title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 738/99 dell'on. Alessandro DANESIN Negoziati di adesione della Slovenia all'unione europea

text: 3. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 348/125 (1999/C 348/169) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0738/99 di Alessandro Danesin (PPE) alla Commissione (29 marzo 1999) Oggetto: Negoziati di adesione della Slovenia all’unione europea Grazie all’effettivo stato di avanzamento delle sue istituzioni, alla loro stabilità politica, ed alla loro affidabilità economica la Slovenia risulta essere uno dei 6 paesi del primo gruppo (prioritario) con i quali l’unione europea ha avviato negoziati per l’adesione già nel marzo 1998 (anche se solo dal 1o febbraio è entrato in vigore l’Accordo europeo. Ancora non è stato tuttavia risolto il confeziono per la restituzione delle proprietà appartenenti alla minoranza italiana da sempre presente nel suo territorio (questa pratica di confisca esiste tuttavia anche se in misura minore e è stata oggetto di un’arrogante politica di espropriazione da parte del precedente regime jugoslavo). L’oggetto del contenzioso continua a costituire una discriminazione palese dei diritti della minoranza italiana, nonostante le intese tra il governo italiano e quello sloveno e, alla luce dei nuovi rapporti fra Unione europea e Slovenia appare ancora più ingiustificato in sede di negoziato di adesione. È ben vero infatti che, tra i criteri di adesione stabiliti fin dal Consiglio europeo di Copenaghen del 1993 e che i paesi candidati dovrebbero rispettare prima dell’adesione, vi è un solo criterio politico del pieno soddisfaci- mento dei diritti delle minoranze, ma anche la ripartizione delle confische subite in passato. É la Commissione europea al corrente: 1. 2. di questa questione ancora irrisolta? L’ha già tenuta in considerazione durante i suoi colloqui con le autorità slovene (proprio in questi giorni si terrà la prima riunione ministeriale di associazione)? 3. Ritiene sia il caso di far difendere l’andamento del negoziato dalla sua soluzione? Risposta data dal sig. van den Broek a nome della Commissione (7 maggio 1999) La Commissione è cosciente del fatto che il processo di privatizzazione in Slovenia procede molto lentamente. Essa non è però al corrente di eventuali discriminazioni nei confronti della minoranza italiana in Slovenia per quanto riguarda tale processo di privatizzazione. L’attuale legge sulle privatizzazioni non prevede discrimi- nazioni di questo tipo. In base alla legge, i membri della minoranza italiana godono di pari diritti dal momento in cui chiedono la cittadinanza slovena. Il problema generale del processo di privatizzazione è stato discusso recentemente con il governo sloveno alla riunione del Comitato di associazione Comunità/Slovenia che si è svolta a Liubiana il 25 marzo 1999. Nel corso di tale incontro il governo ha fornito informazioni aggiornate sullo stato di avanzamento di tale processo. Alla luce di quanto precede, non vi sono ragioni per modificare l’andamento del negoziato di adesione. (1999/C 348/170) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0739/99 di Alessandro Danesin (PPE) alla Commissione (29 marzo 1999) Oggetto: Riconoscimento dei titoli di studio nell’UE In Germania in almeno due casi quello del land tedesco dellAssia e quello della bassa Sassonia, la legislazione locale (rispettivamente l’art. 231 e l’art. 5 relativi alla pratica legale) prevede come requisito essenziale per l’ammissione alla pratica di avvocato il conseguimento della laurea nella repubblica federale di Germania


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 770/99 dell'on. José GARCÍA- MARGALLO Y MARFIL Gelati artigianali

eurovoc_concepts:
brand name
consumer information
craft production
dairy ice cream
producer organisation
product designation
product quality
trademark law

formats: html pdf print

text: 3. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 348/131 A parte la costruzione del museo, ritiene possibile la Commissione finanziare con risorse comunitarie anche i lavori di manutenzione, valorizzazione e restauro dell’antica Nikopolis? Risposta data dal sig. Oreja a nome della Commissione (5 maggio 1999) Fino ad oggi, la Commissione non ha ricevuto una domanda riguardante l’eventuale finanziamento dei lavori nella località di Nikopolis. Ricorda tuttavia che le autorità elleniche possono presentare una domanda a tal fine secondo le procedure previste nel quadro comunitario di sostegno (QCS). La Commissione è pronta ad esaminare, in partenariato con le suddette autorità, ogni possibilità di finanziamento all’interno delle disponibilità di bilancio del QCS. (1999/C 348/178) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0770/99 di José García-Margallo y Marfil (PPE) alla Commissione (29 marzo 1999) Oggetto: Gelati artigianali Nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee GU C 329 del 31. 10. 1997 è stata pubblicata una domanda di registrazione del nome «helado artesano» (gelato artigianale) ai sensi del regolamento (CEE) 2082/92 (1) del Consiglio relativo alle attestazioni di specificità, alla quale, fino a questo momento, non è stato dato seguito. Può la Commissione far sapere qual è lo stato di avanzamento della procedura comunitaria al riguardo? (1) GU L 208 del 24. 7. 1992, pag. 9. (1999/C 348/179) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0771/99 di José García-Margallo y Marfil (PPE) alla Commissione (29 marzo 1999) Oggetto: Gelati artigianali Nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee GU C 329 del 31. 10. 1997 è stata pubblicata una domanda di registrazione del nome «helado artesano» (gelato artigianale) ai sensi del regolamento (CEE) 2082/92 (1) del Consiglio relativo alle attestazioni di specificità, alla quale, fino a questo momento, non è stato dato seguito. Può la Commissione far sapere per quali motivi il consumatore non può essere in grado di distinguere i gelati artigianali da quelli prodotti mediante procedimenti industriali? (1) GU L 208 del 24. 7. 1992, pag. 9. (1999/C 348/180) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0772/99 di José García-Margallo y Marfil (PPE) alla Commissione (29 marzo 1999) Oggetto: Gelati artigianali Il regolamento (CEE) 2082/92 (1) è stato approvato per proteggere le ricette specifiche e tradizionali definite in un disciplinare. L’articolo 13 prevede due tipi di protezione: la cosiddetta protezione parziale (articolo 13, paragrafo 1) e la cosiddetta protezione totale (articolo 13, paragrafo 2)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 756/99 von Nikitas KAKLAMANIS Finanzierung durch die Kommission

eurovoc_concepts:
EU financing
Eastern Macedonia and Thrace
European Commission
Islam
non-governmental organisation
protection of minorities
religious group
rights of minorities

text: C 348/128 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 3. 12. 1999 Im Rahmen des derzeitigen Programmplanungszeitraums 1994-1999 hat die Gesamtgröße der EU-Fischerei- flotte um rund 13 % an Tonnage und 11 % an Maschinenleistung abgenommen, wie sich den jährlichen Berichten über die mehrjährigen Ausrichtungsprogramme der Kommission an das Parlament und den Rat entnehmen läßt. In ihrem Vorschlag für Strukturmaßnahmen im Fischereisektor (1), der dem Rat und dem Parlament derzeit zur Erörterung vorliegt, empfiehlt die Kommission die Beibehaltung der endgültigen Stillegungsregelung und weitere Auflagen für die Vergabe von Zuschüssen zur Flottenerneuerung. Außerdem müssen die Mit- gliedstaaten nach diesem Vorschlag nachweisen, daß die Zuschüsse zur Verwirklichung der Ziele unbedingt erforderlich sind, weil die betreffende Fangflotte sonst nicht erneuert oder modernisiert werden könnte, und daß die geplanten Maßnahmen das langfristige Gleichgewicht der Fischbestände nicht stören wird. Außerdem müssen alle Mitgliedstaaten ständige Vorschriften zur Überwachung der Flottenerneuerung einführen Zuschüsse der Gemeinschaft werden im Rahmen einzelstaatlicher Strukturprogramme vergeben, die von den Mitgliedstaaten vorgelegt und von der Kommission genehmigt werden. Diese Programme können in Über- einstimmung mit dem Subsidiaritätsprinzip zusätzliche Maßnahmen zur Förderung einer örtlich angemes- senen Bewirtschaftung der Meeresressourcen beinhalten. (1) ABl. C 16 vom 21. 1. 1999. (1999/C 348/173) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0756/99 von Nikitas Kaklamanis (UPE) an die Kommission Betrifft: Finanzierung durch die Kommission (29. März 1999) Kann die Kommission mitteilen, ob sie jemals über irgendeinen Kanal „Organisationen“ finanziert hat, die sich für den „Schutz der Rechte der moslemischen Minderheit“ in Westthrakien einsetzen, sowie, wie hoch die möglicherweise ausgezahlten Beträge waren? Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (27. April 1999) Nach den Informationen, die der Mitgliedstaat der Kommission in den Sitzungen des Begleitausschusses für das Operationelle Programm „Ostmakedonien und Thrakien“ geliefert hat, ist aus diesem Programm bislang keine Organisation zum Schutz der Rechte der moslemischen Minderheit in Westthrakien finanziert worden. (1999/C 348/174) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0757/99 von Nikitas Kaklamanis (UPE) an die Kommission Betrifft: Finanzierung durch die Kommission (29. März 1999) Kann die Kommission mitteilen, ob sie (im Zeitraum von 1995 bis heute) über irgendeinen Kanal „Organisationen“ oder „Institute“ finanziert hat, die ihren Sitz im besetzten Teils Zyperns haben, um welche es sich dabei handelte, wann die möglicherweise getätigten Zahlungen vorgenommen wurden und wie hoch die jeweiligen Beträge waren? Antwort von Herrn van den Broek im Namen der Kommission (15. April 1999) Die Kommission hat auf Anregung des Rates, wie in den Schlußfolgerungen des Rates vom 6. März 1995 dargelegt, eine Reihe von Aktivitäten eingeleitet, um die türkische- zyprische Gemeinschaft über die Vorteile eines Beitritts zur Europäischen Gemeinschft zu informieren


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 723/99 von José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Strukturfonds

eurovoc_concepts:
EU aid
Luxembourg
Structural Funds
eligible region
gross domestic product
statistics
terms for aid

text: 21. 12. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 370/93 Zum gegenwärtigen Zeitpunkt liegen nur die entsprechenden Daten für die Haushaltsjahre 1994, 1995 und 1996 vor. Welche Regionen in Frankreich werden nach Ansicht der Kommission für den genannten Bezugszeitraum nicht als Ziel 1-Regionen eingestuft werden? (1) ABl. C 176 vom 9. 6. 1998, S. 1. (1999/C 370/129) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0721/99 von José García-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (29. März 1999) Betrifft: Strukturfonds Die Regionen, deren Pro-Kopf-Einkommen weniger als 75 % des Gemeinschaftsdurchschnitts beträgt, gelten als „Ziel 1-Regionen“ und erhalten bedeutende Gemeinschaftsbeihilfen. Der Vorschlag für eine Verordnung des Rates, KOM(98) 131 endg. (1), mit allgemeinen Bestimmungen zu den Strukturfonds sieht vor, daß die entsprechenden Daten der letzten drei Jahre, für die Eurostat über Angaben verfügt, herangezogen werden, um zu bestimmen, ob dieser Schwellenwert überschritten wurde oder nicht. Zum gegenwärtigen Zeitpunkt liegen nur die entsprechenden Daten für die Haushaltsjahre 1994, 1995 und 1996 vor. Welche Regionen in Belgien werden nach Ansicht der Kommission für den genannten Bezugszeitraum nicht als Ziel 1-Regionen eingestuft werden? (1) ABl. C 176 vom 9. 6. 1998, S. 1. (1999/C 370/130) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0722/99 von José García-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (29. März 1999) Betrifft: Strukturfonds Die Regionen, deren Pro-Kopf-Einkommen weniger als 75 % des Gemeinschaftsdurchschnitts beträgt, gelten als „Ziel 1-Regionen“ und erhalten bedeutende Gemeinschaftsbeihilfen. Der Vorschlag für eine Verordnung des Rates, KOM(98) 131 endg. (1), mit allgemeinen Bestimmungen zu den Strukturfonds sieht vor, daß die entsprechenden Daten der letzten drei Jahre, für die Eurostat über Angaben verfügt, herangezogen werden, um zu bestimmen, ob dieser Schwellenwert überschritten wurde oder nicht. Zum gegenwärtigen Zeitpunkt liegen nur die entsprechenden Daten für die Haushaltsjahre 1994, 1995 und 1996 vor. Welche Regionen in den Niederlanden werden nach Ansicht der Kommission für den genannten Bezugs- zeitraum nicht als Ziel 1-Regionen eingestuft werden? (1) ABl. C 176 vom 9. 6. 1998, S. 1. (1999/C 370/131) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0723/99 von José García-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (29. März 1999) Betrifft: Strukturfonds Die Regionen, deren Pro-Kopf-Einkommen weniger als 75 % des Gemeinschaftsdurchschnitts beträgt, gelten als „Ziel 1-Regionen“ und erhalten bedeutende Gemeinschaftsbeihilfen. Der Vorschlag für eine Verordnung des Rates, KOM(98) 131 endg. (1), mit allgemeinen Bestimmungen zu den Strukturfonds sieht vor, daß die entsprechenden Daten der letzten drei Jahre, für die Eurostat über Angaben verfügt, herangezogen werden, um zu bestimmen, ob dieser Schwellenwert überschritten wurde oder nicht


title: PREGUNTA ESCRITA n. 776/99 del Thomas MEGAHY Uskonnollisen vähemmistön vainoaminen Iranissa

eurovoc_concepts:
Iran
death penalty
freedom of religious beliefs
human rights
penalty
protection of minorities
religious discrimination
religious group

text: 3. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 348/133 Ya se han registrado cinco cervezas y un queso con arreglo al apartado 1 del artículo 13. De momento, no se ha registrado ninguna denominación en virtud del apartado 2 del artículo 13. (1999/C 348/182) PREGUNTA ESCRITA E-0776/99 de Thomas Megahy (PSE) a la Comisión (29 de marzo de 1999) Asunto: Persecución de minorías religiosas en Irán En vista de los últimos acontecimientos, así como del contexto de acoso constante y feroz en el que se han producido, ¿piensa la Comisión plantear, en sus negociaciones con las autoridades iraníes en el marco de la nueva situación creada por el levantamiento de la fatwah contra Salman Rushdie, el tema de los bahai y demás minorías religiosas en la República Islámica de Irán? En los últimos meses se ha detenido al menos a 36 miembros del Instituto Bahai de Educación Superior (IBES), se ha condenado a muerte a otros dos miembros de la comunidad, se han efectuado batidas en más de 500 domicilios y se han confiscado propiedades y material del IBES. Más de 200 bahai han sido asesinados desde 1980 a causa de sus creencias. Los bahai se ven despojados sistemáticamente de sus derechos constitucionales, sometidos a confiscaciones de bienes, y privados de sus derechos de pensión. Los cementerios y los lugares sagrados bahai son continuamente profanados. A los bahai se les niega el acceso a la formación universitaria regular, razón por la que se creó el IBES. ¿Qué medidas piensa adoptar la Comisión en defensa de los derechos humanos de los bahai iraníes? Respuesta del Sr. Marín en nombre de la Comisión (16 de abril de 1999) La Comisión sigue con profunda preocupación el problema relacionado con los derechos humanos en Irán. En el marco del diálogo general entre la Unión e Irán, la Unión siempre plantea las cuestiones relativas a los derechos humanos en general. La Comisión no mantiene ninguna relación contractual bilateral con Irán. Sin embargo, se asocia a las gestiones realizadas por la Troika de la Unión en este ámbito. Se realizaron gestiones ante el Gobierno iraní en Teherán el 5 de agosto de 1998 respecto a la ejecución del Sr. Ruhu’llah Rawhani. Se llevaron a cabo nuevas gestiones el 4 de octubre de 1998 acerca de las penas de muerte pronunciadas contra Sirus Dhabihi- Muqaddam e Hidayat-Kashifi Najafabadi, en las que la Unión pidió a las autoridades iraníes que tomaran medidas para que no se ejecutaran esas sentencias. Se informó a la Troika de que las sentencias no eran definitivas, sino que estaban sujetas a la confirmación del Tribunal Supremo. En las gestiones realizadas el 4 de octubre de 1998, la Unión recordó su posición acerca de la pena de muerte y aludió a la Resolución 1998/80 de la Comisión de Derechos Humanos de las Naciones Unidas, en la que se expresa preocupación ante las graves y continuas violaciones de los derechos humanos que sufren los bahai y apela a Irán para que se abstenga de dictar sentencias de muerte por motivos de creencias religiosas y apostasía. En la sesión de la Comisión de Derechos Humanos de las Naciones Unidas, que tendrá lugar en Ginebra desde el 22 de marzo hasta el 30 de abril de 1999, la Unión presentará de nuevo un proyecto de resolución sobre la situación de los derechos humanos en Irán. El proyecto de texto, que es actualmente objeto de discusión, incluye una clara referencia a la discriminación y persecución de las minorías religiosas y, en especial, los bahai. La Troika de la Unión también planteó la cuestión del trato infligido a los miembros de la confesión religiosa de los bahai en Irán durante una reunión que mantuvo con el Gobierno iraní el 18 de diciembre de 1998. Esta presión se mantendrá. (1999/C 348/183) PREGUNTA ESCRITA E-0789/99 de Graham Mather (PPE) a la Comisión (6 de abril de 1999) Asunto: Las islas Malvinas E Fondos de la UE ¿Qué financiación de la UE han recibido las islas Malvinas en los últimos cinco años y por medio de qué instrumentos ha sido pagada?


title: Verordnung (EG) Nr. 683/1999 der Kommission vom 29. März 1999 zur Festsetzung der den Erzeugerorganisationen und ihren anerkannten Vereinigungen gemäß der Verordnung Nr. 136/66/EWG im Wirtschaftsjahr 1998/1999 zu zahlenden Beträge

eurovoc_concepts:
aid system
aid to agriculture
marketing year
producer organisation
production aid

text: L 86/4 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 30. 3. 1999 VERORDNUNG (EG) Nr. 683/1999 DER KOMMISSION vom 29. M(cid:132)rz 1999 zur Festsetzung der den Erzeugerorganisationen und ihren anerkannten Vereini- gungen gem(cid:132)ß der Verordnung Nr. 136/66/EWG im Wirtschaftsjahr 1998/1999 zu zahlenden Betr(cid:132)ge DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) des H(cid:148)chstbetrags f(cid:129)hren, die zu Lasten des betreffenden Mitgliedstaats geht. gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung Nr. 136/66/EWG des Rates vom 22. September 1966 (cid:129)ber die Errichtung einer gemeinsamen Marktorganisation f(cid:129)r Fette (1), zuletzt ge(cid:132)n- dert durch die Verordnung (EG) Nr. 1638/98 (2), insbeson- dere auf Artikel 20d Absatz 4, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 2799/98 des Rates vom 15. Dezember 1998 (cid:129)ber die agromonet(cid:132)re Regelung nach Einf(cid:129)hrung des Euro (3), insbesondere auf Artikel 9, Damit die Betr(cid:132)ge einheitlich auf die Erzeugerorganisa- tionen und ihre Vereinigungen aufgeteilt werden, ist f(cid:129)r den landwirtschaftlichen Kurs, mit dem diese Betr(cid:132)ge in Landesw(cid:132)hrung umzurechnen sind, ein maßgeblicher Tatbestand zu bestimmen. Um diese Maßnahme leichter anwenden zu k(cid:148)nnen, empfiehlt es sich, unter Ber(cid:129)ck- sichtigung ihrer Zwecksetzung den 1. Februar 1999 als maßgeblichen Tatbestand festzusetzen. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Fette — in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Nach Artikel 20d der Verordnung Nr. 136/66/EWG wird ein Prozentsatz der Erzeugungsbeihilfe als Beitrag zur Finanzierung der T(cid:132)tigkeiten der Erzeugerorganisationen und ihrer Vereinigungen einbehalten. In Artikel 21 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 2366/98 der Kommission vom 30. Oktober 1998 mit Durch- f(cid:129)hrungsbestimmungen zur Beihilferegelung f(cid:129)r die Erzeugung von Oliven(cid:148)l f(cid:129)r die Wirtschaftsjahre 1998/ 1999 bis 2000/2001 (4) werden die einheitlichen Betr(cid:132)ge, die den Erzeugerorganisationen und ihren Vereinigungen zu zahlen sind, nach der Voraussch(cid:132)tzung des aufzutei- lenden Gesamtbetrags festgesetzt. Der Einbehalt f(cid:129)r das Wirtschaftsjahr 1998/1999 wurde durch die Verordnung Nr. 136/66/EWG bestimmt. Die in jedem Mitgliedstaat gem(cid:132)ß dem genannten Einbehalt verf(cid:129)gbaren Mittel m(cid:129)ssen auf die Anspruchsberechtigten in geeigneter Weise aufgeteilt werden. Die Mindestkosten der Maßnahmen, insbesondere im Bereich der Verwaltung der Beihilfeantr(cid:132)ge, liegen relativ fest. Die Obergrenze f(cid:129)r die Gesamtfinanzierung kann sich daher in bestimmten Mitgliedstaaten als unzurei- chend erweisen. In Frankreich k(cid:148)nnen die den Beg(cid:129)n- stigten zu (cid:129)berweisenden Betr(cid:132)ge zu einer (cid:154)berschreitung Artikel 1 F(cid:129)r das Wirtschaftsjahr 1998/1999 werden die in Artikel 21 Absatz 1 Buchstaben a) und b) der Verordnung (EWG) Nr. 2366/98 genannten Betr(cid:132)ge wie folgt festgesetzt: — f(cid:129)r Griechenland: 2,2 EUR bzw. 2 EUR, — f(cid:129)r Spanien: 5 EUR bzw. 2,2 EUR, — f(cid:129)r Frankreich: 1,5 EUR bzw. 1,5 EUR, — f(cid:129)r Italien: 2 EUR bzw. 2 EUR, — f(cid:129)r Portugal: 0 EUR bzw. 6 EUR. Artikel 2 Die in Artikel 1 genannten Betr(cid:132)ge werden mit dem am 1. Februar 1999 geltenden Kurs in Landesw(cid:132)hrung umge- rechnet. Artikel 3 (1) ABl. 172 vom 30. 9. 1966, S. 3025/66. (2) ABl. L 210 vom 28. 7. 1998, S. 32. (3) ABl. L 349 vom 24. 12. 1998, S. 1. (4) ABl. L 293 vom 31. 10. 1998, S. 50. Diese Verordnung tritt am dritten Tag nach ihrer Ver(cid:148)f- fentlichung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemein- schaften in Kraft. 30. 3. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 86/5 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 29. M(cid:132)rz 1999 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission


title: Anmälan från den franska regeringen till rådet av den 29 mars 1999 om en förklaring enligt artikel 1 j och artikel 97 i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen

eurovoc_concepts:
EU Member State
France
labour mobility
self-employment
social security
wage earner

text: 28. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 215/1 I (Meddelanden) R¯DET ANM˜LAN FR¯N DEN FRANSKA REGERINGEN TILL R¯DET av den 29 mars 1999 om en f(cid:246)rklaring enligt artikel 1 j och artikel 97 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om till(cid:228)mpningen av systemen f(cid:246)r social trygghet n(cid:228)r anst(cid:228)llda, egenf(cid:246)retagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen (1999/C 215/01) Med h(cid:228)nvisning till artikel 1 j och artikel 97 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om till(cid:228)mpningen av systemen f(cid:246)r social trygghet n(cid:228)r anst(cid:228)llda, egenf(cid:246)retagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen f(cid:246)rklarar den franska regeringen att den n(cid:228)mnda f(cid:246)rordningen skall till- l(cid:228)mpas (cid:151) p(cid:229) ARRCO:s (Association pour le rØgime de retraite comp- lØmentaire des salariØs) till(cid:228)ggspensionssystem f(cid:246)r anst(cid:228)llda enligt det avtal som undertecknades av de nationella arbets- givar- och arbetstagarorganisationerna den 8 december 1961 samt dess bilagor och till(cid:228)gg, (cid:151) p(cid:229) AGIRC:s (Association gØnØrale des institutions de retraite des cadres) till(cid:228)ggspensionssystem f(cid:246)r anst(cid:228)llda i chefsst(cid:228)ll- ning enligt det nationella kollektivavtalet om pension och social trygghet f(cid:246)r personer i chefsst(cid:228)llning som underteck- nades av de nationella arbetsgivar- och arbetstagarorganisa- tionerna den 14 mars 1947, dess bilagor och till(cid:228)gg, med undantag f(cid:246)r artikel 7 (personalsociala f(cid:246)rm(cid:229)ner) i n(cid:228)mnda avtal. F(cid:246)rordningen skall till(cid:228)mpas p(cid:229) dessa tv(cid:229) system fr(cid:229)n och med den 1 januari 2000. Den franska regeringen kommer att be kommissionen att enligt best(cid:228)mmelserna i artikel 42 i F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen f(cid:246)resl(cid:229) r(cid:229)det (cid:228)ndringar i vissa bilagor till den n(cid:228)mnda f(cid:246)rordningen f(cid:246)r att underl(cid:228)tta och anpassa dess till(cid:228)mpning till de till(cid:228)ggssystem som avses i denna f(cid:246)r- klaring


title: A Tanács 718/99/EK rendelete (1999. március 29.) a belvízi hajózás fejlesztését szolgáló közösségi belvízi flottakapacitási politikáról

eurovoc_concepts:
carriage of goods
chartering
inland waterway fleet
inland waterway shipping
transport regulations

text: 07/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 31999R0718 1999. 4. 2. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA A TANÁCS 718/99/EK RENDELETE (1999. március 29. ) a belvízi hajózás fejlesztését szolgáló közösségi belvízi flottakapacitási politikáról 271 L 90/1 AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget különösen annak 75. cikkére, létrehozó szerződésre és tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), a Szerződés 189c. cikkében szabályozott eljárásnak megfe- lelően (3), (1) (2) mivel az 1101/89/EGK rendelet (4) szerkezetjavítási sza- bályozást vezetett be a belvízi hajózásban azoknak a flottáknak a tekintetében, amelyek Belgium, Németor- szág, Franciaország, Luxemburg, Hollandia és Ausztria egymással összefüggő belvízi úthálózatán közlekednek; mivel a rendelet célja a belvízi flották terén mutatkozó kapacitástöbblet közösségi szinten összehangolt selejte- zések útján történő csökkentése volt; mivel ez a rendelet 1999. április 28-án hatályát veszti; mivel e szerkezetjavítási szabályozás kísérőintézkedései közül – amelyek a meglévő kapacitástöbbletek növeke- désének és újak keletkezésének elkerülését célozzák – a „régit újért” szabály nélkülözhetetlennek bizonyult a belvízi hajózási piac kiegyenlített működésének szem- pontjából. Mivel ez a szabály továbbra is a legfontosabb (1) HL C 320. , 1998. 10. 17. , 4. o. és HL C 15. , 1999. 1. 20. , 15. o. (2) 1998. december 2-án adott vélemény (HL C 40. , 1999. 2. 15. , 47. o. ). (3) Az Európai Parlament 1998. december 3-i véleménye (HL C 398. , 1998. 12. 21. ), a Tanács 1998. december 2-i közös állásfoglalása (HL C 55. , 1999. 2. 25. ) és az Európai Parlament 1999. február 25-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem került közzétételre). (4) HL L 116. , 1989. 4. 28. , 25. o. , amelyet legutóbb az 1998. április 2-i 742/98/EK rendelet (HL L 103. , 1998. 4. 3. ) módosított. beavatkozási eszköz marad a 96/75/EK irányelv (5) sze- rinti súlyos piaci zavarok esetében; mivel emellett annak elkerülésére is lépéseket kell tenni, nehogy az 1990 óta intézkedések pozitív kihatása közvet- hozott selejtezési lenül a fenti szabályozás lejártát követően semmivé vál- jék új kapacitások üzembe helyezése miatt; mivel ezért szükség van arra, hogy a „régit újért” szabály fennma- radjon egy legfeljebb négy éves időtartamra, amelynek során a „régit újért” arány fokozatosan nullára csökken a zökkenőmentes átmenet biztosítása és a belvízi hajózási piacba történő közösségi beavatkozási lezárása érdekében; mivel továbbá az is lényeges, hogy a „régit újért szabályozás” a négyéves időszakon túl is fennma- radjon a közösségi flották kapacitásának szabályozási eszközeként, azonban csupán nullára állított olyan készenléti eszközként, amely csak a 96/75/EK irányelv 7. cikke szerinti súlyos piaci zavar esetén vethető be ismét; fázis mivel az újabb kapacitástöbbletek létrehozását a belvízi hajózási piac valamennyi ágazatában korlátok közé kell szorítani; mivel ezért a meghozandó intézkedéseknek általános jellegűeknek és valamennyi árufuvarozó és tolóhajóra kiterjedőnek kell lennie; mivel ez alól kivételt kell képezzenek azok a hajók, amelyek kizárólag zárt nemzeti, illetve nemzetközi piacokon működnek, s ezért nem járulnak hozzá az egymással összekapcsolt belvízi hajózási útvonalakon lévő kapacitástöbbletekhez, és lehetőséget kell biztosítani azoknak a hajóknak a kivéte- lére is, amelyeknek bruttó hordképessége a 450 tonnát nem haladja meg, s emiatt szintén nem járulnak hozzá az ilyen kapacitástöbbletekhez; mivel ugyanakkor azok a magánflották, amelyek sajátszámlás fuvarokat bonyolíta- nak, a fuvarozási piacokra gyakorolt hatásuk miatt nem zárhatók ki; mivel a kapacitás szabályozásának alapfeltétele egy olyan közös megközelítés, amelynek keretében a tagállamok közös intézkedéseket hoznak az adott cél elérése érdeké- ben; mivel e célból a belvízi hajózási utakkal rendelkező létrehozott tagállamokban az 1101/89/EGK rendelettel selejtezési alapokat fenn kell tartani; de egy új megneve- zés alatt, és ennek kell biztosítania a „régit újért” szabá- lyozás alkalmazását; mivel az ágazat által a szerkezetjaví- tási járulékok céljára maradványöszszegét egy, a fenti alapokhoz csatolt tarta- lékalapba kell helyezni; intézkedések teljesített (3) (4) (5) A Közösségen belüli nemzeti és nemzetközi belvízi közlekedésben a hajóbérleti és árképzési rendszerekről szóló 1996. november 19-i 96/75/EK tanácsi irányelv (HL L 304. , 1996. 11. 27. , 12. o. ). 272 (5) (6) (7) (8) (9) HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/4. kötet mivel a szárazáru-fuvarozási piacok, a folyékonyáru- fuvarozási piacok és a tolóhajó piacok között alapvető eltérések mutatkoznak, ezért célszerű minden alapnál külön szárazáru-fuvarozó hajókra, a tartályhajókra és a tolóhajókra; létrehozni számlákat a mivel a kapacitásszabályozás a Szerződésnek megfelelő gazdaságpolitika keretében elsődlegesen az érintett ága- zat piaci szereplőinek a dolga; mivel ezért a bevezetendő intézkedések költségvonzatát a belvízi hajózási ágazat vállalkozóinak kell viselniük; mivel ez a szabályozás egyes új kapacitások üzembe helyezésének feltételeit rögzíti anélkül, hogy teljesen meggátolná a piacra való bejutást; mivel ezek a feltételek időbelileg és kihatásukat illetően korlátozottak lehetnek és a piac alakulásának megfelelően rugalmasan alakíthatók úgy, hogy a „régit újért” arány az 1999. április 29-én kezdődő négyéves időszak alatt fokozatosan nullára csökkenjen; mivel ezt a „régit újért” szabálynak nevezett mechanizmust készen- léti rendszerként fenn kell tartani a nulla arány elérését követően; mivel a „régit újért” szabály keretében befize- tartalékalapba kell helyezni és tett külön járulékokat selejtezési prémiumok nyújtására felhasználni, lehet amennyiben piaci beavatkozás válik szükségessé; illetve ne mivel biztosítani kell azt, hogy az e rendeletben elői- rányzott intézkedések és azok végrehajtása ne torzítsa a versenyt, fenyegessen annak torzulásával, különösen azáltal, hogy egyes vállalkozásokat a közös érdekkel ellentétes mértékben kedvezményez; mivel azért, hogy az érintett vállalkozásokra azonos versenyfel- tételek vonatkozzanak, az új hajók építése kapcsán az alapokba befizetendő járulékokat és a selejtezési prémiu- mokat illetően egységes mértékeket és feltételeket kell megszabni, ha ilyen prémiumok egy súlyos piaci zavar esetén és a 96/75/EK irányelv 8. cikke szerint szükséges- nek bizonyulnának; mivel a belvízi hajózási flották közösségi flották, ezért a kapacitásszabályozási mechanizmus működésével kap- csolatos határozatokat közösségi szinten kell meghozni; mivel e határozatok meghozatala, azok végrehajtásának felügyelete és a rendeletben foglalt versenyfeltételek betartásának ellenőrzése a Bizottság hatáskörébe kell tar- tozzék; mivel fontos, hogy a Bizottság e határozatokat a tagállamokkal és a belvízi hajózást közösségi szinten képviselő szervezetekkel történő konzultációt követően hozza meg; ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A közösségi flottakapacitási politika – az e rendeletben megha- tározott feltételek szerint – azokra a belvízi hajókra vonatkozik, amelyek a tagállamok belvízi útjain két vagy több pont között árufuvarozást végeznek. Az 1999. április 29-én kezdődő legfeljebb négy éves időszakra az e rendelet szerinti kapacitásszabályozási intézkedések az új kapacitások üzembe helyezésére vonatkozó feltételeket tartal- mazzák. 2. cikk (1) Ez a rendelet olyan árufuvarozó és tolóhajókra vonatko- zik, amelyek ellenszolgáltatás fejében vagy saját számlára fuva- rozási szolgáltatásokat végeznek, s amelyek valamelyik tagál- lamban vannak lajstromozva, vagy amelyeket – lajstromozás hiányában – egy tagállamban letelepedett vállalkozás tart üzem- ben. E rendelet alkalmazásában „vállalkozásnak” minősül minden olyan természetes vagy jogi személy, aki illetve amely nem ipari vagy ipari méretekben gazdasági tevékenységet folytat. (2) Ez a rendelet nem vonatkozik a következőkre: a) hajók, amelyek kizárólag olyan nemzeti vízi utakon közle- kednek, amelyek nincsenek a Közösségen belül más vízi utakkal összeköttetésben; b) hajók, amelyek méretüknél fogva nem képesek elhagyni azokat a nemzeti vízi utakat, amelyeken üzemeltetik őket és nem képesek a Közösség más vízi útjait elérni (bezárt hajók), amennyiben ezek a hajók és a rendelet hatálya alá tartozó hajók között nem keletkezhet verseny; c) hajók, amelyek kizárólag a Dunán (és mellékfolyóin) Kehl- heim-ig közlekednek és azt nem hagyják el; mivel a közösségi flották a környezetvédelmet és a biz- tonságot elősegítő korszerűsítésének és szerkezetátalakí- tásának keretében célszerű szociális intézkedéseket hozni azoknak a személyeknek az érdekében, akik el akarják hagyni a belvízi hajózási ágazatot és más ágazatban kívánnak elhelyezkedni; továbbá célszerű olyan intézke- déseket hozni, amelyek ösztönzik a vállalkozások lét- rejöttét, a személyzet szakmai képzettségének javítását és a hajók műszaki korszerűsítését, d) a 300 kW-t meg nem haladó főgép-teljesítményű toló- hajókra; e) folyami-tengeri hajók és hajón szállítható bárkák, amelyek fuvarozást végeznek kizárólag nemzetközi vagy belföldi tengeri szakaszt is magába foglaló utakon; 07/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 273 f) kizárólag áruk tárolására szolgáló hajók, azaz olyan hajók, amelyek áruk be- és kirakodására szolgálnak ugyanazon a helyen; A tartalékalap igénybe vehető az e rendelet 8. cikke sze- (5) rinti intézkedésekre, amennyiben a belvízi hajózási szervezetek ezt egyhangúlag kérik. Ilyen esetben az intézkedés közösségi szintű akcióra kell vonatkozzék. g) kotróberendezések, úgy mint az iszapszállító dereglyék, pontonok és építési vállalkozások úszómunkagépei, ameny- nyiben ezek nem használatosak az 1. cikk értelmében vett fuvarozásra; h) kompok; i) a nonprofit közszolgáltatást nyújtó hajók. (3) A 3. cikk (1) bekezdés szerinti minden érintett tagállam kizárhatja e rendelet alkalmazását a 450 tonnánál kisebb bruttó hordképességű hajóira. Amennyiben az adott tagállam él ezzel a lehetőséggel, úgy ezt hat hónapon belül közli a Bizottsággal, a Bizottság pedig értesíti erről a többi tagállamot. 3. cikk (1) Minden tagállam, amelynek belvízi útjai egy másik tagál- laméval összeköttetésben állnak, és amely flottájának tonnatar- talma meghaladja a 100 000 tonnát (a továbbiakban „érintett tagállam”), nemzeti jogszabályainak keretében és saját közigaz- gatási forrásaiból egy „belvízi hajózási alapot” (a továbbiakban „alap”) létesít. (2) Minden alapot az érintett tagállam illetékes hatóságai kezelnek. A tagállamok az alap kezelésébe bevonják a belvízi fuvarozók nemzeti szervezeteit. (3) Minden alap rendelkezik egy tartalékalappal, amelynek három számlája van: egy a szárazáru-fuvarozó hajókra, egy a tartályhajókra és egy a tolóhajókra. A tartalékalapba a következő eszközöket helyezik: (6) A (3) bekezdés első albekezdésében említett külön szám- lák vonatkozásában az alapok kölcsönösen támogatják egymást pénzügyileg. Ez a kölcsönös pénzügyi támogatás minden kia- dásnál és a (3) bekezdés második albekezdésében említett kia- dások és eszközök vonatkozásában egyaránt érvényesül, így jut érvényre az egyenlő elbánás minden fuvarozási vállalkozás vonatkozásában függetlenül attól, hogy melyik alapba tartozik az adott hajó. (7) Az érintett tagállamok az (1) bekezdés szerinti új alap létrehozásáig továbbra is kezelik az 1101/89/EGK rendelet 3. cikke szerinti alapot. 4. cikk (1) Az e rendelet hatálya alá tartozó teljesen újonnan épített, harmadik országból behozott vagy a 2. cikk (2) bekezdésének a), b), illetve c) pontja szerinti belföldi vízi utakat elhagyó hajók csak azzal a feltétellel helyezhetők üzembe („régit újért szabályozás”), ha az üzembe helyezendő hajó tulajdonosa: – – vagy a Bizottság által a régi és az új hajótér közötti arányra megszabottnak megfelelő tonnatartalmú hajóteret selejtez le anélkül, hogy selejtezési prémiumot kapna, vagy pedig befizet abba az alapba, amelybe az új hajó tar- illetve amelyiket a hajó tulajdonosa az 5. cikk (2) tozik, bekezdése szerint maga választott, egy külön hozzájárulást a fenti aránynak megfelelően, avagy – amennyiben a tulaj- donos ennél az aránynál kevesebb tonnatartalmú hajóteret selejtez le – kifizeti az új és a leselejtezett hajótér tonnatar- talma közötti különbségnek megfelelő összeget. (2) A különböző piaci szektoroknak megfelelően, azaz a szárazáru-fuvarozó hajókra, a tartályhajókra és a tolóhajókra eltérő mértékű arányokat lehet megállapítani. – az 1999. április 28-ig végrehajtott szerkezetjavítási intézke- dések maradványösszegét, ágazat pénzügyi hozzájárulásaiból tevődik össze; amely kizárólag az Az arányt folyamatosan, a lehető leggyorsabban és szabályos lépésekben csökkentik úgy, hogy az legkésőbb 2003. április 29-ig nullára csökkenjen. – a 4. cikk szerinti külön járulékokat; – azokat az eszközöket, amelyeket a 96/75/EK irányelv 7. cikke szerinti súlyos piaci zavarok esetén rendelkezésre lehet bocsátani. Az arány nullára csökkenésekor a rendszer készenléti mecha- nizmussá válik és csak a 6. cikk szerinti súlyos piaci zavar ese- tén lehet ismét igénybe venni. (3) A hajó tulajdonosának választási lehetősége van, hogy: (4) A tartalékalap a 96/75/EK irányelv 7. cikke szerinti meg- felelő intézkedések céljára, különösen az e rendelet (6) bekezdé- sében és 6. cikkében szereplő eljárás szerinti közösségi szinten szervezett szerkezetjavítási intézkedések céljára vehető igénybe. – vagy az új hajó építésére vonatkozó tényleges megrendelés leadásának, vagy – amennyiben a hajó a következő 12 hónap alatt kerül üzembe helyezésre – a behozatali kére- lem beadásának időpontjában, 274 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/4. kötet – vagy pedig az új, illetve behozott hajó tényleges üzembe helyezésének időpontjában fizeti meg a külön hozzájárulást, illetve selejtezi le a régi hajó- teret. Olyan hajók esetében, amelyek valamely nem érintett (2) tagállamban vannak lajstromozva, valamint olyan nem lajstro- mozott hajók esetén, amelyeket egy nem érintett tagállamban letelepedett vállalkozás tart üzemben, a külön járulékot – a tulajdonos választása szerint – az érintett tagállamokban létesí- tett alapok valamelyikébe fizetik be. Az időpontot a megrendelés leadásakor, kérelem beadásakor kell megválasztani. illetve a behozatali 6. cikk A hajótér-kompenzációként felajánlott selejtezendő hajót az új hajó üzembe helyezése előtt kell leselejtezni. Az üzembe helyezendő hajó tulajdonosa, aki a megköveteltnél nagyobb hajóteret selejtez le, ezért a többlethajótérért nem kap pénzbeli térítést. A 96/75/EK irányelv 7. cikke szerinti súlyos piaci zavar esetén a Bizottság egy tagállam kérelmére a fenti irányelv 8. cikke sze- rinti bizottság állásfoglalását követően és az ugyanott rögzített eljárást követve a fenti irányelv 7. cikke szerinti korlátozott idő- tartamra újra hatályba léptetheti a „régit újért” szabályt, adott esetben szerkezetjavítási intézkedések kíséretében. Az érintett tagállamok engedélyezhetik, hogy azok a hajók, amelyek árufuvarozáson kívüli, más célra történő felhasználásra véglegesen kivonásra kerülnek a piacról, kompenzációs hajótér- nek számítsanak, és úgy kezeljék ezeket, mintha leselejtezték volna. Ide tartoznak a humanitárius célú hajók, a múzeum- hajók, az Európán kívüli fejlődő országoknak szánt hajók, illetve a nonprofit szervezetek rendelkezésére bocsátott hajók. Az érintett tagállam értesíti erről a használati engedélyről a Bizottságot, amely aztán értesíti a többi tagállamot. E szerkezetjavítási intézkedések keretében egy, a 2. cikk (1) bekezdés szerinti hajó tulajdonosa, attól az alaptól, amelyhez a hajó tartozik, – a rendelkezésre álló pénzügyi források kereté- ben – a Bizottságtól a 7. cikk szerinti feltételek szerint megha- tározott összegű selejtezési prémiumot kaphat abban az eset- ben, ha ezt a hajót leselejtezi, azaz annak testét, illetve tolóhajó esetén a hajótestet és a motort is teljesen megsemmisíti. Tolóhajók esetén a „tonnatartalom” fogalmának helyére a (4) „főgépteljesítmény” lép. Ez a prémium azonban csupán olyan hajó után nyújtható, amelyről a tulajdonos igazolja, hogy az aktív flottájának részét képezi, ami azt jelenti, hogy: (5) Az (1) bekezdésben meghatározott feltételek a hajótest meghosszabbításából, illetve a tolóhajók motorjának cseréjéből eredő kapacitásnövekedésre is vonatkoznak. – a hajó jó üzemi állapotban van, és Az érintett (6) tagállamokkal, valamint a belvízi hajózást közösségi szinten képviselő szervezetekkel folytatott konzultá- ciót követően a Bizottság különleges rendeltetésű hajókat kive- het az (1) bekezdés hatálya alól. A különleges rendeltetésű hajóknak műszaki szempontból egy adott árutípus fuvarozására szolgáló kialakításúnak kell lenni, más áruk fuvarozására műszakilag nem lehetnek alkalmasak, az adott árufajta nem lehet szállítható különleges felszerelések- kel nem rendelkező hajókon, és tulajdonosuknak írásbeli köte- lezettséget kell vállalniuk, hogy semmilyen más árut nem fuva- roznak a hajón, amíg a „régit újért” szabály érvényben van. – – a hajóról a tulajdonos érvényes üzemképességi bizonyít- ványt és köbözési bizonyítványt vagy egy érintett tagállam illetékes hatósága által kiállított nemzeti fuvarozási enge- délyt tud felmutatni, és a hajó a selejtezési prémium kérelmezését megelőző 24 hónap során legalább tíz utat teljesített. „Út” alatt egy olyan (50 km-nél nagyobb) távolságra történő kereskedelmi fuva- rozás értendő, amely az adott árufajtánál szokásosnak tekinthető és amelynél a fuvarozott mennyiség arányban állt a hajó bruttó hordképességével (legalább 70 %). 5. cikk Nem adható prémium olyan hajókért, amelyek havaria vagy egyéb károsodás miatt nem javíthatók, illetve amelyek javítási költsége a selejtezési prémiumot meghaladja. Egy adott érintett tagállamban lajstromozott hajó után a (1) külön hozzájárulást annak a tagállamnak az alapjába kell befi- zetni, amelyikben a hajót belajstromozták. Olyan nem lajstro- mozott hajók után, amelyeket egy érintett tagállamban letelepe- dett vállalkozás üzemeltet, a külön járulékot a vállalkozás lete- lepedése szerinti tagállamnak az alapjába kell befizetni. Amennyiben az illetékes hatóságnak alapos kétsége van a hajó jó üzemi állapotát illetően, amelyre selejtezési prémiumot kér- nek, szakvéleményt kérhet egy szakértői irodától, hogy az adott hajó megfelelő műszaki állapotban van-e ahhoz, hogy részt vegyen az árufuvarozásban. A selejtezési prémiumot megtagad- ják, ha a hajó ennek a követelménynek nem tesz eleget. 07/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 275 7. cikk (1) A Bizottság a tagállamokkal és belvízi hajózást közösségi szinten képviselő szervezetekkel folytatott konzultációt köve- tően külön-külön állapítja meg a szárazáru-fuvarozó hajókra, a tartályhajókra és a tolóhajókra az alábbiakat: – – – – a „régit újért” szabály keretében érvényes arányokat a 2. cikkben említett hajókra, a külön járulékok mértékét, azt az időszakot, amely alatt a 6. cikkben említett selejte- zési prémiumok kifizetésre kerülnek, ezek mértékét és a prémiumok nyújtásának feltételeit, a kiegyenlítési együtthatókat különböző belvízi hajótípusokra és hajóosztályokra. (egyenértékű hajótér) a A külön járulékokat és a selejtezési prémiumokat euró- (2) ban adják meg. Az alkalmazandó mértékek minden alapnál azonosak. (3) A külön járulékokat és a selejtezési prémiumokat árufu- varozó hajóknál a bruttó tonnatartalom, tolóhajóknál a főgép- teljesítmény alapján számítják ki. (4) A Bizottság a tagállamokkal és belvízi hajózást közösségi szinten képviselő szervezetekkel folytatott konzultációt köve- tően állapítja meg a 3. cikk (6) bekezdése szerinti kölcsönös pénzügyi támogatás részletes szabályait. A Bizottság határozatainak meghozatalánál (5) figyelembe veszi a közösségi fuvarozási piacok megfigyelésének eredmé- nyeit és előre látható változásait is, valamint a verseny bármely, a közös érdekekkel ellentétes mértékű torzulása megakadályo- zásának szükségességét. A piac megfigyelésének elősegítése érdekében az építés, illetve behozatal alatt álló hajók tulajdono- sai kötelesek az alapokat hat hónappal e hajók üzembe helye- zését megelőzően értesíteni. – – – – – az ágazatot elhagyó belvízi fuvarozók részére korengedmé- nyes nyugdíjazás, tevékenységre történő átképzés megkönnyítése, illetve más gazdasági az ágazatot elhagyó munkavállalók részére szakképzési és átképzési tanfolyamok szervezése, a tulajdonos-üzemeltetők belvízi hajózási szakszövetségek- hez történő csatlakozásának ösztönzése, a hajók műszaki korszerűsítésének ösztönzése, a mun- kakörülmények javítása és a biztonságtechnikai követelmé- nyek elősegítése érdekében, a belvízi hajósok szakmai képzettségének javítása, az ágazat fejlődésének és jövőjének biztosítása érdekében. 9. cikk A tagállamok elfogadják az e rendelet végrehajtásához (1) szükséges intézkedéseket és közlik azokat a Bizottsággal. Ezeknek az intézkedéseknek különösen arra kell irányulniuk, hogy biztosítsák a vállalkozások e rendeletből és a nemzeti vég- rehajtási rendelkezésekből eredő kötelezettségei betartásának folyamatos és eredményes ellenőrzését, valamint a jogsértések esetén alkalmazandó megfelelő szankciókat. (2) A tagállamok évente tájékoztatják a Bizottságot a „régit újért” séma alakulásával kapcsolatos adatokról, valamint az alapok és a tartalékalapok pénzügyi helyzetéről. A Bizottság elfogadja a 7. cikk szerint általa meghozandó (3) határozatokat. A Bizottság gondoskodik arról, hogy az alapok egysége- (4) sen és koordináltan alkalmazzák ezt a rendeletet. 8. cikk 10. cikk A 3. cikk (5) bekezdésének sérelme nélkül a tagállamok intéz- kedéseket hozhatnak, különösen az alábbiak érdekében: Ez a rendelet 1999. április 29-én lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1999. március 29-én. a Tanács részéről az elnök F. MÜNTEFERING


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 717/99 von José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Strukturfonds

eurovoc_concepts:
EU aid
Spain
Structural Funds
eligible region
gross domestic product
terms for aid

text: 21. 12. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 370/91 (1999/C 370/124) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0694/99 von Sebastiano Musumeci (NI) an die Kommission (26. März 1999) Betrifft: Verstoßverfahren gegen Öl Die Beanstandung der Kennzeichnung von Ölen, das sogenannte „Gesetz des Made in Italy“, erscheint absolut ungerechtfertigt, da das genannte Gesetz nicht dazu dient, Handelsbarrieren zu schaffen, sondern auf den Schutz der Qualität und des typischen Charakters des Erzeugnisses und auf die Gewährleistung der Nahrungsmittelsicherheit der Verbraucher abzielt. Der Verwaltungsausschuß für Fette der EU hat die geschätzte Menge der Olivenölproduktion für das Wirtschaftsjahr 1997/98 wegen des sprunghaften Anstiegs der spanischen Produktion drastisch reduziert, wodurch Italien, eines der wichtigsten Erzeugerländer, schwer benachteiligt wurde. Die untragbaren Einschnitte bei den Gemeinschaftshilfen für das Jahr 1997/98 (in der Größenordnung von 40 %) werden die schwere Krise des Olivensektors noch verschärfen. Kann die Kommission mitteilen: C ob ihrer Ansicht nach das gegen Italien eingeleitete Verstoßverfahren in Zusammenhang mit der Anwendung des Gesetzes 313/98 nicht wieder eingestellt werden muß? C besteht seitens der Kommission der politische Wille, mit der italienischen Regierung zusammen die Gemeinschaftsbeihilfen für den Olivenanbau für das Wirtschaftsjahr 1997/98 neu auszuhandeln, um die Auswirkungen der bereits jetzt schweren Krise auf den Markt und die Preise abzumildern? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (5. Mai 1999) Nach Auffassung der Kommission ist das gegen Italien eingeleitete Vertragsverletzungsvefahren berechtigt, da das von dem Herrn Abgeordneten genannte Gesetz entgegen den Bestimmungen der Richtlinie 83/189/ EWG des Rates über ein Informationsverfahren auf dem Gebiet der Normen und technischen Vorschriften (u. a. geändert durch die Richtlinie 88/182/EWG und kodifiziert durch die Richtlinie 98/84/EG) und den Bestimmungen des Artikels 10 EG-Vertrag (vormals Artikel 5) erlassen wurde. Italien hat zu dem ihm von der Kommission übermittelten Gutachten keine Stellung genommen. Die Kommisison teilt die Auffassung des Herrn Abgeordneten bezüglich der Auswirkungen der Beihilfe- kürzung auf das Einkommen der Olivenbauern aus folgenden Gründen nicht: Einerseits wurde die Beihilfe für Kleinerzeuger (die weniger als 500 kg Olivenöl erzeugen) nicht gekürzt. Zu dieser Gruppe gehören aber mehr als 60 % aller Olivenbauern in der Gemeinschaft (und 75 % aller Olivenbauern in Italien). Das Einkommen der großen Erzeuger setzt sich aus dem (mengenabhängigen) Verkaufserlös und aus der Produktionsbeihilfe (Einheitsbetrag der Beihilfe mal erzeugter Menge) zusammen. In Anbetracht der Erzeugung im Wirtschaftsjahr 1997/98 haben die großen Erzeuger keine ernsthaften Einkommensein- bußen erlitten. Im übrigen wurde bei der Erörterung dieser Frage auf der Ratstagung vom 28. -29. Septem- ber 1998 beschlossen, dem diesbezüglichen Antrag Italiens nicht zu entsprechen. (1999/C 370/125) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0717/99 von José García-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (29. März 1999) Betrifft: Strukturfonds Die Regionen, deren Pro-Kopf-Einkommen weniger als 75 % des Gemeinschaftsdurchschnitts beträgt, gelten als „Ziel 1-Regionen“ und erhalten bedeutende Gemeinschaftsbeihilfen. Der Vorschlag für eine Verordnung des Rates, KOM(98) 131 endg. (1), mit allgemeinen Bestimmungen zu den Strukturfonds sieht vor, daß die entsprechenden Daten der letzten drei Jahre, für die Eurostat über Angaben verfügt, herangezogen werden, um zu bestimmen, ob dieser Schwellenwert überschritten wurde oder nicht


title: PREGUNTA ESCRITA n. 708/99 del José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Rakennerahastot

eurovoc_concepts:
Extremadura
OSCE
Structural Funds
economic statistics
eligible region
gross domestic product
less-favoured region
regional aid
regional economy
underground economy

text: C 348/120 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 3. 12. 1999 El Director General de la Oficina Estadística de las Comunidades Europeas (EUROSTAT) hizo público en la sesión de la Subcomisión de Asuntos Monetarios del Parlamento Europeo del 17. 2. 1999 «que los datos estadísticos correspondientes a los ejercicios 1994, 1995 y 1996 incluían ya los correspondientes a la economía sumergida de las regiones analizadas» aunque, no precisó los criterios que se habían seguido para estimar o evaluar este tipo de actividades. ¿Qué parte de la renta regional corresponde a la «economía sumergida» y cuál a la «economía regular» en Castilla la Mancha en cada uno de estos años? (1) DO C 176 de 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 348/158) PREGUNTA ESCRITA E-0707/99 de José García-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisión (26 de marzo de 1999) Asunto: Fondos estructurales Las regiones cuyo nivel de renta por habitante sea inferior al 75 % del que corresponde al habitante medio comunitario se califican de «regiones objetivo 1» y se benefician de importantes ayudas comunitarias. Para saber si este umbral ha sido superado o no, el proyecto de Reglamento del Consejo, COM(98)131 final (1), por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos estructurales, prescribe que se tendrán en cuenta las cifras correspondientes a los tres últimos años de los que se disponga de datos en EUROSTAT. El Director General de la Oficina Estadística de las Comunidades Europeas (EUROSTAT) hizo público en la sesión de la Subcomisión de Asuntos Monetarios del Parlamento Europeo del 17. 2. 1999 «que los datos estadísticos correspondientes a los ejercicios 1994, 1995 y 1996 incluían ya los correspondientes a la economía sumergida de las regiones analizadas» aunque, no precisó los criterios que se habían seguido para estimar o evaluar este tipo de actividades. ¿Qué parte de la renta regional corresponde a la «economía sumergida» y cuál a la «economía regular» en Cataluña en cada uno de estos años? (1) DO C 176 de 9. 6. 1998, p. 1. (1999/C 348/159) PREGUNTA ESCRITA E-0708/99 de José García-Margallo y Marfil (PPE) a la Comisión (29 de marzo de 1999) Asunto: Fondos estructurales Las regiones cuyo nivel de renta por habitante sea inferior al 75 % del que corresponde al habitante medio comunitario se califican de «regiones objetivo 1» y se benefician de importantes ayudas comunitarias. Para saber si este umbral ha sido superado o no, el proyecto de Reglamento del Consejo, COM(98)131 final (1), por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos estructurales, prescribe que se tendrán en cuenta las cifras correspondientes a los tres últimos años de los que se disponga de datos en EUROSTAT. El Director General de la Oficina Estadística de las Comunidades Europeas (EUROSTAT) hizo público en la sesión de la Subcomisión de Asuntos Monetarios del Parlamento Europeo del 17. 2. 1999 «que los datos estadísticos correspondientes a los ejercicios 1994, 1995 y 1996 incluían ya los correspondientes a la economía sumergida de las regiones analizadas» aunque, no precisó los criterios que se habían seguido para estimar o evaluar este tipo de actividades. ¿Qué parte de la renta regional corresponde a la «economía sumergida» y cuál a la «economía regular» en Extremadura en cada uno de estos años? (1) DO C 176 de 9. 6. 1998, p. 1


title: WRITTEN QUESTION No. 716/99 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL Structural Funds

eurovoc_concepts:
Ceuta and Melilla
OSCE
Structural Funds
economic statistics
eligible region
gross domestic product
less-favoured region
regional aid
regional economy
underground economy

text: 3. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 348/123 (1999/C 348/165) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0714/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop. (1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (EUROSTAT) pääjohtaja ilmoitti julkisesti Euroopan parlamentin rahapoliittisen alivaliokunnan istunnossa 17. helmikuuta 1999 ”että varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskeviin tilastotietoihin oli jo sisällytetty harmaan talouden osuus tutkituilla alueilla”, vaikka hän ei kertonutkaan mitä perusteita oli käytetty harmaan talouden arvioimiseksi. Kuinka suuri osa Baskimaan tuloista kuuluu ”harmaaseen talouteen” ja kuinka suuri ”viralliseen talouteen” näinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 348/166) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0715/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop. (1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa. Euroopan yhteisöjen tilastotoimiston (EUROSTAT) pääjohtaja ilmoitti julkisesti Euroopan parlamentin rahapoliittisen alivaliokunnan istunnossa 17. helmikuuta 1999 ”että varainhoitovuosia 1994, 1995 ja 1996 koskeviin tilastotietoihin oli jo sisällytetty harmaan talouden osuus tutkituilla alueilla”, vaikka hän ei kertonutkaan mitä perusteita oli käytetty harmaan talouden arvioimiseksi. Kuinka suuri osa Ceutan tuloista kuuluu ”harmaaseen talouteen” ja kuinka suuri ”viralliseen talouteen” näinä vuosina? (1) EYVL C 176, 9. 6. 1998, s. 1. (1999/C 348/167) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0716/99 esittäjä(t): José García-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (29. maaliskuuta 1999) Aihe: Rakennerahastot Alueet, joiden tulotaso asukasta kohti jää alle 75 prosenttia yhteisön keskiarvosta, luokitellaan tavoite 1 -alueiksi ja ne saavat merkittävää Euroopan yhteisön tukea. Laskettaessa ylittyykö tämä raja vai ei, ehdotuksessa neuvoston asetukseksi KOM(98) 131 lop. (1), jossa vahvistetaan rakennerahastoja koskevat yleiset määräykset, esitetään, että on käytettävä niiden kolmen viimeisimmän vuoden lukuja, joista on tiedot EUROSTAT:issa


title: Regolamento (CE) n. 718/1999 del Consiglio, del 29 marzo 1999, relativo ad una politica di regolazione delle capacità delle flotte comunitarie nella navigazione interna, al fine di promuovere il trasporto per via navigabile

text: 2. 4. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 90/1 I (Atti per i quali la pubblicazione (cid:138) una condizione di applicabilit(cid:133)) REGOLAMENTO (CE) N. 718/1999 DEL CONSIGLIO del 29 marzo 1999 relativo ad una politica di regolazione delle capacit(cid:133) delle flotte comunitarie nella navigazione interna, al fine di promuovere il trasporto per via navigabile IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, in particolare l’articolo 75, vista la proposta della Commissione (1), visto il parere del Comitato economico e sociale (2), deliberando secondo la procedura di cui all’articolo 189 C del trattato (3), (1) considerando che il regolamento (CEE) n. 1101/89 (4) ha istituito un regime di risanamento strutturale nel settore della navigazione interna per le flotte operanti sulla rete delle vie navigabili intercollegate di Belgio, Francia, Germania, Lussemburgo, Paesi Bassi e Austria; che tale regolamento di proponeva di ridurre le sovraccapacit(cid:133) delle flotte nella navigazione interna con azioni di demolizione di battelli coordinate a livello comunitario; che tale regolamento scade il 28 aprile 1999; (2) considerando che fra le misure di accompagnamento di tale regime di risanamento strutturale, intese ad evitare l’aumento delle sovraccapacit(cid:133) esistenti o la comparsa di nuove sovraccapacit(cid:133), il regime «vecchio per nuovo» (cid:138) risultato indispensabile per il funziona- mento equilibrato del mercato della navigazione interna; che tale regime rappresenta tuttora lo stru- mento essenziale per intervenire in caso di grave turbativa del mercato, come definita nell’articolo 1 della direttiva 96/75/CE (5); che si deve peraltro evitare che gli effetti delle azioni di demolizione condotte dal 1990 siano annullati dall’entrata in servizio di nuove (1) GU C 320 del 17. 10. 1998, pag. 4 e GU C 15 del 20. 1. 1999, (2) Parere espresso il 2 dicembre 1998 (GU C 40 del 15. 2. 1999, pag. 15. pag. 47). (3) Parere del Parlamento europeo del 3 dicembre 1998 (GU C 398 del 21. 12. 1998), posizione comune del Consiglio del 21 dicembre 1998 (GU C 55 del 25. 2. 1999) e decisione del Parla- mento europeo del 25 febbraio 1999 (non ancora pubblicata nella Gazzetta ufficiale). (4) GU L 116 del 28. 4. 1989, pag. 25. Regolamento modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 742/98 della Commissione, del 2 aprile 1998 (GU L 103 del 3. 4. 1998, pag. 3). (5) Direttiva 96/75/CE del Consiglio, del 19 novembre 1996, rela- tiva alle modalit(cid:133) di noleggio e di formazione dei prezzi nel settore dei trasporti nazionali ed internazionali di merci per via navigabile nelle Comunit(cid:133) (GU L 304 del 27. 11. 1996, pag. 12). capacit(cid:133) di stiva immediatamente dopo la scadenza di tale regime; che (cid:138) pertanto necessario mantenere il regime «vecchio per nuovo» per un periodo limitato a quattro anni al massimo, diminuendo progressiva- mente il coefficiente fino a zero, per garantire la tran- sizione e porre fine alla fase di interventi della Comu- nit(cid:133) sui mercati; che (cid:138) del pari essenziale mantenere il regime «vecchio per nuovo», in qualit(cid:133) di strumento di gestione della capacit(cid:133) delle flotte comunitarie, oltre tale periodo di quattro anni, per(cid:149) a livello zero, con funzioni di meccanismo di vigilanza, riattivabile esclu- sivamente in caso di grave turbativa del mercato, come definita nell’articolo 7 della direttiva 96/75/CE; (3) considerando che (cid:138) necessario garantire il controllo effettivo delle nuove sovraccapacit(cid:133) in tutti i settori del mercato dei trasporti per via navigabile; che, pertanto, (cid:138) importante che le misure da adottare abbiano carat- tere generico e si applichino a tutti i battelli da trasporto e agli spintori; che occorre escluderne l’ap- plicazione ai battelli adibiti esclusivamente ai mercati nazionali o internazionali chiusi che, in quanto tali, non contribuiscono alla sovraccapacit(cid:133) sulla rete delle vie navigabili intercollegate e prevedere di escluderne l’applicazione ai battelli che, a causa della loro portata lorda inferiore a 450 tonnellate, non contribuiscono neppure a tali sovraccapacit(cid:133); che (cid:138) invece essenziale che si applichino alle flotte private, che effettuano trasporti per conto proprio, loro influenza sui mercati dei trasporti; a causa della (4) considerando che un’impostazione comune, con la quale gli Stati membri adottano di concerto misure intese a realizzare il medesimo obiettivo, costituisce una delle condizioni essenziali per garantire la regola- zione delle capacit(cid:133) di stiva; che a tal fine (cid:138) opportuno che i fondi di demolizione istituiti dal regolamento (CEE) n. 1101/89 siano mantenuti negli Stati membri L 90/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 2. 4. 1999 interessati dalla navigazione interna, ma con una nuova denominazione, e che essi amministrino il regime «vecchio per nuovo»; che occorre versare i residui finanziari provenienti dai contributi degli operatori del settore per le azioni di risanamento strut- turale organizzate fino al 28 aprile 1999 in un fondo di riserva attribuito a detti fondi; (5) considerando che, a causa delle fondamentali diffe- renze esistenti fra i mercati del trasporto di carichi secchi, del liquidi e degli spintori, (cid:138) opportuno istituire nei fondi una contabilit(cid:133) distinta per i battelli adibiti al trasporto di carichi secchi, le navi cisterna e gli spintori; trasporto di (6) considerando che, nell’ambito di una politica econo- mica conforme al trattato, la regolazione della capacit(cid:133) incombe in primo luogo agli operatori del settore; che (cid:138) opportuno che i costi delle misure da introdurre siano a carico delle imprese che operano nel settore della navigazione interna; che tale regolazione consiste nella determinazione delle condizioni che si appli- cano all’entrata in servizio di talune capacit(cid:133) nuove, senza giungere al blocco totale dell’accesso al mercato; che tali condizioni possono essere limitate nel tempo, nel loro impatto e variare in funzione dell’evoluzione del mercato, ma che (cid:138) necessario che i coefficienti siano gradualmente ricondotti a zero entro quatto anni a decorrere dal 29 aprile 1999; che occorre mantenere il regime di regolazione denominato «vecchio per nuovo» come meccanismo di vigilanza non appena il coefficiente raggiunge il livello zero e, in ogni caso, entro il 29 aprile 2003; che occorre versare i contributi speciali erogati in base al regime «vecchio per nuovo» nel fondo di riserva e poterli utilizzare per erogare premi di demolizione in caso di necessit(cid:133) di inter- vento sul mercato; (7) considerando che (cid:138) opportuno garantire che le misure previste dal presente regolamento e la loro applica- zione non falsino o non rischino di falsare la concor- renza, in particolare favorendo talune imprese in misura contraria all’interesse comune; che, per porre le imprese interessate in condizioni di concorrenza uguali, devono essere uniformi le aliquote e le condi- zioni relative ai contributi speciali da versarsi ai fondi per le nuove costruzioni nonch(cid:130) ai premi di demoli- zione, qualora questi fossero necessari in caso di grave turbativa del mercato e secondo la procedura di cui all’articolo 8 della direttiva 96/75/CE; (8) considerando che, a causa del carattere comunitario delle flotte della navigazione interna, occorre adottare a livello comunitario le decisioni relative al funziona- mento di tale meccanismo di regolazione delle capa- cit(cid:133); che (cid:138) opportuno attribuire alla Commissione la competenza a adottare tali decisioni, sorvegliarne l’ap- plicazione e garantire il mantenimento delle condi- zioni di concorrenza di cui al presente regolamento; che (cid:138) importante che la Commissione adotti tali deci- sioni previa consultazione degli Stati membri e delle organizzazioni navigazione interna a livello comunitario; rappresentative della (9) considerando che, nell’ambito dell’ammodernamento e della ristrutturazione delle flotte comunitarie, che operano in condizioni favorevoli per l’ambiente e la sicurezza, (cid:138) opportuno prevedere misure sociali a favore di coloro che intendono abbandonare il settore dei trasporti per via navigabile o riconvertirsi in un altro settore di attivit(cid:133), nonch(cid:130) misure intese a promuovere la creazione di associazioni o cooperative di imprese, a migliorare la qualificazione professionale dei battellieri e a promuovere l’adeguamento tecnico dei battelli, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I battelli della navigazione interna adibiti al trasporto di merci tra due o pi(cid:151) punti sulle vie navigabili degli Stati membri sono soggetti alla politica di regolazione delle capacit(cid:133) delle flotte comunitarie alle condizioni stabilite dal presente regolamento. Per un periodo di quattro anni al massimo a decorrere dal 29 aprile 1999, detta politica di regolazione delle capacit(cid:133) comporta condizioni di entrata in servizio di nuove capa- cit(cid:133), ai sensi del presente regolamento. Articolo 2 Il presente regolamento si applica ai battelli da 1. carico ed agli spintori che effettuano trasporti per conto terzi o per conto proprio, in uno Stato membro oppure, se non immatricolati gestiti da un’im- presa stabilita in uno Stato membro. immatricolati Ai fini del presente regolamento, per «impresa» si intende qualsiasi persona fisica o giuridica che esercita un’attivit(cid:133) economica artigianale o industriale. 2. Non sono soggetti al presente regolamento: a) i battelli che navigano esclusivamente su idrovie nazio- nali non collegate alle altre vie navigabili della Comu- nit(cid:133); b) i battelli che, a caua delle dimensioni, non possono uscire dalle idrovie nazionali in cui operano e non possono accedere alle altre vie navigabili della Comu- nit(cid:133) (battelli vincolati), purch(cid:130) non possano fare concorrenza ai battelli ai quali si applica il presente regolamento; c) i battelli che operano esclusivamente sul Danubio (e suoi affluenti), fino a Kelheim, senza mai uscirne; d) gli spintori la cui potenza di propulsione non superi i 300 kW; 2. 4. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 90/3 e) le unit(cid:133) di navigazione fluvio-marittime e le chiatte di nave, a condizione che effettuino esclusivamente trasporti internazionali o nazionali nel corso di viaggi che comportano un percorso marittimo; f) i battelli adibiti esclusivamente al magazzinaggio di merci, vale a dire i battelli adibiti al carico e poi allo scarico di merci nel medesimo luogo; g) le attrezzature di dragaggio, come le barche con valvola, i pontoni e i mezzi galleggianti delle imprese di costruzioni, nella misura in cui tale materiale non sia destinato al trasporto di merci ai sensi dell’arti- colo 1; h) i traghetti; i) i battelli adibiti ad un servizio pubblico di carattere non commerciale. 3. Ogni Stato membro interessato ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 1, pu(cid:149) escludere dall’ambito di applicazione del presente regolamento i suoi battelli di portata lorda inferiore a 450 tonnellate. Lo Stato membro interessato, se si avvale di tale facolt(cid:133), lo notifica entro sei mesi alla Commissione, che ne informa gli altri Stati membri. Articolo 3 Ciascuno Stato membro le cui vie navigabili sono 1. collegate con quelle di un altro Stato membro e la cui flotta dispone di un tonnellaggio superiore a 100 000 tonnellate, in seguito denominato «Stato membro interes- sato», istituisce, nell’ambito della propria legislazione nazionale e con propri strumenti amministrativi, un «fondo di navigazione interna», in seguito denominato «fondo». 2. La gestione del fondo (cid:138) affidata alle autorit(cid:133) compe- tenti dello Stato membro interessato. Quest’ultimo associa alla gestione del fondo le organizzazioni nazionali rappre- sentative della navigazione interna. In tal caso, le misure devono formare oggetto di un’azione a livello comunitario. 6. Una solidariet(cid:133) finanziaria (cid:138) stabilita tra i fondi per quanto riguarda le contabilit(cid:133) distinte di cui al paragrafo 3, primo comma. Essa interviene per tutte le spese e le risorse dei fondi di cui al paragrafo 3, secondo comma, per garantire la parit(cid:133) di trattamento fra tutti i trasporta- tori soggetti al presente regolamento, indipendentemente dal fondo da cui dipende il battello. Gli Stati membri interessati continuano a gestire 7. il fondo di cui all’articolo 3 del regolamento (CEE) n. 1101/89 fino alla istituzione del nuovo fondo di cui al paragrafo 1. Articolo 4 1. L’entrata in servizio dei battelli soggetti al presente regolamento, tanto nuovi che importati da un paese terzo o che escano dalle idrovie di cui all’articolo 2, paragrafo 2, lettere a), b) o c), (cid:138) soggetta alla condizione (denominata regime «vecchio per nuovo») che il proprietario del battello che entra in servizio: (cid:190) proceda alla demolizione, senza riscuotere il relativo premio, di un tonnellaggio di stiva equivalente a un rapporto di tonnellaggio denominato «coefficiente», determinato dalla Commissione, fra il tonnellaggio precedente e quello nuovo, oppure (cid:190) versi al fondo dal quale dipende il nuovo battello, o che egli ha scelto ai sensi dell’articolo 5, paragrafo 2, un contributo speciale il cui importo (cid:138) determinato in funzione del suddetto coefficiente, ovvero, se procede alla demolizione di un tonnellaggio inferiore al coeffi- ciente di cui sopra, versi la differenza tra il tonnel- laggio del nuovo battello e il tonnellaggio della capa- cit(cid:133) demolita. 3. Ciascun fondo (cid:138) dotato di un fondo di riserva, che prevede tre contabilit(cid:133) distinte; una per i battelli da carico secco, una per le navi cisterna e una per gli spintori. 2. Il coefficiente pu(cid:149) essere fissato a livelli differenti a seconda dei diversi settori del mercato: vale a dire i battelli da carico secco, le cisterne e gli spintori. Tale fondo di riserva (cid:138) alimentato mediante: (cid:190) i residui delle azioni di risanamento strutturale orga- nizzate fino al 28 aprile 1999, costituiti unicamente dai contributi finanziari degli operatori del settore, (cid:190) i contributi speciali di cui all’articolo 4, (cid:190) i mezzi finanziari che potrebbero essere messi a dispo- sizione in caso di grave turbativa del mercato, secondo il disposto dell’articolo 7 della direttiva 96/75/CE. 4. Il fondo di riserva pu(cid:149) essere utilizzato per misure adeguate, quali quelle previste dall’articolo 7 della diret- tiva 96/75/CE e, in particolare, per misure di risanamento organizzate a livello comunitario, secondo le modalit(cid:133) definite dal paragrafo 6 e dall’articolo 6 del presente rego- lamento. 5. Il fondo di riserva pu(cid:149) essere utilizzato per misure quali quelle di cui all’articolo 8 a richiesta unanime delle organizzazioni rappresentative della navigazione interna. Il coefficiente (cid:138) ridotto in modo continuo onde essere ricondotto, periodicamente e rapidamente, a zero entro il 29 aprile 2003. Non appena il coefficiente (cid:138) ricondotto a zero il regime si trasforma in meccanismo di vigilanza, riattivabile esclusi- vamente in caso di grave turbativa del mercato, ai sensi dell’articolo 6. 3. Il proprietario del battello deve versare il contributo speciale o procedere alla demolizione di un tonnellaggio di capacit(cid:133) vecchia: (cid:190) al momento dell’ordinazione effettiva di costruzione del nuovo battello o della domanda di importazione, a condizione che il battello sia messo in servizio entro dodici mesi, (cid:190) oppure al momento dell’effettiva entrata in servizio del nuovo battello e del battello importato. L 90/4 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 2. 4. 1999 La scelta deve essere formulata all’atto dell’ordinazione o della domanda di importazione del battello. battello, ad uno dei fondi interessati. istituiti negli Stati membri Il battello da demolire in qualit(cid:133) di tonnellaggio di compensazione deve essere stato demolito prima dell’en- trata in servizio del nuovo battello. Il proprietario del battello che entra in servizio, il quale ha proceduto alla demolizione di un tonnellaggio supe- riore a quello necessario, non riceve un compenso finan- ziario. Ogni Stato membro interessato pu(cid:149) autorizzare l’utilizza- zione come tonnellaggio di compensazione, vale a dire trattare come se fossero stati demoliti i battelli definitiva- mente ritirati dal mercato per essere utilizzati a fini diversi dal trasporto di merci, quali i battelli utilizzati a fini umanitari e le navi-museo, i battelli destinati a paesi in via di sviluppo non situati sul continente europeo o quelli messi a disposizione di istituzioni senza fini di lucro. Esso comunica questa autorizzazione di utilizzo alla Commissione, che ne informa gli altri Stati membri inte- ressati. Per gli spintori il concetto di tonnellaggio (cid:138) sosti- 4. tuito da quello di potenza di propulsione. Le condizioni di cui al paragrafo 1 si applicano 5. anche agli aumenti di capacit(cid:133) dovuti all’allungamento del battello o alla sostituzione dei motori dello spintore. La Commissione pu(cid:149) escludere 6. taluni battelli specializzati dall’ambito di applicazione del paragrafo 1, previa consultazione degli Stati membri e delle organizza- zioni rappresentative della navigazione interna a livello comunitario. I battelli specializzati devono essere progettati specifica- mente per il trasporto di un solo tipo di merci, essere tecnicamente inadeguati al trasporto di altre merci, non potendo il predetto unico tipo di merci essere trasporta- bile da battelli che non dispongano degli impianti tecnici speciali e non potendo i proprietari impegnarsi per iscritto a non trasportare sul loro battello nessun altro tipo di merce fintantoch(cid:130) si applica il regime «vecchio per nuovo». Articolo 5 i battelli interessati, in uno degli Stati immatricolati Per 1. il contributo speciale (cid:138) versato al membri fondo dello Stato membro di immatricolazione del battello. Per i battelli non immatricolati, gestiti da un’im- presa stabilita in uno degli Stati membri interessati, il contributo speciale (cid:138) versato al fondo dello Stato membro di stabilimento. Per i battelli 2. immatricolati uno Stato membro diverso da uno Stato membro interessato e per i battelli non immatricolati gestiti da un’impresa stabilita in uno Stato membro diverso da uno Stato membro interessato, il contributo speciale (cid:138) versato, a scelta del proprietario del Articolo 6 In caso di grave turbativa del mercato, quale quella defi- nita nell’articolo 7 della direttiva 96/75/CE, e su richiesta di uno Stato membro, previo parere del comitato di cui all’articolo 8 di detta direttiva secondo la procedura ivi prevista, la Commissione pu(cid:149) riattivare il regime «vecchio per nuovo» per un periodo limitato nel tempo, a norma dell’articolo 7 della stessa direttiva, corredandolo o meno di misure di risanamento strutturale. Nell’ambito di dette misure di risanamento strutturale il proprietario di un battello di cui all’articolo 2, paragrafo 1, qualora proceda alla demolizione del battello, ovvero alla rottamazione integrale dello scafo del battello o trattan- dosi di uno spintore, rispettivamente alla distruzione dello scafo e del motore, pu(cid:149) ottenere, dal fondo da cui dipende il battello e nei limiti dei mezzi finanziari disponibili, un premio di demolizione la cui aliquota (cid:138) determinata dalla Commissione alle condizioni previste dall’articolo 7. Tuttavia, tale premio potr(cid:133) essere versato esclusivamente per un battello il cui proprietario possa provare che appar- tiene alla «flotta attiva», vale a dire: (cid:190) che (cid:138) in buone condizioni di funzionamento, e (cid:190) che (cid:138) munito di certificati di navigabilit(cid:133) e di stazza validi oppure di autorizzazione a compiere trasporti nazionali rilasciata dall’autorit(cid:133) competente di uno degli Stati membri interessati, e (cid:190) che ha compiuto almeno dieci viaggi negli ultimi 24 mesi precedenti la presentazione della domanda di premio di demolizione. Per «viaggio» si intende un’o- perazione di trasporto commerciale su una distanza consueta per il trasporto di merci della medesima natura (superiore a 50 km), con un volume di carico trasportato ragionevolmente correlato alla capacit(cid:133) di carico del battello (almeno 70 %). Non (cid:138) accordato alcun premio per i battelli che, in seguito ad avaria o ad altro danno, non sono pi(cid:151) riparabili o il cui costo di riparazione (cid:138) superiore all’importo del premio di demolizione. Le autorit(cid:133) competenti, se hanno fondate ragioni di dubi- tare delle buone condizioni di funzionamento del battello oggetto di una domanda di premio di demolizione, possono chiedere una perizia che attesti che il battello (cid:138) in condizioni tecniche tali da consentirgli di effettuare operazioni di trasporto. Il premio di demolizione (cid:138) negato se il battello non soddisfa tale requisito. Articolo 7 1. La Commissione stabilisce, previa consultazione degli Stati membri e delle organizzazioni rappresentative della navigazione interna a livello comunitario, separata- mente per i battelli da carico secco, per le navi cisterna, nonch(cid:130) per gli spintori: 2. 4. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 90/5 (cid:190) i coefficienti del regime «vecchio per nuovo» riguar- danti i battelli di cui all’articolo 2, (cid:190) l’aliquota dei contributi speciali, (cid:190) il periodo dell’azione di demolizione, le condizioni alle quali i premi di demolizione di cui all’articolo 6 sono corrisposti e l’aliquota degli stessi, (cid:190) i coefficienti di valorizzazione (tonnellaggi equivalenti) per i diversi tipi e le diverse categorie di attrezzature fluviali. 2. I contributi speciali ed i premi di demolizione sono espressi in euro; le aliquote sono identiche per tutti i fondi. I contributi speciali e i premi di demolizione sono 3. calcolati, per i battelli da carico, in funzione del tonnel- laggio di portata lorda e, per gli spintori, in funzione della potenza di propulsione. La Commissione, previa consultazione degli Stati 4. membri e delle organizzazioni rappresentative della navi- gazione interna a livello comunitario, stabilisce le moda- lit(cid:133) della solidariet(cid:133) finanziaria prevista all’articolo 3, para- grafo 6. la Commissione tiene conto 5. Nelle sue decisioni anche dei risultati dell’osservazione dei mercati dei trasporti nella Comunit(cid:133) e della loro prevedibile evolu- zione, nonch(cid:130) della necessit(cid:133) di evitare che la concorrenza sia falsata in misura contraria all’interesse comune. Per contribuire all’osservazione dei mercati i proprietari dei battelli in costruzione o importati devono informare i fondi sei mesi prima dell’entrata in servizio dei battelli. Articolo 8 Fatto salvo l’articolo 3, paragrafo 5, ogni Stato membro pu(cid:149) adottare misure intese in particolare a: (cid:190) facilitare ai trasportatori per via navigabile che si riti- rano dall’attivit(cid:133) il conseguimento del prepensiona- mento oppure la riqualificazione in un’altra attivit(cid:133) economica; (cid:190) organizzare corsi di formazione o di riqualificazione lavoratori che lasciano l’attivit(cid:133); (cid:190) promuovere il raggruppamento dei battellieri-artigiani professionale per i in cooperative; (cid:190) incoraggiare l’adeguamento tecnico dei battelli per lavoro e rispettare le migliorare le condizioni di esigenze tecniche di sicurezza; (cid:190) migliorare la qualificazione professionale dei battel- futuro della lieri, per garantire l’evoluzione ed il professione. Articolo 9 1. Gli Stati membri adottano le misure necessarie per l’esecuzione del presente regolamento e le comunicano alla Commissione. Tali misure devono prevedere in particolare un controllo permanente ed efficace dell’osservanza degli obblighi gravanti sulle imprese ai sensi del presente regolamento e delle relative disposizioni nazionali d’esecuzione, nonch(cid:130) adeguate sanzioni in caso di infrazione. Gli Stati membri 2. trasmettono annualmente alla Commissione tutte le informazion utili riguardanti i risul- tati del regime «vecchio per nuovo», nonch(cid:130) la situazione finanziaria dei fondi e del fondo di riserva. La Commissione adotta le decisioni ad essa incom- 3. benti a norma dell’articolo 7. La Commissione controlla che i fondi applichino 4. uniformemente il presente regolamento e ne garantisce il coordinamento. Articolo 10 Il presente regolamento entra in vigore il 29 aprile 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 29 marzo 1999. Per il Consiglio Il presidente F. M(cid:154)NTEFERING


title: Directiva 1999/22/CE a Consiliului din 29 martie 1999 privind animalele sălbatice din grădini zoologice

eurovoc_concepts:
animal life
leisure park
protection of animals
trade licence
veterinary inspection
wildlife

formats: html pdf print xhtml

text: 15/vol. 5 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 27 31999L0022 L 94/24 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 9. 4. 1999 DIRECTIVA 1999/22/CE A CONSILIULUI din 29 martie 1999 privind animalele sălbatice din grădini zoologice CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 130s alineatul (1), având în vedere propunerea Comisiei, având în vedere avizul Comitetului Economic ș(cid:13)i Social (1), în conformitate cu procedura stabilită la articolul 189c din tratat (2), întrucât Regulamentul (CEE) nr. 338/97 al Consiliului din 9 decembrie 1996 privind protecția speciilor de faună ș(cid:13)i floră sălbatică prin reglementarea comerțului în acest domeniu (3) soli- cită dovezi cu privire la existența facilităților adecvate pentru adăpostirea ș(cid:13)i îngrijirea specimenelor vii dintr-un mare număr de specii înainte de autorizarea importului acestora în Comunitate; întrucât regulamentul menționat interzice prezentarea către public în scopuri comerciale a specimenelor din speciile enumerate în anexa A la respectivul document, cu excepția cazului în care s-a stabilit o excepție specifică în scopuri educative, pentru cercetare sau înmulțire; întrucât Directiva 79/409/CEE a Consiliului din 2 aprilie 1979 privind conservarea păsărilor sălbatice (4)ș(cid:13)i Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale ș(cid:13)i a faunei ș(cid:13)i florei sălbatice (5) interzic capturarea, deți- nerea ș(cid:13)i comercializarea unui mare număr de specii, stabilind în acelaș(cid:13)i timp excepții pentru anumite scopuri, cum ar fi cercetarea ș(cid:13)i educația, repopularea, reintroducerea ș(cid:13)i înmulțirea; întrucât aplicarea adecvată a legislației comunitare actuale ș(cid:13)i vii- toare privind conservarea faunei sălbatice ș(cid:13)i necesitatea de a garanta îndeplinirea corespunzătoare a rolului important pe care grădinile zoologice îl au în conservarea speciilor, educarea publi- cului ș(cid:13)i/sau cercetarea ș(cid:13)tiințifică impun necesitatea unei baze (3) JO C 204, 15. 7. 1996, p. 63. (1) (2) Avizul Parlamentului European din 29 ianuarie 1998. (JO C 56, 23. 2. 1998, p. 34), Poziția comună a Consiliului din 20 iulie 1998 (JO C 364, 25. 11. 1998, p. 9) ș(cid:13)i Decizia Parlamentului European din 10 februarie 1999 (încă nepublicată în Jurnalul Oficial). JO L 61, 3. 3. 1997, p. 1. Regulament, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2307/97 al Comisiei (JO L 325, 27. 11. 1997, p. 1). JO L 103, 25. 4. 1979, p. 1. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 97/49/CE (JO L 223, 13. 8. 1997, p. 9). JO L 206, 22. 7. 1992, p. 7. Directivă, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 97/62/CE (JO L 305, 8. 11. 1997, p. 42). (4) (5) legislative comune pentru statele membre cu privire la autoriza- rea ș(cid:13)i inspectarea grădinilor zoologice, deținerea animalelor în grădini zoologice, pregătirea personalului ș(cid:13)i educarea publicului vizitator; întrucât este necesară o acțiune la nivel comunitar pentru ca grădinile zoologice de pe întreg teritoriul Comunității să contri- buie la conservarea biodiversității în conformitate cu obligația Comunității de a adopta măsuri pentru conservarea ex situ prevă- zută la articolul 9 din Convenția pentru diversitatea biologică; întrucât o serie de organizații, cum ar fi Asociația europeană a grădinilor zoologice ș(cid:13)i acvariilor, a elaborat principii directoare pentru îngrijirea ș(cid:13)i adăpostirea animalelor în grădini zoologice, care, după caz, ar putea ajuta la crearea ș(cid:13)i adoptarea standardelor naționale, ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ: Articolul 1 Obiectiv Prezenta directivă urmăreș(cid:13)te protejarea faunei sălbatice ș(cid:13)i conservarea biodiversității prin prevederea de măsuri care să fie adoptate de statele membre pentru autorizarea ș(cid:13)i inspectarea grădinilor zoologice de pe teritoriul Comunității, sporind astfel rolul acestora în conservarea biodiversității. Articolul 2 Definiție În sensul prezentei directive, „grădini zoologice” înseamnă toate unitățile permanente în care se dețin animale din specii sălbatice în scopul prezentării către public pentru o perioadă de minimum 7 zile pe an, cu excepția circurilor, a magazinelor de animale de companie ș(cid:13)i a unităților pe care statele membre le exceptează de la cerințele prezentei directive în temeiul faptului că nu expun publicului un număr semnificativ de animale sau specii ș(cid:13)i că această exceptare nu aduce atingere obiectivelor prezentei directive. Articolul 3 Norme aplicabile grădinilor zoologice Statele membre iau măsurile prevăzute la articolele 4, 5, 6 ș(cid:13)i 7 pentru a se asigura că toate grădinile zoologice pun în aplicare următoarele dispoziții de conservare: 28 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 15/vol. 5 — participarea la activități de cercetare care sporesc beneficiile pentru conservarea speciilor ș(cid:13)i/sau de formare a cunoș(cid:13)tințelor de conservare relevante, precum ș(cid:13)i/sau la schimburi de informații referitoare la conservarea speciilor ș(cid:13)i/sau, după caz, la înmulțirea în captivitate, repopulare sau reintroducerea spe- ciilor în mediul sălbatic natural; — promovarea educării ș(cid:13)i sensibilizării publicului cu privire la în special prin oferirea de conservarea biodiversității, informații referitoare la speciile expuse ș(cid:13)i la habitatele lor naturale; — adăpostirea animalelor în condiții care să corespundă cerințe- lor biologice ș(cid:13)i de conservare pentru speciile individuale, între altele, prin îmbunătățiri specifice speciilor aduse țarcurilor; menținerea unui standard ridicat de creș(cid:13)tere a animalelor, cu un program preventiv ș(cid:13)i curativ dezvoltat pentru îngrijire veterinară ș(cid:13)i alimentară; — prevenirea evadării animalelor pentru a evita posibilele peri- ș(cid:13)i prevenirea cole pătrunderii din exterior a dăunătorilor ș(cid:13)i a epidemiilor; ecologice pentru speciile indigene — păstrarea unor informații actualizate cu privire la colecția grădinii zoologice respective, adecvate speciilor înregistrate. condițiile pentru eliberarea unei autorizații, grădina zoologică res- pectivă sau o parte a acesteia: (a) este închisă pentru public de către autoritățile competente; ș(cid:13)i/sau (b) îndeplineș(cid:13)te cerințele impuse de autoritățile competente pen- tru a se asigura de îndeplinirea condițiilor pentru autorizare. În cazul în care aceste cerințe nu sunt îndeplinite într-un termen corespunzător care urmează să fie stabilit de autoritățile compe- tente, dar care nu poate depăș(cid:13)i o perioadă de doi ani, autoritățile competente retrag sau modifică autorizația ș(cid:13)i închid grădina zoologică sau o parte a acesteia. Articolul 5 Cerințele pentru autorizare stabilite la articolul 4 nu se aplică în cazul în care un stat membru poate demonstra Comisiei, într-un mod convingător, că obiectivul prezentei directive, formulat la articolul 1, ș(cid:13)i cerințele aplicabile grădinilor zoologice stabilite la articolul 3 sunt îndeplinite ș(cid:13)i menținute constant printr-un sistem sau un regulament ș(cid:13)i prin înregistrare. Un astfel de sistem trebuie, între altele, să conțină prevederi cu privire la inspecții ș(cid:13)i la închiderea grădinilor zoologice, care să fie echivalente cu cele menționate la articolul 4 alineatul (4) ș(cid:13)i (5). Articolul 4 Autorizarea de funcționare ș(cid:13)i inspectarea Articolul 6 Închiderea grădinilor zoologice (1) Statele membre adoptă măsuri pentru eliberarea de autoriza- ții de funcționare ș(cid:13)i inspectarea grădinilor zoologice actuale ș(cid:13)i vii- toare pentru a se asigura de respectarea cerințelor stabilite la articolul 3. În cazul în care o grădină zoologică sau o parte a acesteia este închisă, autoritățile competente se asigură că animalele în cauză sunt tratate sau înstrăinate conform condițiilor pe care statele ș(cid:13)i membre le consideră adecvate ș(cid:13)i conforme scopurilor obiectivelor prezentei directive. (2) Fiecare grădină zoologică trebuie să aibă autorizație de func- ționare în termen de cel mult patru ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive sau, în cazul noilor grădini zoologice, îna- inte de a fi deschise pentru public. Articolul 7 Autoritățile competente (3) Fiecare autorizație trebuie să conțină condiții pentru a veri- fica respectarea dispozițiilor articolului 3. Respectarea condițiilor va fi verificată, în special, prin inspecții regulate ș(cid:13)i se vor lua măsurile necesare pentru a asigura respectarea acestor condiții. Statele membre desemnează autoritățile competente în sensul prezentei directive. (4) Înainte de acordarea, refuzarea, prelungirea perioadei de vala- bilitate sau modificarea semnificativă a unei autorizații, autorită- țile competente ale statelor membre efectuează o inspecție pentru a stabili dacă sunt îndeplinite condițiile pentru eliberarea de auto- rizație sau condițiile propuse pentru eliberarea unei autorizații. Articolul 8 Sancțiuni (5) În cazul în care grădinii zoologice nu i se eliberează o auto- rizație pe baza prezentei directive sau în care nu sunt îndeplinite Statele membre determină sancțiunile aplicabile în cazul încălcării prevederilor de drept intern adoptate în conformitate cu prezenta directivă. Sancțiunile trebuie să fie eficiente, proporționale ș(cid:13)i cu caracter de descurajare. 15/vol. 5 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 29 Articolul 9 Punerea în aplicare Articolul 10 Intrarea în vigoare (1) Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege ș(cid:13)i a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 9 aprilie 2002. Statele membre infor- mează de îndată Comisia cu privire la aceasta. Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri. (2) Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă. Prezenta directivă intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Articolul 11 Prezenta directivă se adresează statelor membre. Adoptată la Bruxelles, 29 martie 1999. Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele F. MÜNTEFERING


title: WRITTEN QUESTION No. 741/99 by Alessandro DANESIN Mountain areas and the Structural Funds

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
Structural Funds
aid to undertakings
craft business
mountain region
rural development
small and medium-sized enterprises
structural policy
working conditions

formats: html print