedømmelse af sagen? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (23. marts 1999) Kommissionen kan ikke udtale sig om en beslutning truffet af Europa-Parlamentet. Kommissionen var ikke lukket den 22. februar 1999. (1999/C 325/174) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0657/99 af José García-Margallo y Marfil (PPE) til Kommissionen (26. marts 1999) Om: Strukturfondene De regioner, hvis bruttonationalprodukt pr. indbygger er lavere end 75 % af EF-gennemsnittet, falder ind under »mål 1-regioner« og nyder godt af betydelig fællesskabsstøtte. For at kunne konstatere, om dette niveau er overskredet eller ikke, indeholder forslaget til Rådets forordning, KOM(98) 0131 (1) om generelle bestemmelser om strukturfondene, bestemmelse om, at der skal tages hensyn til data for de seneste tre år, hvor der foreligger tal fra Eurostat. For øjeblikket foreligger der kun data for regnskabsårene 1994, 1995 og 1996. Kan Kommissionen oplyse data for disse år for den selvstyrende region Valencia? (1) EFT C 176 af 9. 6. 1998, s. 1


title: Decisione del Comitato misto SEE n. 39/1999, del 26 marzo 1999, che modifica l'allegato XIII (trasporti) dell'accordo SEE

eurovoc_concepts:
harbour installation
international standard
maritime safety
prevention of pollution
vessel
working conditions

text: 19. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee L 266/45 DECISIONE DEL COMITATO MISTO SEE N. 39/1999 del 26 marzo 1999 che modifica l’allegato XIII (trasporti) dell’accordo SEE IL COMITATO MISTO SEE, visto l’accordo sullo Spazio economico europeo, modificato dal protocollo di adattamento di detto accor- do, in appresso denominato «l’accordo», in particolare l’articolo 98, considerando quanto segue: (1) (2) L’allegato XIII dell’accordo Ł stato modificato dalla decisione n. 15/1999 del Comitato misto SEE, del 29 gennaio 1999 (1). Occorre integrare nell’accordo la direttiva 98/25/CE del Consiglio, del 27 aprile 1998, che modifica la direttiva 95/21/CE, relativa all’attuazione di norme internazionali per la sicurezza delle navi, la prevenzione dell’inquinamento e le condizioni di vita e di lavoro a bordo, per le navi che appro- dano nei porti comunitari e che navigano nelle acque sotto la giurisdizione degli Stati membri (con- trollo dello Stato di approdo) (2), DECIDE: Articolo 1 Al punto 56b (direttiva 95/21/CE del Consiglio) dell’allegato XIII dell’accordo viene aggiunto il seguente trattino: «(cid:151) 398 L 0025: Direttiva 98/25/CE del Consiglio, del 27 aprile 1998 (GU L 133 del 7. 5. 1998, pag. 19). » Articolo 2 I testi della direttiva 98/25/CE nelle lingue islandese e norvegese, allegati alle rispettive versioni linguistiche della presente decisione, fanno fede. Articolo 3 La presente decisione entra in vigore il 27 marzo 1999, a condizione che al Comitato misto SEE siano pervenute tutte le notifiche previste all’articolo 103, paragrafo 1, dell’accordo. La presente decisione Ł pubblicata nella sezione SEE e nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee. Articolo 4 Fatto a Bruxelles, add(cid:236) 26 marzo 1999. Per il Comitato misto SEE Il Presidente F. BARBASO (1) GU L 35 del 10. 2. 2000, pag. 45. (2) GU L 133 del 7. 5. 1998, pag. 19


title: PERGUNTA ESCRITA n. 699/99 do Deputado José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Strukturfonderna

eurovoc_concepts:
Andalusia
OSCE
Structural Funds
economic statistics
eligible region
gross domestic product
less-favoured region
regional aid
regional economy
underground economy

text: 3. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 348/117 (1999/C 348/150) PERGUNTA ESCRITA E-0699/99 apresentada por José García-Margallo y Marfil (PPE) à Comissão (26 de Março de 1999) Objecto: Fundos Estruturais As regiões cujo nível de rendimento por habitante for inferior a 75 % da média comunitária são classificadas regiões do objectivo 1 e beneficiam de importantes ajudas comunitárias. Para se saber se este limiar foi ou não ultrapassado, a proposta de Regulamento do Conselho, COM(98) 131 final (1), que estabelece as disposições gerais sobre Fundos Estruturais determina que se tenham em conta os dados relativos aos últimos três anos de que o EUROSTAT disponha. O Director-Geral do Serviço de Estatística das Comunidades Europeias (EUROSTAT) tornou público, na reunião da subcomissão monetária do Parlamento Europeu, de 17. 2. 1999, que os dados estatísticos relativos aos exercícios 1994, 1995 e 1996 já incluíam os dados correspondentes à economia informal das regiões analisadas, se bem que não tenha precisado os critérios seguidos para avaliar este tipo de actividades. Que parte do rendimento regional corresponde à «economia informal» e à «economia formal» na Andaluzia para cada ano? (1) JO C 176 de 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 348/151) PERGUNTA ESCRITA E-0700/99 apresentada por José García-Margallo y Marfil (PPE) à Comissão (26 de Março de 1999) Objecto: Fundos Estruturais As regiões cujo nível de rendimento por habitante for inferior a 75 % da média comunitária são classificadas regiões do objectivo 1 e beneficiam de importantes ajudas comunitárias. Para se saber se este limiar foi ou não ultrapassado, a proposta de Regulamento do Conselho, COM(98) 131 final (1), que estabelece as disposições gerais sobre Fundos Estruturais determina que se tenham em conta os dados relativos aos últimos três anos de que o EUROSTAT disponha. O Director-Geral do Serviço de Estatística das Comunidades Europeias (EUROSTAT) tornou público, na reunião da subcomissão monetária do Parlamento Europeu, de 17. 2. 1999, que os dados estatísticos relativos aos exercícios 1994, 1995 e 1996 já incluíam os dados correspondentes à economia informal das regiões analisadas, se bem que não tenha precisado os critérios seguidos para avaliar este tipo de actividades. Que parte do rendimento regional corresponde à «economia informal» e à «economia formal» em Aragão para cada ano? (1) JO C 176 de 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 348/152) PERGUNTA ESCRITA E-0701/99 apresentada por José García-Margallo y Marfil (PPE) à Comissão (26 de Março de 1999) Objecto: Fundos Estruturais As regiões cujo nível de rendimento por habitante for inferior a 75 % da média comunitária são classificadas regiões do objectivo 1 e beneficiam de importantes ajudas comunitárias. Para se saber se este limiar foi ou não ultrapassado, a proposta de Regulamento do Conselho, COM(98) 131 final (1), que estabelece as disposições gerais sobre Fundos Estruturais determina que se tenham em conta os dados relativos aos últimos três anos de que o EUROSTAT disponha


title: Decisión del Comité Mixto del EEE nº 44/1999, de 26 de marzo de 1999, por la que se modifica el anexo XX (Medio ambiente) del Acuerdo EEE

eurovoc_concepts:
eco-label
fertiliser
labelling
product quality
product safety
soil conditioning

text: L 266/52 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 10. 2000 DECISI(cid:211)N DEL COMIT(cid:201) MIXTO DEL EEE no 44/1999 de 26 de marzo de 1999 por la que se modifica el anexo XX (Medio ambiente) del Acuerdo EEE EL COMIT(cid:201) MIXTO DEL EEE, Visto el Acuerdo sobre el Espacio Econ(cid:243)mico Europeo, adaptado por el Protocolo por el que se adapta el Acuerdo sobre el Espacio Econ(cid:243)mico Europeo, en adelante denominado «el Acuerdo», y, en particular, su art(cid:237)culo 98, Considerando lo siguiente: (1) (2) El anexo XX del Acuerdo fue modificado por la Decisi(cid:243)n del ComitØ Mixto del EEE no 21/1999, de 26 de febrero de 1999 (1). DeberÆ incorporarse al Acuerdo la Decisi(cid:243)n 98/488/CE de la Comisi(cid:243)n, de 7 de abril de 1998, por la que se establecen los criterios ecol(cid:243)gicos para la concesi(cid:243)n de la etiqueta ecol(cid:243)gica comunitaria a las enmiendas del suelo (2). DECIDE: Art(cid:237)culo 1 El punto 2ec (Decisi(cid:243)n 94/923/CE de la Comisi(cid:243)n) del anexo XX del Acuerdo se sustituirÆ por el texto siguiente: «398 D 0488: Decisi(cid:243)n 98/488/CE de la Comisi(cid:243)n, de 7 de abril de 1998, por la que se establecen cri- terios ecol(cid:243)gicos para la concesi(cid:243)n de la etiqueta ecol(cid:243)gica comunitaria a las enmiendas del suelo (DO L 219 de 7. 8. 1998, p. 39). ». Los textos de la Decisi(cid:243)n 98/488/CE en lenguas islandesa y noruega, anexos a las respectivas versiones lin- g(cid:252)(cid:237)sticas de la presente Decisi(cid:243)n, son autØnticos. Art(cid:237)culo 2 La presente Decisi(cid:243)n entrarÆ en vigor el 27 de marzo de 1999, siempre que se hayan efectuado al ComitØ Mixto del EEE todas las notificaciones establecidas por el apartado 1 del art(cid:237)culo 103 del Acuerdo. Art(cid:237)culo 3 SerÆ aplicable a partir del 1 de abril de 1998. Art(cid:237)culo 4 La presente Decisi(cid:243)n se publicarÆ en la secci(cid:243)n EEE y en el Suplemento EEE del Diario Oficial de las Comu- nidades Europeas. Hecho en Bruselas, el 26 de marzo de 1999. Por el ComitØ Mixto del EEE El Presidente F. BARBASO (1) DO L 148 de 22. 6. 2000, p. 46. (2) DO L 219 de 7. 8. 1998, p. 39


title: PREGUNTA ESCRITA n. 697/99 del José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Rakennerahastot

text: 3. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 348/115 Respuesta de la Sra. Bonino en nombre de la Comisión (3 de mayo de 1999) No, la Comisión ha subrayado que las importaciones procedentes de países que disfrutan de un régimen preferencial (países de África, del Caribe y del Pacífico (ACP) y sistema de preferencias generalizadas (SPG) # Droga) no bastan para abastecer a la industria comunitaria de la conserva. (1999/C 348/147) PREGUNTA ESCRITA E-0693/99 de Sebastiano Musumeci (NI) a la Comisión (26 de marzo de 1999) Asunto: Prohibición de importar mostos de terceros países Habida cuenta de que la propuesta de la Comisión relativa a la nueva OCM contempla la posibilidad de importar mostos de terceros países y su posterior vinificación, Habida cuenta de que si se materializara esta posibilidad, se causaría un grave perjuicio a la situación de la viticultura siciliana y mediterránea en general, en contradicción con la línea política de la Comisión de las Comunidades Europeas, que, por una parte, pide a los productores italianos que contengan la producción y, por otra, abre las fronteras a la de terceros países, Considerando asimismo que los destinatarios en los Estados miembros de estas producciones extracomuni- tarias tienen la posibilidad de verse reconocidos como «productores» a todos los efectos y, por lo tanto, de beneficiarse de las mismas ayudas previstas para los productores que utilizan uva producida en la Comunidad, 1. 2. ¿Qué medidas tiene intención de adoptar la Comisión para evitar la entrada en Italia de mostos de países extracomunitarios y, por consiguiente, que se penalice a la agricultura italiana, que en el culto al vino simboliza a todas las producciones mediterráneas? ¿Qué medidas tiene intención de adoptar la Comisión para prohibir el enriquecimiento del mosto con sacarosa en aquellos países en que aún está vigente esta práctica? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisión (30 de abril de 1999) El Consejo ha llegado a un acuerdo acerca de la propuesta de reforma de la organización común del mercado del vino. Dicho acuerdo mantiene la situación actual en lo relativo a la importación de mosto de uva de terceros países, y prohibe la vinificación de dicho mosto. Por otro lado, es absolutamente necesario mantener el status quo en materia de prácticas enológicas, incluida la posibilidad de enriquecimiento con sacarosa en algunas regiones, si se quiere llegar a un acuerdo político sobre la propuesta. (1999/C 348/148) PREGUNTA ESCRITA E-0697/99 de José García-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisión (26 de marzo de 1999) Asunto: Fondos estructurales Las regiones cuyo nivel de renta por habitante sea inferior al 75 % del que corresponde al habitante medio comunitario se califican de «regiones objetivo 1» y se benefician de importantes ayudas comunitarias. Para saber si este umbral ha sido superado o no, el proyecto de Reglamento del Consejo, COM(98)131 final (1), por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos estructurales, prescribe que se tendrán en cuenta las cifras correspondientes a los tres últimos años de los que se disponga de datos en EUROSTAT


title: Gemensamma EES-kommitténs beslut nr 42/1999 av den 26 mars 1999 om ändring av bilaga XVIII (Hälsa och säkerhet i arbetet, arbetsrätt, samt lika behandling för kvinnor och män) till EES-avtalet

eurovoc_concepts:
European social policy
family policy
framework agreement
gender equality
parental leave
social partners

text: L 266/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 10. 2000 GEMENSAMMA EES-KOMMITT(cid:201)NS BESLUT nr 42/1999 av den 26 mars 1999 om (cid:228)ndring av bilaga XVIII (H(cid:228)lsa och s(cid:228)kerhet i arbetet, arbetsr(cid:228)tt, samt lika behandling f(cid:246)r kvinnor och m(cid:228)n) till EES-avtalet GEMENSAMMA EES-KOMMITT(cid:201)N HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:229)det, justerat genom protokollet med justeringar av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:229)det, nedan kallat avtalet, s(cid:228)rskilt artikel 98 i detta, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: (1) (2) Bilaga XVIII till avtalet (cid:228)ndrades genom Gemensamma EES-kommittØns beslut nr 104/98 av den 30 oktober 1998 (1). R(cid:229)dets direktiv 96/34/EG av den 3 juni 1996 om ramavtalet om f(cid:246)r(cid:228)ldraledighet, undertecknat av Unice, CEEP och EFS (2) och r(cid:229)dets direktiv 97/75/EG av den 15 december 1997 om att (cid:228)ndra direktiv 96/34/EG om ramavtalet om f(cid:246)r(cid:228)ldraledighet, undertecknat av Unice, CEEP och EFS, och att utvidga det till att avse F(cid:246)renade kungariket (3), b(cid:246)r inf(cid:246)rlivas med avtalet. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 F(cid:246)ljande nya punkt skall inf(cid:246)ras efter punkt 31 (r(cid:229)dets direktiv 97/81/EG) i bilaga XVIII till avtalet: (cid:148)32. 396 L 0034: R(cid:229)dets direktiv 96/34/EG av den 3 juni 1996 om ramavtalet om f(cid:246)r(cid:228)ldraledighet, undertecknat av Unice, CEEP och EFS (EGT L 145, 19. 6. 1996, s. 4), (cid:228)ndrat genom (cid:151) 397 L 0075: R(cid:229)dets direktiv 97/75/EG av den 15 december 1997 (EGT L 10, 16. 1. 1998, s. 24). Best(cid:228)mmelserna i direktivet skall, inom ramen f(cid:246)r detta avtal, till(cid:228)mpas med f(cid:246)ljande anpass- ningar: N(cid:228)r det g(cid:228)ller Efta-staterna skall (cid:146)kommissionen(cid:146) ers(cid:228)ttas med (cid:146)Eftas (cid:246)vervakningsmyndighet(cid:146) och (cid:146)EG-domstolen(cid:146) med (cid:146)Efta-domstolen(cid:146) i de situationer som avses i punkt 6 i klausul 4 i bilagan till direktivet. (cid:148). Artikel 2 Texterna till direktiv 96/34/EG och 97/75/EG p(cid:229) isl(cid:228)ndska och norska, som bifogas respektive spr(cid:229)kver- sion av detta beslut, (cid:228)r giltiga. (1) EGT L 197, 29. 7. 1999, s. 56, r(cid:228)ttelse: EGT L 226, 27. 8. 1999, s. 44. (2) EGT L 145, 19. 6. 1996, s. 4. (3) EGT L 10, 16. 1. 1998, s. 24. 19. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 266/49 Artikel 3 Detta beslut tr(cid:228)der i kraft den 27 mars 1999 under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att alla anm(cid:228)lningar enligt artikel 103. 1 i avtalet har gjorts till Gemensamma EES-kommittØn. Detta beslut skall offentligg(cid:246)ras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 4 Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 26 mars 1999. P(cid:229) Gemensamma EES-kommittØns v(cid:228)gnar F. BARBASO Ordf(cid:246)rande


title: Kommissionens förordning (EG) nr 680/1999 av den 26 mars 1999 om att inte fullfölja det tvåhundratjugonde delanbudsförfarandet som inletts som en allmän interventionsåtgärd i enlighet med förordning (EEG) nr 1627/89

eurovoc_concepts:
award of contract
market intervention

text: 27. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 83/47 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 680/1999 av den 26 mars 1999 om att inte fullf(cid:148)lja det tv(cid:134)hundratjugonde delanbudsf(cid:148)rfarandet som inletts som en allm(cid:132)n interventions(cid:134)tg(cid:132)rd i enlighet med f(cid:148)rordning (EEG) nr 1627/89 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING mottagna anbud. I enlighet med artikel 13. 2 kan det beslutas att anbudsf(cid:148)rfarandet inte skall avslutas. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 805/68 av den 27 juni 1968 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:148)r n(cid:148)tk(cid:148)tt (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rord- ning (EG) nr 1633/98 (2), s(cid:132)rskilt artikel 6. 7 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: f(cid:148)r r(cid:134)dets I enlighet med kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 2456/93 av den 1 september 1993 om till(cid:132)mpningsf(cid:148)re- skrifter f(cid:148)rordning (EEG) nr 805/68 vad betr(cid:132)ffar allm(cid:132)nna och s(cid:132)rskilda interventions(cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r n(cid:148)tk(cid:148)tt (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2812/ 98 (4), inleddes ett anbudsf(cid:148)rfarande genom artikel 1. 1 i kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 1627/89 av den 9 juni 1989 om uppk(cid:148)p av n(cid:148)tk(cid:148)tt genom anbuds- infordran (5), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 136/1999 (6). Efter genomg(cid:134)ng av de anbud som l(cid:132)mnats in f(cid:148)r det tv(cid:134)hundratjugonde delanbudsf(cid:148)rfarandet och med beak- tande, i enlighet med artikel 6. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 805/68, av marknadens krav p(cid:134) ett rimligt st(cid:148)d och den s(cid:132)songsbetingade utvecklingen av slakt och av priser, (cid:132)r det l(cid:132)mpligt att inte fullf(cid:148)lja anbudet. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r n(cid:148)tk(cid:148)tt. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 tv(cid:134)hundratjugonde Det som inleddes genom f(cid:148)rordning (EEG) nr 1627/89 fullf(cid:148)ljs inte. delanbudsf(cid:148)rfarandet Enligt artikel 13. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2456/93 skall det eventuellt vid varje delanbudsf(cid:148)rfarande fastst(cid:132)llas ett h(cid:148)gsta uppk(cid:148)pspris f(cid:148)r kvalitet R3 med h(cid:132)nsyn till Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 29 mars 1999. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 26 mars 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 148, 28. 6. 1968, s. 24. (2) EGT L 210, 28. 7. 1998, s. 17. (3) EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4. (4) EGT L 349, 24. 12. 1998, s. 47. (5) EGT L 159, 10. 6. 1989, s. 36. (6) EGT L 17, 22. 1. 1999, s. 26


title: WRITTEN QUESTION No. 685/99 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA 1999 tariff quotas for tuna loins

eurovoc_concepts:
ACP countries
developing countries
generalised preferences
import
sea fish
tariff preference
tariff quota
third country

text: C 348/114 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 12. 1999 (1999/C 348/145) SKRIFTLIG FRÅGA P-0652/99 från Ioannis Theonas (GUE/NGL) till kommissionen (9 mars 1999) Angående: Avfallsproblemet på Santorini (cid:28) risker för invånarnas hälsa och för ekosystemets balans Invånarna på Santorini i Cykladerna kämpar med enorma problem i anslutning till öns vattenförsörjning, avloppssystem och avfallshantering. De här problemen accentueras i synnerhet under sommarmånaderna, eftersom befolkningstätheten på ön är hög och de många turisterna gör att mängden avloppsvatten och avfall ökar drastiskt, vilket skapar högst allvarliga problem både med tanke på invånarnas hälsa och livskvalitet, när det gäller balansen i ekosystemet (förorening av markekosystemet, grundvattnet) och vad öns osedvanliga skönhet och kulturella och arkeologiska skatter beträffar. Särskilt brännande är avfallsproblemet, eftersom det ålderdomliga sätt på vilket avfallet bränns, i områden med bebyggelse och bostäder, strider mot alla gällande säkerhetsförordningar och medför direkta risker för folkhälsan. Dessa problem är akuta och måste lösas omedelbart. Ön Santorini ingår i ett av EU:s pilotprogram (cid:28) inom ramarna för sammanhållningsfonden, som svarar för 85 % av finansieringen medan resterande 15 % kommer från den grekiska staten (cid:28) och syftet med programmet är att få till stånd en integrerad avfallshantering samt att kunna täcka öns behov av vattenförsörjning och avloppssystem. Jag vill, med hänvisning till detta program, fråga kommissionen i vilket skede programmet nu befinner sig samt om de behöriga grekiska myndigheterna och ministerierna har godkänt planeringen och lokaliseringen av arbetena. Jag undrar också om kommis- sionen känner till vilken instans inom den privata sektorn det är som skall administrera projektet (cid:28) eller vilka villkor som gäller för anbudsförfarandet och på basis av vilka premisser valet av denna instans sker. Slutligen vill jag också fråga kommissionen om det är sant att man i samband med avfallshanteringen föredrar metoden att bränna avfall, en metod som redan nu lett till protester från invånarnas sida, eftersom de är rädda för att konsekvenserna kan vara ytterst negativa med tanke på folkhälsan och balansen i ekosystemet. Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (21 april 1999) Kommissionen har vid ett flertal tillfällen haft möjlighet att diskutera pilotprojektet om en integrerad förvaltning av vattenförsörjningen, avloppssystemet och avfallshanteringen på ön Santorini, med såväl de nationella ministerierna för ekonomi, miljö och Egeiska havet som öns lokala myndigheter. Hittills har det dock inte inkommit någon officiell begäran från de grekiska myndigheterna om finansiering från Sammanhållningsfonden av projektet i fråga. På grund av detta kan kommissionen inte svara på parlamentsledamotens frågor. Kommissionen vill klarlägga att beslut om samfinansiering från gemenskapens fonder endast fattas om projekten i fråga uppfyller villkoren i gemenskapslagstiftningen, även på miljöområdet. (1999/C 348/146) SKRIFTLIG FRÅGA E-0685/99 från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) till kommissionen Angående: Tullkvoter för tonfiskfilé för 1999 (26 mars 1999) Om marknaden öppnades för sydöstra Asien, dvs. för länder som för närvarande inte gynnas av en preferensordning, skulle det inte finnas skäl att garantera nya länder samma förmånsbehandling som gäller för AVS-länderna samt länderna i det allmänna preferenssystemet-Andinska pakten. En balans som har krävt stora ansträngningar att uppnå skulle därmed brytas. Anser inte kommissionen mot denna bakgrund att ansökan om att öppna en ny tullkvot för tonfiskfilé för 1999 skulle leda till en besvärlig politisk situation med oförutsägbara konsekvenser?