title: EHTY:n neuvoa-antavan komitean lausunto suunnitelmallisen vuoropuhelun jatkamisesta vuoden 2002 jälkeen hiili- ja teräsaloilla

eurovoc_concepts:
ECSC
economic policy
industrial policy
social dialogue (EU)
social policy

text: 11. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 130/5 EHTY:N NEUVOA-ANTAVAN KOMITEAN LAUSUNTO SUUNNITELMALLISEN VUOROPUHELUN JATKAMI- SESTA VUODEN 2002 J˜LKEEN HIILI- JA TER˜SALOILLA (hyv(cid:228)ksytty yhden j(cid:228)senen (cid:228)(cid:228)nest(cid:228)ess(cid:228) vastaan ja kahden pid(cid:228)tt(cid:228)ytyess(cid:228) (cid:228)(cid:228)nest(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) 344. istunnossa 25. maaliskuuta 1999) (1999/C 130/03) Johdanto Perustelut EHTY:n neuvoa-antavan komitean puitteissa k(cid:228)yty alakohtainen vuoropuhelu on osoittanut tehokkuutensa jokaisessa teollisuu- denaloille ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)ille t(cid:228)rke(cid:228)ss(cid:228) ohjelmassa: Ehdotus EHTY:n neuvoa-antavan komitean kaltaisen keskuste- lufoorumin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notosta vuoden 2002 j(cid:228)lkeen perustuu toi- veeseen jatkaa my(cid:246)nteisi(cid:228) kokemuksia antaneen EHTY:n mallin mukaisesti my(cid:246)s tulevaisuudessa. Yhteis(cid:246)n tahoilla k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) keskustelussa siit(cid:228), kuinka t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) on parantaa kaikkien talou- denalojen toimijoiden v(cid:228)list(cid:228) vuoropuhelua, t(cid:228)ss(cid:228) lausunnossa halutaan muistuttaa my(cid:246)nteisist(cid:228) kokemuksista ja ennen kaik- kea korostaa, ett(cid:228) on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) luoda puitteet mallin k(cid:228)ytt(cid:228)miselle my(cid:246)s EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon p(cid:228)(cid:228)ttymi- sen j(cid:228)lkeen. Koska kaikki teollisuudenalat kehittyv(cid:228)t ajan kuluessa ja koska hiili- ja ter(cid:228)steollisuuden v(cid:228)liset suhteet eiv(cid:228)t en(cid:228)(cid:228) ole samat kuin EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon alkuaikoina, suunnitelmallisen vuoropuhelun organisointi on sopeutettava nykytilanteeseen. Kuitenkin on hyv(cid:228) s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) kolmikantainen rakenne, joka koostuu tuottajien, ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden sek(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)jien ja v(cid:228)litt(cid:228)jien edustajista, samoin kuin t(cid:228)rkeimm(cid:228)t komitean ty(cid:246)skentely(cid:228) koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t. M(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) Alakohtaisella suunnitelmallisella vuoropuhelulla tarkoitetaan hiili- ja ter(cid:228)salojen tuottajien, ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden, k(cid:228)ytt(cid:228)jien ja v(cid:228)lit- t(cid:228)jien sek(cid:228) Euroopan unionin v(cid:228)list(cid:228) vuoropuhelua. Kes(cid:228)kuun 28. p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) 1995 laaditussa muistiossa EHTY:n perustamisso- pimuksen p(cid:228)(cid:228)ttymiseen vuonna 2002 liittyvist(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)koh- dista (1) todettiin, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n (cid:148)yhteisen, samanaikaisen, avoimen ja j(cid:228)rjestyneen kuulemisen(cid:148) olisi jatkuttava vuoden 2002 j(cid:228)l- keenkin. My(cid:246)s Euroopan komissio on 8. lokakuuta 1997 anta- tarvittavan v(cid:228)li- massaan tiedonannossa selke(cid:228)sti aikaista neuvoa-antavaa komiteaa, jotta hiili- ja ter(cid:228)steollisuu- den yhteist(cid:228) tutkimustoimintaa voidaan jatkaa vuoden 2002 j(cid:228)lkeen (ks. j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228)). ilmaissut Argumentit Hiili- ja ter(cid:228)steollisuuden kuuleminen neuvoa-antavan komitean puitteissa on 45 vuoden ajan ollut ainutlaatuinen esimerkki onnistuneesta alakohtaisesta vuoropuhelusta Euroopan komis- sion ja teollisuuden v(cid:228)lill(cid:228). Eturistiriidoissa kaikki alan toimijat (tuottajat, ty(cid:246)ntekij(cid:228)t sek(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t ja v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228)t) ovat voineet k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) komiteaa vuoropuhelun foorumina kesken(cid:228)(cid:228)n ja Euroo- pan unionin kanssa. (1) EYVL C 206, 11. 8. 1995. (cid:151) teollisuuspolitiikka (cid:151) markkinoiden kehittyminen (cid:151) sosiaalinen toimenpideohjelma (cid:151) tekinen ja sosiaalinen tutkimus. EHTY:n kiinnostavin ja innovatiivisin puoli on ollut ja on tu- levaisuudessakin sen kyky toteuttaa yhteis(cid:246)n alakohtaista teolli- suuspolitiikkaa, joka perustuu samanaikaiseen vuoropuheluun asiaan liittyvien osapuolten kanssa. Siten Euroopan komission politiikka on pysynyt sopusoinnussa teollisuuden todellisen ti- lanteen kanssa. Kontaktit kaikkien osapuolten v(cid:228)lill(cid:228) ovat olleet erityisen t(cid:228)rkeit(cid:228) varsinkin laskusuhdanteiden aikana, jolloin on t(cid:228)ytynyt kohdata monia sosiaalipoliittisia haasteita. EHTY:n neuvoa-antavassa komiteassa k(cid:228)yty vuoropuhelu on auttanut kohdistamaan yhteis(cid:246)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset, kun on voitu nojau- tua niiden osapuolten yhteisymm(cid:228)rrykseen, joita kysymykset suoraan kosekevat. Teollisuuden kanssa k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228) vuoropuhelu on osaltaan merkitt(cid:228)v(cid:228)sti edist(cid:228)nyt yhteiskuntarauhaa Euroo- passa ja tehnyt yhteis(cid:246)n politiikasta kansalaisten kannalta avoi- mempaa. Vuoropuhelu on pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) muovannut yhteist(cid:228) etua edustavan EHTY:n malliksi kutsutun j(cid:228)rjestelm(cid:228)n, joka voidaan s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) ulottamalla mallin k(cid:228)ytt(cid:246) tuotantoketjun alku- ja lop- pup(cid:228)(cid:228)h(cid:228)n ja tarvittaessa my(cid:246)s muille teollisuudenaloille. EHTY:n mallin k(cid:228)ytt(cid:246) voisi olla my(cid:246)s merkitt(cid:228)v(cid:228) merkkipaalu KIE-maiden integroitumisessa, koska kyseisiss(cid:228) maissa hiili- ja ter(cid:228)steollisuus muodostavat hyvin merkitt(cid:228)v(cid:228)n taloudenalan. Talousel(cid:228)m(cid:228)n globalisoituessa Euroopan unionin on viel(cid:228) toteu- tettava alakohtaisia rakenneuudistuksia, joiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon seuraukset vaativat sosiaalisten ohjelmien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottoa. T(cid:228)st(cid:228) C 130/6 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 11. 5. 1999 syyst(cid:228) yhteis(cid:246)n tasolla on luotava elimi(cid:228), joilla on asianmukai- nen ja pysyv(cid:228) budjettirakenne ja jotka ainakin hiili- ja ter(cid:228)s- alalla jatkaisivat EHTY:n neuvoa-antavan komitean perinteit(cid:228). (cid:151) v(cid:228)liintulo kriisitapauksessa (Euroopan rakennerahastot, kun niit(cid:228) on uudistettu alakohtaisempaan suuntaan), Ministerineuvosto on kehottanut komissiota tekem(cid:228)(cid:228)n ehdotuk- sia niist(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohdista, muista kuin talouskysymyksist(cid:228), joihin EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon p(cid:228)(cid:228)ttyminen vai- kuttaa (1). EHTY:n neuvoa-antava komitea haluaa osallistua t(cid:228)- h(cid:228)n pohdintaan ja muistuttaa, ett(cid:228) kaikkia EHTY:n perustamis- sopimuksen voimassaolon p(cid:228)(cid:228)ttymiseen vuonna 2002 liittyvi(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohtia k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n edell(cid:228) mainitussa 28. kes(cid:228)kuuta 1995 annetussa muistiossa. (cid:151) sosiaaliset n(cid:228)k(cid:246)kohdat (Euroopan sosiaalirahasto, kun sit(cid:228) on uudistettu alakohtaisempaan suuntaan), (cid:151) ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n sek(cid:228) raaka-aine- ja energiavaroihin samoin kuin henkil(cid:246)st(cid:246)resursseihin liittyv(cid:228)t n(cid:228)k(cid:246)kohdat. Yhteenvetona voidaan todeta, ett(cid:228) kaikki osapuolet ovat samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), kuinka t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) EHTY:n perustamissopimuksen voi- massaolon p(cid:228)(cid:228)tytty(cid:228) vuonna 2002 on jatkaa alakohtaista suun- niteltua vuoropuhelua Euroopan unionin ja asianomaisten ta- loudellisten toimijoiden v(cid:228)lill(cid:228) samoin kuin kyseisten toimijoi- den keskuudessa. Vuoropuhelu voitaisiin j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) neuvoa-anta- vassa muodossa, josta p(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)isiin seuraavassa esitettyjen peri- aatteiden pohjalta. Suhteet Euroopan unioniin ja muuhun maailmaan Suunnitelmallisen vuoropuhelun olisi vuoden 2002 j(cid:228)lkeen edelleen tarjottava yhteis(cid:246)n elimille perustietoa oloista hiili- ja ter(cid:228)steollisuudessa, joihin yhteis(cid:246)tason lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)toimet koh- distuvat. Jean Monnet’n mukaan yhteis(cid:246)n elimille on v(cid:228)litett(cid:228)v(cid:228) se, mit(cid:228) yritysjohtaja ajattelee toimistossa, kaivosmies kaivok- sessa, ter(cid:228)steollisuuden ty(cid:246)ntekij(cid:228) tehtaassa amoin kuin tuottei- den k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t tahoillaan (3). Oikeusperusta Suunnitelmallisen vuoropuhelun jatkamisen oikeusperusta voisi olla yhteis(cid:246)n johdetun oikeuden v(cid:228)line, joka takaisi itsen(cid:228)isen rakenteen, oikeuden viralliseen kuulemiseen hiili- ja ter(cid:228)steolli- suuteen liittyviss(cid:228) asioissa sek(cid:228) aloiteoikeuden. Kyseisten teollisuudenalojen edustajien kannanotot ja lausunnot toimitetaan tiedoksi Euroopan unionin neuvostolle, Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, alueiden komitealle sek(cid:228) talous- ja sosiaalikomitealle. Lausunnot voidaan my(cid:246)s julkaista Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228). Kyseisen ehdotuksen tueksi on viitattava komission tiedon- antoon neuvostolle (cid:148)EHTY:n perustamissopimuksen p(cid:228)(cid:228)ttymi- nen (cid:150) Rahoitustoiminta(cid:148) (2), jonka komissio esitteli neuvoa-an- tavan komitean 337. lokakuuta 1997. Tiedonannossa esitet(cid:228)(cid:228)n ajatus v(cid:228)liaikaisesta komiteasta, (cid:148)jossa voisi olla neuvoston nime(cid:228)mi(cid:228) j(cid:228)seni(cid:228) samalla tavoin kuin EHTY:n neuvoa-antavassa komiteassa(cid:148). istunnossa Dresdeniss(cid:228) 10. Suunnitelmallisen vuoropuhelun mahdollistavassa s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksess(cid:228) olisi mainittava komission j(cid:228)rjest(cid:228)m(cid:228) pakollinen kuuleminen lukuisilla aloilla, joita ovat muun muassa seuraavat: (cid:151) tekninen ja sosiaalinen tutkimus (EHTY:n varat ja muut erityisrahastot), Kuten aiemminkin aloiteoikeuden on sis(cid:228)llett(cid:228)v(cid:228) mahdollisuus j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) erityiskysymyksi(cid:228) koskevia kokouksia menettelys(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)- jen ja talousarvion sallimissa rajoissa, joko muiden toimielinten tai ulkopuolisten tahojen kanssa. Vuoropuhelua k(cid:228)yv(cid:228)n ryhm(cid:228)n ehdotettu koostumus ja koko Ryhm(cid:228)n koostumuksen olisi seurattava EHTY:n neuvoa-antavan komitean mallia (kolme yht(cid:228) suurta edustajaryhm(cid:228)(cid:228) tuottajien, ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden sek(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)jien ja v(cid:228)litt(cid:228)jien joukosta). Kuitenkin on otettava huomioon my(cid:246)s asianomaisia teollisuudenaloja l(cid:228)- hell(cid:228) olevien alojen edustus: hiiliteollisuuden osalta erityisesti ruskohiili ja ter(cid:228)ksen osalta tuotantoketjun alku- ja loppup(cid:228)(cid:228). (cid:151) kummankin alan teollisuuspolitiikka, (cid:151) markkinoiden kehittyminen lyhyell(cid:228) ja pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228), J(cid:228)senten nimitysmenettelyn samoin kuin sen, mill(cid:228) elimill(cid:228) on oikeus nimitt(cid:228)(cid:228) j(cid:228)seni(cid:228), olisi noudatettava nykyist(cid:228) mallia. On varmistettava, ett(cid:228) saadaan parhaat mahdolliset edustajat, joilla on korkea ammattitaito ja jotka ovat tosiasiallisesti k(cid:228)ytett(cid:228)- viss(cid:228). Jokaisella edustajalla olisi oltava nimetty varaj(cid:228)sen sek(cid:228) mahdollisuus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) valmistelevissa kokouksissa apunaan alan asiantuntijaa. (1) EYVL C 247, 7. 8. 1998. (2) KOM(97) 506 lopullinen. (3) Jean Monnet’n puhe EHTY:n neuvoa-antavan komitean ensimm(cid:228)i- sess(cid:228) istunnossa (26. 1. 1953). 11. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 130/7 J(cid:228)senten toimikautta olisi jatkuvuuden varmistamiseksi jatket- tava nykyisest(cid:228) kahdesta v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kolmeen vuoteen. Lis(cid:228)ksi ryhm(cid:228)n koostumus ja j(cid:228)senten jakautuminen maittain, aloittain ja osa-aloittain olisi tarkistettava s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisin, etuk(cid:228)teen m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)tyin v(cid:228)liajoin, jotta se voitaisiin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti sopeuttaa muut- tuneeseen tilanteeseen. Kolmen p(cid:228)(cid:228)kategorian edustuksen on silti s(cid:228)ilytt(cid:228)v(cid:228) tasavahvana, ja kaikilla toimijoilla on oltava v(cid:228)- himm(cid:228)isedustus. Uuden keskusteluryhm(cid:228)n j(cid:228)senten lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n on oltava riit- t(cid:228)v(cid:228) takaamaan sen, ett(cid:228) hiili- ja ter(cid:228)salalla, niiden osa-aloilla, edustajaj(cid:228)rjest(cid:246)ill(cid:228) ja EU:n j(cid:228)senvaltioilla on riitt(cid:228)v(cid:228) edustus niiden etujen ajamiseksi. Lis(cid:228)ksi on otettava huomioon toimin- takent(cid:228)n laajentaminen tuotantoketjun alku- ja loppup(cid:228)(cid:228)n aloille, jotka m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n EHTY:n perustamissopimuksessa. J(cid:228)- senten lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n selke(cid:228) rajoittaminen EHTY:n neuvoa-anta- van komitean koostumukseen verrattuna saattaisi romuttaa suunnitelmallisen alakohtaisen vuoropuhelun keskeiset tavoit- teet. Toimintatalousarvio ja sihteerist(cid:246) S(cid:228)ily(cid:228)kseen toimintakykyisen(cid:228) suunnitelmallinen alakohtainen vuoropuhelu tarvitsee seuraavia voimavaroja: (cid:151) vuoropuheluun osallistuvien tietty jatkuvuus Euroopan unionin elimiss(cid:228), (cid:151) pysyv(cid:228) sihteerist(cid:246), joka koostuu puolueettomista EU:n vir- kamiehist(cid:228), (cid:151) samankaltainen toimintatalousarvio kuin nykyisell(cid:228) neuvoa- antavalla komitealla, jotta kaikki j(cid:228)senet voivat t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) teh- t(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228), (cid:151) uuden vuoropuhelufoorumin perustaminen ajoissa, jotta EHTY:n neuvoa-antavan komitean ty(cid:246) voisi jatkua keskey- tyksett(cid:228). P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s olla vastustamatta ilmoitettua keskittym(cid:228)(cid:228) (Tapaus N:o IV/M. 1456 (cid:150) Dura/Adwest) (1999/C 130/04) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) Komissio p(cid:228)(cid:228)tti 11. maaliskuuta 1999 olla vastustamatta edell(cid:228) mainittua keskittym(cid:228)(cid:228) ja julistaa, ett(cid:228) se soveltuu yhteismarkkinoille. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s perustuu neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4064/89 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen koko teksti on saatavissa vain englannin kielell(cid:228), ja se julkistetaan sen j(cid:228)lkeen, kun siit(cid:228) on poistettu kaikki sen mahdollisesti sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)t liikesalaisuudet. Se on saatavissa: (cid:151) paperipainoksena Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisten julkaisujen toimiston myyntitoimistoista (ks. luettelo viimeisell(cid:228) sivulla), (cid:151) elektronisessa muodossa Celex-tietokannan (cid:148)CEN(cid:148)-versiona asiakirjanumerolla 399M1456. Celex on Euroopan yhteis(cid:246)n oikeuden asiakirjojen automaattinen k(cid:228)sittelyj(cid:228)rjestelm(cid:228); lis(cid:228)tietoja tilauksista osoit- teella: EUR-OP Information, Marketing and Public Relations (OP/4B) 2, rue Mercier L-2985 Luxembourg Puhelin (352) 29 29-42455, telekopio (352) 29 29-42763


title: Reglamento (CE) n° 655/1999 de la Comisión de 25 de marzo de 1999 por el que se fijan las restituciones a la producción en los sectores de los cereales y del arroz

eurovoc_concepts:
cereals
production refund
rice

formats: pdf print

text: L 82/38 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 26. 3. 1999 REGLAMENTO (CE) No 655/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 25 de marzo de 1999 por el que se fijan las restituciones a la producci(cid:155)n en los sectores de los cereales y del arroz LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de los cereales (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 923/96 de la Comisi(cid:155)n (2), y, en particular, el apartado 3 de su art(cid:146)culo 7, Visto el Reglamento (CE) no 3072/95 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, por el que se establece la organiza- ci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados del arroz (3), cuya (cid:156)ltima modifi- caci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2072/98 (4), y, en particular, el apartado 2 de su art(cid:146)culo 7, Visto el Reglamento (CEE) no 1722/93 de la Comisi(cid:155)n, de 30 de junio de 1993, por el que se establecen las disposi- ciones de aplicaci(cid:155)n del r(cid:130)gimen de restituciones por producci(cid:155)n en los sectores de los cereales y del arroz (5), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 87/1999 (6), y, en particular, su art(cid:146)culo 3, Considerando que el Reglamento (CEE) no 1722/93 esta- blece las condiciones para la concesi(cid:155)n de restituciones por producci(cid:155)n; que el art(cid:146)culo 3 de ese Reglamento determina la base de c(cid:145)lculo; que la restituci(cid:155)n as(cid:146) calcu- lada debe fijarse una vez al mes y puede ser modificada si los precios del ma(cid:146)z y/o del trigo experimentan varia- ciones significativas; Considerando que las restituciones a la producci(cid:155)n que deben ser fijadas por el presente Reglamento deben ajus- tarse mediante los coeficientes que se indican en el anexo II del Reglamento (CEE) no 1722/93 con objeto de deter- minar el importe exacto que se deber(cid:145) pagar; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 La restituci(cid:155)n a que se refiere el apartado 2 del art(cid:146)culo 3 del Reglamento (CEE) no 1722/93 queda fijada en 44,70 EUR/t de almid(cid:155)n de ma(cid:146)z, de trigo, de cebada y de avena, de f(cid:130)cula de patata, de arroz o de partidos de arroz. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 26 de marzo de 1999. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 25 de marzo de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) DO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (4) DO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4. (5) DO L 159 de 1. 7. 1993, p. 112. (6) DO L 9 de 15. 1. 1999, p. 8


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 640/1999 af 25. marts 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 2815/98 om handelsnormer for olivenolie

eurovoc_concepts:
marketing standard
olive oil

formats: html pdf print

text: L 82/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 3. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 640/1999 af 25. marts 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 2815/98 om handelsnormer for olivenolie KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning nr. 136/66/EØF af 22. september 1966 om oprettelse af en fælles markeds- ordning for fedtstoffer (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1638/98 (2), særlig artikel 35a, og ud fra følgende betragtninger: Ved forordning (EF) nr. 2815/98 af 22. december 1998 om handelsnormer for olivenolie (3) blev der indført regler for angivelse af oprindelsesbetegnelsen p(cid:134) emballager bestemt til forbrugerne i medlemsstaterne eller p(cid:134) etiket- terne p(cid:134) disse emballager i olivenoliesektoren; perioden p(cid:134) tre m(cid:134)neder fra offentliggørelsen af forord- ning (EF) nr. 2815/98 indtil anvendelsen af nævnte forordning er ikke tilstrækkelig lang til, at de resterende etiketter og fortrykte emballager kan blive opbrugt; fristen for anvendelse af etiketteringskravene i artikel 6 bør udskydes — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 I artikel 6 i forordning (EF) nr. 2815/98 ændres »inden datoen for anvendelse af denne forordning« til »inden den 30. juni 1999«. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft p(cid:134) tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den anvendes fra den 1. april 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 25. marts 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT 172 af 30. 9. 1966, s. 3025/66. (2) EFT L 210 af 28. 7. 1998, s. 32. (3) EFT L 349 af 24. 12. 1998, s. 56


title: Kommissionens förordning (EG) nr 644/1999 av den 25 mars 1999 om fastställande av den disponibla kvantiteten för det andra kvartalet 1999 för vissa produkter från sektorn för fjäderfäkött och ägg inom ramen för förordning (EG) nr 1866/95

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
egg
liberalisation of trade
poultrymeat
quantitative restriction

text: L 82/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 3. 1999 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 644/1999 av den 25 mars 1999 om fastst(cid:132)llande av den disponibla kvantiteten f(cid:148)r det andra kvartalet 1999 f(cid:148)r vissa produkter fr(cid:134)n sektorn f(cid:148)r fj(cid:132)derf(cid:132)k(cid:148)tt och (cid:132)gg inom ramen f(cid:148)r f(cid:148)rordning (EG) nr 1866/95 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1866/95 av den 26 juli 1995 om n(cid:132)rmare best(cid:132)mmelser f(cid:148)r till(cid:132)mpningen inom sektorn f(cid:148)r fj(cid:132)derf(cid:132)k(cid:148)tt och (cid:132)gg av de frihandelsavtal som ing(cid:134)tts mellan gemenskapen och Lettland, Litauen och Estland (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1514/97 (2), s(cid:132)rskilt artikel 4. 4 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: F(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla f(cid:148)rdelningen av de disponibla kvantite- terna (cid:132)r det l(cid:132)mpligt att till de disponibla kvantiteterna f(cid:148)r perioden mellan den 1 april och den 30 juni 1999 l(cid:132)gga de kvantiteter som f(cid:148)rts (cid:148)ver fr(cid:134)n perioden mellan den 1 januari och den 31 mars 1999. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Den disponibla kvantiteten f(cid:148)r perioden fr(cid:134)n och med den 1 april till och med den 30 juni 1999 i kraft av f(cid:148)rordning (EG) nr 1866/95 finns angiven i bilagan. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 1 april 1999. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 25 mars 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 179, 29. 7. 1995, s. 26. (2) EGT L 204, 31. 7. 1997, s. 16. 26. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 82/23 BILAGA (ton) Total tillg(cid:132)nglig kvantitet f(cid:148)r perioden 1 april–30 juni 1999 575 575 575 115 Grupp nr 50 60 70 75


title: Verordening (EG) nr. 650/1999 van de Commissie van 25 maart 1999 tot vaststelling van de maximumrestitutie bij uitvoer van haver in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2007/98

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
oats

text: 26. 3. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 82/31 VERORDENING (EG) Nr. 650/1999 VAN DE COMMISSIE van 25 maart 1999 tot vaststelling van de maximumrestitutie bij uitvoer van haver in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2007/98 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 923/96 van de Commissie (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1501/95 van de Commissie van 29 juni 1995 tot vaststelling van enkele toepassings- bepalingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad voor wat de toekenning, in de graansector, van uitvoerrestituties en van bij verstoring van de graanmarkt te treffen maatregelen betreft (3), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2513/98 (4), Gelet op Verordening (EG) nr. 2007/98 van de Commissie van 21 september 1998 betreffende een bijzondere inter- ventiemaatregel voor granen in Finland en Zweden (5), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 567/1999 (6), en met name op artikel 8, Overwegende dat een openbare inschrijving voor de vast- stelling van de restitutie bij uitvoer uit Finland en Zweden van in die landen geproduceerde haver naar alle derde landen is opengesteld bij Verordening (EG) nr. 2007/98; Overwegende dat in artikel 8 van Verordening (EG) nr. 2007/98 is bepaald dat de Commissie, op grond van de meegedeelde offertes, volgens de procedure van artikel 23 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 kan besluiten een maximumrestitutie bij uitvoer vast te stellen, daarbij reke- ning houdend met de in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1501/95 bedoelde criteria; dat in dat geval wordt gegund aan de inschrijver(s) wiens (wier) offerte niet hoger is dan de vastgestelde maximumrestitutie; Overwegende dat de toepassing van de bovenbedoelde criteria op de huidige marktsituatie voor de betrokken graansoort leidt tot de vaststelling van de maximumresti- tutie bij uitvoer op het in artikel 1 vermelde bedrag; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor de offertes die van 19 tot en met 25 maart 1999 in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 2007/98 werden meegedeeld, wordt de maxi- mumrestitutie bij uitvoer van haver vastgesteld op 60,00 EUR/t. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 26 maart 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 25 maart 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 126 van 24. 5. 1996, blz. 37. (3) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 7. (4) PB L 313 van 21. 11. 1998, blz. 16. (5) PB L 258 van 22. 9. 1998, blz. 13. (6) PB L 70 van 17. 3. 1999, blz. 10


title: Regulamento (CE) n° 644/1999 da Comissão de 25 de Março de 1999 que determina a quantidade disponível de determinados produtos do sector dos ovos e da carne de aves de capoeira, para o segundo trimestre de 1998, no âmbito do Regulamento (CE) n° 1866/95

text: L 82/22 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 26. 3. 1999 REGULAMENTO (CE) Nº 644/1999 DA COMISS(cid:212)O de 25 de Mar(cid:135)o de 1999 que determina a quantidade dispon(cid:146)vel de determinados produtos do sector dos ovos e da carne de aves de capoeira, para o segundo trimestre de 1998, no (cid:131)mbito do Regulamento (CE) nº 1866/95 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1866/95 da Comiss(cid:209)o, de 26 de Julho de 1995, que estabelece as regras de execu(cid:135)(cid:209)o, no sector dos ovos e da carne de aves de capoeira, do regime previsto nos acordos de com(cid:130)rcio livre entre a Comunidade, por um lado, e a Est(cid:155)nia, a Litu(cid:131)nia e a Let(cid:155)nia, por outro (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1514/97 (2), e, nomeadamente, o nº 4 do seu artigo 4º, Considerando que, a fim de assegurar a reparti(cid:135)(cid:209)o das quantidades dispon(cid:146)veis, (cid:130) conveniente adicionar (cid:133)s quan- tidades dispon(cid:146)veis, relativamente ao per(cid:146)odo compreen- dido entre 1 de Abril e 30 de Junho de 1999, as quanti- dades transitadas do per(cid:146)odo compreendido entre 1 de Janeiro e 31 de Mar(cid:135)o de 1999, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º A quantidade dispon(cid:146)vel, nos termos do Regulamento (CE) nº 1866/95, para o per(cid:146)odo compreendido entre 1 de Abril e 30 de Junho de 1999 (cid:130) indicada em anexo. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 1 de Abril de 1999. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 25 de Mar(cid:135)o de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 179 de 29. 7. 1995, p. 26. (2) JO L 204 de 31. 7. 1997, p. 16. 26. 3. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 82/23 ANEXO (em toneladas) Quantidade total dispon(cid:146)vel para o per(cid:146)odo de 1 de Abril a 30 de Junho de 1999 575 575 575 115 Grupo 50 60 70 75


title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre la «Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por el que se modifica el Reglamento (CEE) nº 1442/88, sobre la concesión, para las campañas vitivinícolas de 1988/1989 a 1998/1999, de primas por abandono definitivo de superficies vitícolas»

eurovoc_concepts:
abandoned land
grubbing premium
marketing year
vineyard
viticulture

text: 18. 5. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 138/45 Dictamen del Comité Econo´ mico y Social sobre la «Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por el que se modifica el Reglamento (CEE) no 1442/88, sobre la concesio´ n, para las campan˜ as vitivinı´colas de 1988/1989 a 1998/1999, de primas por abandono definitivo de superficies vitı´colas» (1999/C 138/13) El 24 de marzo de 1999, de conformidad con los artı´culos 43 y 198 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, el Consejo decidio´ consultar al Comité Econo´ mico y Social sobre la propuesta mencionada. El Comité Econo´ mico y Social decidio´ encargar al Sr. Sabin la preparacio´ n de los trabajos en este asunto como ponente general. En su 362o Pleno (sesio´ n del 24 de marzo de 1999) el Comité Econo´ mico y Social ha aprobado por 57 votos a favor y 1 abstencio´ n el presente Dictamen. 1. La propuesta de la Comisio´ n tiene por objeto aplazar la fecha de presentacio´ n de las solicitudes de concesio´ n de la prima comunitaria al desparrado a que se refiere el apartado 1 del artı´culo 4 del Reglamento (CEE) no 1442/88 sobre las primas por abandono definitivo de superficies vitı´colas, que pasarı´a del 31 de diciembre de 1998 al 31 de marzo de 1999. Los viticultores esperan la propuesta por las siguientes 2. razones: — el periodo normal de desparrado se situ´ a entre el final de la vendimia, en noviembre, y el comienzo del nuevo ciclo vegetativo en abril; — un decreto del 14 de diciembre de 1998 concedio´ ayudas nacionales francesas para el abandono definitivo de superfi- los cies vitı´colas en Charentes. Por razones técnicas, viticultores necesitan un periodo suficiente para decidir y llevar a cabo el desparrado. El aplazamiento de la fecha de presentacio´ n de las solicitudes es tanto ma´s necesario cuanto que los requisitos para recibir la ayuda francesa esta´n ligados a la concesio´ n de la prima comunitaria. 3. Dado que el coste presupuestario de esta propuesta es reducido y teniendo en cuenta la situacio´ n de crisis por la que atraviesa el sector del con˜ ac, el Comité Econo´ mico y Social acoge favorablemente la propuesta de la Comisio´ n. Bruselas, el 24 de marzo de 1999. La Presidenta del Comité Econo´mico y Social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets direktiv om en andra ändring av direktiv 89/655/EEG om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (andra särdirektivet enligt artikel 16 i direktiv 89/391/EEG)"

eurovoc_concepts:
industrial equipment
occupational health
occupational safety
protective equipment
safety standard
working conditions

text: C 138/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 5. 1999 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets direktiv om en andra ändring av direktiv 89/655/EEG om minimikrav för säkerhet och hälsa vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet (andra särdirektivet enligt artikel 16 i direktiv 89/391/EEG)” (1999/C 138/10) Den 18 december 1998 beslutade rådet att i enlighet med artikel 118a i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén yttrande om ovannämnda förslag. Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som fick uppdraget att förbereda ärendet, antog sitt yttrande den 4 mars 1999. Föredragande var Renata Polverini. Vid sin 362:a plenarsession den 24–25 mars 1999 (sammanträdet den 25 mars) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 81 röster för, 22 emot och 14 nedlagda röster. 1. Inledning 2. Allmänna kommentarer 1. 1. Kommissionens förslag till direktiv avser ändring av direktiv 89/655/EEG (1), som rör minimikrav för hälsa och säkerhet vid arbetstagares användning av arbetsutrustning införa vissa aspekter när det gäller i arbetet, arbetsutrustning som inte togs med när rådet antog den första ändringen av detta direktiv genom direktiv 95/63/EG (2). i syfte att 1. 2. Förslagets målsättning, som grundas på artikel 118 i fördraget, är att säkerställa en förbättrad säkerhets- och hälsonivå när det gäller arbetsutrustning som används vid tillfälliga arbeten över mark- eller golvplan och följaktligen att bidra till att antalet fallolyckor minskar avsevärt. Det har fastställts att denna typ av arbeten utsätter arbetstagarna för stora risker, vilket även framgår av analysen av fallolyckor (som utgör 10 % av alla arbetsolyckor). 1. 3. Kommissionen konstaterar att stegar och byggnads- ställningar är den arbetsutrustning som oftast används för att utföra tillfälliga arbeten över mark- och golvplan och att arbetstagarnas säkerhet beror på arbetets organisation, tekni- ska krav på arbetsutrustningen samt på arbetsmetoder och förfaranden. 1. 4. Med hänsyn till dessa överväganden fastställer man i bilagan till förslaget principer för val och användning av arbetsutrustning för tillträde till och vistelse på arbetsplatser över mark- och golvplan, särskilt vad gäller användning av stegar och montering och demontering av byggnadsställningar. Ekonomiska och sociala kommittén ser positivt på 2. 1. kommissionens förslag, och med tanke på att fallolyckor är ett mycket allvarligt problem välkomnar vi kommissionens målsättning att öka skyddet för arbetstagare som använder arbetsutrustning på tillfälliga arbetsplatser över mark- och golvplan. 2. 2. I några oklara fall har ESK dock några förslag till förbättring av terminologin. Förslagens huvudsakliga målsätt- ning är dock fortfarande att säkerställa effektivt skydd av arbetstagarna genom att skyddsnivån höjs inom ramen för arbetets organisation på grundval av noggranna tekniska krav när det gäller arbetsutrustning och säkra arbetsmetoder. 2. 2. 1. För att minska olyckorna anser ESK att det är nödvändigt att vidta genomgripande åtgärder när det gäller arbetets organisation, framför allt genom att fastställa klarare ”skriftliga arbetsregler” och genom att i särskilda bestämmelser ange krav på arbetsutrustning (bärbara stegar och byggnads- ställningar) och användningsinstruktioner. I detta enligt 2. 3 direktiv sammanhang — och 89/391/EEG (3) om förbättring av arbetstagarnas säkerhet och hälsa under arbetet — betonar kommittén att endast de arbetstagare som har fått lämpliga instruktioner är behöriga att använda arbetsutrustning där de utsätts för särskilda risker, till exempel vid arbete över mark- och golvplan (på byggnadsställningar etc. ). 2. 4 Ekonomiska och sociala kommittén rekommenderar att kommissionen uppmanar medlemsstaterna att utarbeta ett premieringssystem för att få till stånd effektivare hälsoskydds- åtgärder för små och medelstora företag, med tyngdpunkten lagd på att utbilda personalen i att använda arbetsutrustning. (1) EGT L 393, 30. 12. 1989, s. 13 — ESK:s yttrande EGT C 318, 12. 12. 1988, s. 26. (2) EGT L 335, 30. 12. 1995, s. 28 — ESK:s yttrande EGT C 397, (3) EGT L 183, 29. 6. 1989, s. 1 — ESK:s yttrande EGT C 175, 31. 12. 1994, s. 13. 4. 7. 1988, s. 22. 18. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 138/31 2. 5 Med tanke på den utbredda användningen av ställningar inom byggnadssektorn när det gäller nybyggnationer, rivning- ar, renoveringar etc. uppmanar kommittén kommissionen att utarbeta mer detaljerade riktlinjer för projektering av byggarbetsplatser. Dessa planer bör omfatta tekniska uppgifter, instruktioner och monteringsplaner. 2. 5. 1 De tekniska uppgifterna bör omfatta följande: — Beskrivning av byggnadsställningens olika komponenter, deras dimensioner och toleransgränser samt en plan över byggnadsställningen. — Det använda materialets hållfasthetsegenskaper och de säkerhetskrav som gäller för enskilda material. — Information om de provbelastningar som de olika kompo- nenterna har utsatts för. — Beräkningar som utförts på byggnadsställningarna för olika användningsområden. — Instruktioner när det gäller provbelastningar av byggnads- ställningarna. — Anvisningar när det gäller montering, användning och demontering av byggnadsställningarna för att förhindra fallolyckor, fallande föremål, belastningsskador och andra risker. — Typplaner för byggnadsställningar, för vilka det inte är obligatoriskt att beräkna varje enskild uppställning, med anvisningar om den maximala överbelastningsförmågan, höjden på byggnadsställningarna och bredden på plank- däcken. 3. Särskilda kommentarer (1) 3. 4. Punkt 4. 1. 4 skall lyda enligt följande: ”Beroende på vilken typ av arbetsutrustning som valts utifrån de kriterier som anges ovan, skall lämpliga försiktighetsåtgärder fastställas (vidtas) för att minska de risker som är förbundna med användningen. I första hand (Om så krävs,) bör man införa gemensamma säkerhetsåtgärder eller skyddsanord- ningar som förhindrar riskerna för fall (installeras). Dessa anordningar skall vara så sammansatta och ha en sådan hållfasthet att fall förhindras eller bromsas upp så att arbetstagar- na absolut (, i möjligaste mån,) inte skadas. Avbrott i de gemensamma skyddsanordningarna får bara finnas vid stege eller trappa. ” 3. 4. 1. Dessutom skulle det vara lämpligt att hänvisa till artikel 6 i ramdirektiv 89/391/EEG om de kollektiva skyddsåt- gärdernas betydelse och förbehålla de individuella skyddsåtgär- derna en kompletterande funktion. 3. 5. Lägg till en ny punkt 4. 1. 5: ”För att göra arbetet säkrare skall utförliga monterings-, bruks- och demonteringsanvisningar för byggnadsställningar och stegar finnas tillgängliga för dem som skall använda dessa. Anvisning- arna skall uppdateras fortlöpande. ” BILAGAN, punkt 4. 1. 1, första stycket: Ersätt ordet 3. 1. ”tillfredsställande” med ”lämplig”. 3. 6. Punkt 4. 2. 1 skall lyda enligt följande: 3. 1. 1. För att arbetstagarna inte skall utsättas för några risker står det klart att säkerhetsnivån inte kan vara ”tillfreds- ställande”, utan den måste vara ”lämplig”. Punkt 4. 1. 1, andra stycket: Lägg till ordet ”däck” efter 3. 2. ”landgångar”. 3. 3. Punkt 4. 1. 2 skall lyda enligt följande: ”Användningen av bärbara stegar (2) (stege) som arbetsplats på en nivå över mark- eller golvplan bör vara strikt begränsad (begränsas) till omständigheter där annan och säkrare arbetsut- rustning inte är möjlig att använda eller inte är befogad på grund av att användningen är av kort varaktighet och förenad med små risker. ” 3. 3. 1. Det är nödvändigt att framhålla att bärbara stegar inte skall utgöra själva arbetsplatsen, utan skall användas som ett hjälpmedel för att ta sig till denna. (1) OBS! De föreslagna ändringarna återges i kursiv fetstil. De delar som skall strykas eller ersättas anges inom parentes efter ändringarna. (2) Utrustning för tillträde till arbetsplatser över eller under mark- och golvplan. ”Stegarna skall placeras på ett sådant sätt att de är stabila när de används. De bärbara stegarnas stöd måste (skall) vila på ett stadigt, hållfast, orörligt och plant underlag. Upphängda stegar, med undantag av repstegar, skall förankras på ett säkert sätt så att de inte kan rubbas eller komma i svängning. ” 3. 7. Punkt 4. 2. 2 skall lyda enligt följande: ”En bärbar stege skall innan den används hindras från att glida på underlaget, (antingen) genom att dess nedre eller övre del förankras eller genom en anordning som förhindrar glidning eller på något annat sätt som är lika effektivt. Stegen skall i första hand förankras stadigt med hjälp av de anordningar som finns tillgängliga. Endast om detta inte är möjligt skall stegens nedre del hållas fast av en annan person. Stegarnas längd måste vara sådan att deras övre del når över kanten på arbetsstället. Utskjutsstegar skall användas på ett sådant sätt att mekanismen inte rubbas (delarna inte rubbas i förhållande till varandra). Flyttbara (hjulförsedda) stegar får inte kunna rubbas när de är färdiga för användning. ” C 138/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 5. 1999 3. 7. 1. Ofta är det omöjligt att sätta fast eller förankra en stege, och under sådana förhållanden måste stegen hållas fast av en annan person för att undvika fallolyckor under arbetstagarens upp- och nedstigning. 3. 8. Punkt 4. 3. 2 skall lyda enligt följande: ”Med utgångspunkt i hur komplex eller hög den byggnadsställ- ning som valts är, skall en plan för montering, användning och demontering upprättas av kompetent personal. Denna plan kan utgå från en allmän anvisning för tillämpningen som sedan kompletteras med detaljerade uppgifter om en speciell byggnadsställning. ” 3. 8. 1. Det är nödvändigt att byggnadsställningarna uppförs enligt tillverkarens instruktioner eller, om man använder olika typer av byggnadsställningar, enligt de planer som fastställts och projekterats av kompetent personal som också skall utarbeta säkerhetsföreskrifter för de olika förfarandena. Punkt 4. 3. 3: Skjut in följande mening efter ordet 3. 9. ”effektivt”: ”Byggnadsställningarna måste vara förstärkta både på längden och på tvären. ” 3. 10. Punkt 4. 3. 4 skall lyda enligt följande: ”Dimensionen på byggnadsställningarnas plankdäck (plank eller skivor som byggnadsställningen består av) skall vara anpassad till arbetets art och till att förflyttning på byggnadsställ- ningen skall kunna ske riskfritt. Det (De) skall ha en tjocklek som erbjuder tillräcklig säkerhet med hänsyn till avståndet mellan två stöd och den belastning de utsätts för. De plankor som utgör byggnadsställningarnas däck måste vara säkrade mot förskjutningar och sluta tätt intill varandra och byggnaden. Byggnadsställningarnas plankdäck måste vara försedda med räcke på alla yttre sidor. (De plank eller skivor som landgångarna består av skall vara fästa i sina stöd på ett sådant sätt att de vid normal användning varken kan förskjutas eller falla ner). Inget farligt mellanrum får finnas mellan plankdäcket (plankorna/skivorna) och de gemensamma vertikala skyddsanordningarna. Både skyddsräckena och fot- listen måste vara fästa på den inre delen av spirorna. Bryssel den 25 mars 1999. Avståndet mellan plankdäcket och väggen skall vara sådant att det inte finns någon risk att falla emellan. ” För att säkerställa ett effektivt skydd av arbetstagar- 3. 10. 1. na och minska riskerna för fall skall man specificera de krav som rör användning av däck, plankor och räcken noggrant, och på så vis undvika godtyckliga tolkningar från företagens sida. 3. 11. Punkt 4. 3. 6 skall lyda enligt följande: ”Byggnadsställningarna skall (får) monteras, demonteras eller (avsevärt) ändras endast under en kompetent persons ledning och av kompetenta arbetstagare som har utbildats för denna typ av arbete. Sådan utbildning skall inbegripa tolkning av monterings- och demonteringsplanen, säkerhet vid montering, demontering och ändring av byggnadsställningen (ifråga), förebyggande av risk för fall från höjd av personer eller föremål, arbetsförfaran- den för användning av personligt fallskydd, effekter av ändrade och ogynnsamma väderförhållanden, lastningsfaktorer och alla andra risker som arbetet kan föra med sig. Den kompetenta personalen (personen) och de berörda arbetstagarna skall under arbetet ha tillgång till den monterings- och demonte- ringsplan samt den allmänna anvisning för montering, bruk och demontering som avses i punkt 4. 3. 2 i denna bilaga. ” 3. 11. 1. Man betonar här att montering och demontering av byggnadsställningarna skall göras av kvalificerad personal, under överinseende av en arbetsledare och i enlighet med monteringsförfarandena och monteringsplanerna. 3. 12. Punkt 4. 3. 7 skall lyda enligt följande: ”När det vid utförandet av ett särskilt arbete blir nödvändigt att tillfälligt ta bort en gemensam anordning för skydd mot fall, skall effektiva åtgärder och säkra arbetsförfaranden som ersätter (kompenserar) detta vidtas. ” 3. 12. 1. I alla farliga arbetssituationer — när arbetsförhållan- dena kräver att de kollektiva skyddsåtgärderna minskas — måste entreprenören anta ”skriftliga arbetsregler” för använd- ning av individuella skyddsanordningar (till exempel säkerhets- selar vid arbeten där arbetstagarna riskerar att falla) för att minska att arbetstagarna utsätts för risker. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Regolamento (CE) n. 642/1999 della Commissione del 25 marzo 1999 che fissa i tassi delle restituzioni applicabili a taluni prodotti dei settori dei cereali e del riso esportati sotto forma di merci non comprese nell'allegato II del trattato

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice

text: 26. 3. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 82/17 REGOLAMENTO (CE) N. 642/1999 DELLA COMMISSIONE del 25 marzo 1999 che fissa i tassi delle restituzioni applicabili a taluni prodotti dei settori dei cereali e del riso esportati sotto forma di merci non comprese nell’allegato II del trattato LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), in particolare l’articolo 13, paragrafo 3, visto il regolamento (CE) n. 3072/95 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, relativo all’organizzazione comune del mercato del riso (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2072/98 (4), in particolare l’articolo 13, paragrafo 3, considerando che, a norma dell’articolo 13, paragrafo 1 del regolamento (CEE) n. 1766/92 e dell’articolo 13, para- grafo 1 del regolamento (CE) n. 3072/95, la differenza tra i corsi o i prezzi sul mercato mondiale dei prodotti di cui all’articolo 1, di ciascuno di detti regolamenti ed i prezzi nella Comunit(cid:133) pu(cid:149) essere coperta da una restituzione all’esportazione; considerando che il regolamento (CE) n. 1222/94 della Commissione, del 30 maggio 1994, che stabilisce, per sotto forma di merci non taluni prodotti esportati comprese nell’allegato II del trattato, le modalit(cid:133) comuni d’applicazione relative alla concessione delle restituzioni all’esportazione ed i criteri per stabilire il loro importo (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1352/98 (6), ha specificato per quali di questi prodotti occorre fissare un tasso di restituzione applicabile all’esportazione sotto forma di merci che figurano, secondo il caso, nell’allegato B del regolamento (CEE) n. 1766/92 o nell’allegato B del regolamento (CE) n. 3072/95; considerando che, a seguito dell’intesa tra la Comunit(cid:133) europea e gli Stati Uniti d’America sulle esportazioni di paste alimentari dalla Comunit(cid:133) verso gli Stati Uniti, approvata dalla decisione 87/482/CEE del Consiglio (7), si rende necessario differenziare la restituzione per le merci dei codici NC 1902 11 00 e 1902 19 secondo la loro destinazione; considerando che, conformemente all’articolo 4, paragrafo 5, lettere b) del regolamento (CE) n. 1222/94, quando la prova prevista all’articolo 4, paragrafo 5, lettera a) del suddetto regolamento non (cid:138) apportata, bisogna fissare un tasso di restituzione all’esportazione ridotto, tenuto conto dell’importo della restituzione alla produzione applicabile, in virt(cid:151) del regolamento (CEE) n. 1722/93 della Commis- sione (8), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 87/1999 (9), al prodotto di base utilizzato, valido durante il periodo presunto di fabbricazione delle merci; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I tassi delle restituzioni applicabili ai prodotti di base che figurano nell’allegato A del regolamento (CE) n. 1222/94 e indicati nell’articolo 1 del regolamento (CEE) n. 1766/ 92 o nell’articolo 1, paragrafo 1 del regolamento (CE) n. 3072/95 modificato, esportati sotto forma di merci che figurano rispettivamente nell’allegato B del regolamento (CEE) n. 1766/92 e nell’allegato B del regolamento (CE) n. 3072/95, sono fissati come indicato in allegato. considerando che, conformemente all’articolo 4, paragrafo 1, primo comma del regolamento (CE) n. 1222/94, il tasso della restituzione per 100 kg di ciascuno dei prodotti di base considerati deve essere fissato per ciascun mese; Articolo 2 (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 329 del 30. 12. 1995, pag. 18. (4) GU L 265 del 30. 9. 1998, pag. 4. (5) GU L 136 del 31. 5. 1994, pag. 5. (6) GU L 184 del 27. 6. 1998, pag. 25. Il presente regolamento entra in vigore il 26 marzo 1999. (7) GU L 275 del 29. 9. 1987, pag. 36. (8) GU L 159 dell’1. 7. 1993, pag. 112. (9) GU L 9 del 15. 1. 1999, pag. 8. L 82/18 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 26. 3. 1999 Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 25 marzo 1999. Per la Commissione Martin BANGEMANN Membro della Commissione 26. 3. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 82/19 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 25 marzo 1999, che fissa i tassi delle restituzioni applicabili a taluni prodotti del settore dei cereali e del riso esportati sotto forma di merci non comprese nell’allegato II del trattato Codice NC Designazione dei prodotti (1) 1001 10 00 Frumento (grano) duro: – all’esportazione delle merci dei codici NC 1902 11 e 1902 19 verso gli Stati Uniti d’America – negli altri casi 1001 90 99 Frumento (grano) tenero e frumento segalato: – all’esportazione delle merci di codici NC 1902 11 e 1902 19 verso gli Stati Uniti d’America – negli altri casi: – – conformemente all’articolo 4, paragrafo 5 del regolamento (CE) n. 1222/94 (2) – – negli altri casi 1002 00 00 Segala 1003 00 90 Orzo 1004 00 00 Avena 1005 90 00 Granturco utilizzato sotto forma di: – amido – – conformemente all’articolo 4, paragrafo 5 del regolamento (CE) n. 1222/94 (2) – – negli altri casi – glucosio, sciroppo di glucosio, maltodestrina, sciroppo di maltodestrina dei codici NC 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (3): – – conformemente all’articolo 4, paragrafo 5 del regolamento (CE) n. 1222/94 (2) – – negli altri casi – altre (incluso allo stato naturale) Fecola di patate del codice NC 1108 13 00 assimilata ad un prodotto ottenuto dalla trasformazione del granturco: – conformemente all’articolo 4, paragrafo 5 del regolamento (CE) ex 1006 30 n. 1222/94 (2) – negli altri casi Riso lavorato: – a grani tondi – a grani medi – a grani lunghi 1006 40 00 Rotture di riso 1007 00 90 Sorgo (EUR/100 kg) Tasso della restituzione per 100 kg di prodotto di base 0,910 1,400 1,940 0,305 2,985 4,573 4,885 4,745 1,111 4,461 0,742 4,092 4,461 1,111 4,461 11,500 11,500 11,500 2,700 4,885 (1) Riguardo ai prodotti agricoli risultanti dalla trasformazione del prodotto di base o assimilati, bisogna utilizzare i coefficienti figuranti all’allegato E del regolamento (CE) n. 1222/94 della Commissione (GU L 136 del 31. 5. 1994, pag. 5), modificato. (2) Le merci in questione sono indicate all’allegato I del regolamento (CEE) n. 1722/93 della Commissione (GU L 159 del 1. 7. 1993, pag. 112), modificato. (3) Per gli sciroppi dei codici NC 1702 30 99, 1702 40 90 e 1702 60 90, ottenuti mescolando gli sciroppi di glucosio e fruttosio, solamente lo sciroppo di glucosio ha diritto alla restituzione all’esportazione


title: Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de règlement (CE) du Conseil modifiant le règlement (CEE) nº 1442/88 relatif à l'octroi, pour les campagnes viticoles 1988/1989 à 1998/1999, de primes d'abandon définitif de superficies viticoles»

text: 18. 5. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 138/45 Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de règlement (CE) du Conseil modifiant le règlement (CEE) no 1442/88 relatif à l’octroi, pour les campagnes viticoles 1988/1989 à 1998/1999, de primes d’abandon définitif de superficies viticoles» (1999/C 138/13) Le 24 mars 1999, le Conseil a décidé, conformément aux articles 43 et 198 du Traité instituant la Communauté européenne, de saisir le Comité économique et social d’une demande d’avis sur la proposition susmentionnée. Le Comité économique et social a décidé de confier à M. Sabin (rapporteur général) la tâche de préparer les travaux en la matière. Le Comité économique et social a adopté l’avis suivant au cours de sa 362e session plénière des 24 et 25 mars 1999 (séance du 24 mars) par 57 voix pour et 1 abstention. 1. La proposition de la Commission vise à reporter la date de dépôt des demandes de la prime communautaire d’arrachage de l’article 4, § 1 du règlement CE no 1442/88 relatif aux primes d’abandon définitif, du 31 décembre 1998 au 31 mars 1999. Cette proposition est attendue par les viticulteurs pour 2. plusieurs raisons: — la période normale d’arrachage se situe entre la fin des récoltes en novembre et la reprise de la période végétative en avril; — des aides nationales françaises ont été accordées à l’aban- don définitif de surface viticole dans les Charentes par décret du 14 décembre 1998. Pour des raisons techniques, les viticulteurs ont besoin d’une durée suffisante pour décider et réaliser l’arrachage. Le report de la date de dépôt des demandes est d’autant plus nécessaire que les conditions d’éligibilité de l’aide française sont liées à l’octroi de la prime communautaire. 3. Dans la mesure où le coût budgétaire de cette proposition est faible et compte tenu de la situation de crise que connaît le secteur du cognac, le Comité économique et social est favorable à la proposition de la Commission. Bruxelles, le 24 mars 1999. La Présidente du Comité économique et social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Reglamento (CE) n° 658/1999 de la Comisión de 25 de marzo de 1999 relativo a las ofertas comunicadas para la importación de maíz en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 566/1999

eurovoc_concepts:
CCT duties
award of contract
import
maize

text: 26. 3. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 82/43 REGLAMENTO (CE) No 658/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 25 de marzo de 1999 relativo a las ofertas comunicadas para la importaci(cid:155)n de ma(cid:146)z en el marco de la licitaci(cid:155)n contemplada en el Reglamento (CE) no 566/1999 LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de los cereales (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 923/96 de la Comisi(cid:155)n (2), y, en particular, el apartado 1 de su art(cid:146)culo 12, Considerando que el Reglamento (CE) no 566/1999 de la Comisi(cid:155)n (3) ha abierto una licitaci(cid:155)n de la reducci(cid:155)n m(cid:145)xima del derecho de importaci(cid:155)n de ma(cid:146)z en Espa(cid:157)a; Considerando que, con arreglo al art(cid:146)culo 5 del Regla- mento (CE) no 1839/95 de la Comisi(cid:155)n (4), modificado por el Reglamento (CE) no 1963/95 (5), la Comisi(cid:155)n, bas(cid:145)ndose en las ofertas comunicadas, puede decidir, con arreglo al procedimiento previsto en el art(cid:146)culo 23 del Reglamento (CEE) no 1766/92, que no dar(cid:145) curso a la licitaci(cid:155)n; (CE) no 1839/95, no resulta oportuno proceder a la fija- ci(cid:155)n de una reducci(cid:155)n m(cid:145)xima del derecho; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 No se dar(cid:145) curso a las ofertas comunicadas del 19 al 25 de marzo de 1999 en el marco de la licitaci(cid:155)n para la reduc- ci(cid:155)n del derecho de importaci(cid:155)n de ma(cid:146)z contemplada en el Reglamento (CE) no 566/1999. Art(cid:146)culo 2 Considerando que, teniendo en cuenta, en particular, los criterios previstos en los art(cid:146)culos 6 y 7 del Reglamento El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 26 de marzo de 1999. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 25 de marzo de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) DO L 61 de 6. 3. 1999, p. 18. (4) DO L 177 de 28. 7. 1995, p. 4. (5) DO L 189 de 10. 8. 1995, p. 22


title: Stellungnahme des beratenden Ausschusses der EGKS zur Fortführung des strukturierten Dialogs in den Industriezweigen Kohle und Stahl über das Jahr 2002 hinaus

text: 11. 5. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 130/5 STELLUNGNAHME DES BERATENDEN AUSSCHUSSES DER EGKS ZUR FORTF(cid:220)HRUNG DES STRUKTU- RIERTEN DIALOGS IN DEN INDUSTRIEZWEIGEN KOHLE UND STAHL (cid:220)BER DAS JAHR 2002 HINAUS (Mit einer Gegenstimme und zwei Stimmenthaltungen anl(cid:228)(cid:223)lich der 344. Sitzung am 25. M(cid:228)rz 1999 angenommen) (1999/C 130/03) Pr(cid:228)ambel Begr(cid:252)ndung Der Vorschlag, ab dem Jahr 2002 in Anlehnung an den Bera- tenden Ausschu(cid:223) EGKS ein Dialog- und Vermittlungsgremium einzurichten, beruht auf einer Extrapolation der positiven Er- fahrungen, die mit dem Modell EGKS gemacht wurden, in die Zukunft. Im Rahmen der aktuellen Diskussionen in den ge- meinschaftlichen Gremien (cid:252)ber die Notwendigkeit eines bes- seren Dialogs mit den Akteuren aller wirtschaftlichen Sektoren will die vorliegende Stellungnahme diese positiven Erfahrungen aufgreifen und insbesondere hervorheben, da(cid:223) die Vorausset- zungen f(cid:252)r eine Fortf(cid:252)hrung dieser positiven Erfahrungen (cid:252)ber das Auslaufen des EGKS-Vertrags hinaus geschaffen werden m(cid:252)ssen. In Anbetracht dessen, da(cid:223) sich alle Industrien mit der Zeit weiterentwickeln und Kohlenbergbau und Stahlindustrie sich nicht mehr in dem gleichen Ma(cid:223)e erg(cid:228)nzen wie in den Anf(cid:228)n- gen des EGKS-Vertrags, mu(cid:223) die zuk(cid:252)nftige Organisation des strukturierten Dialogs an die derzeitige Situation angepa(cid:223)t wer- den. Jedoch ist es notwendig, sowohl die dreigliedrige Struktur, die Produzenten, Arbeitnehmer sowie Verbraucher und H(cid:228)ndler repr(cid:228)sentiert, als auch die Grundz(cid:252)ge der Funktionsweise dieses Ausschusses beizubehalten. Definition Der strukturierte Dialog auf sektoraler Ebene ist zu verstehen als ein Dialog zwischen Produzenten, Arbeitnehmern, Verbrau- chern und H(cid:228)ndlern einerseits sowie den Institutionen der in den Industriesektoren Europ(cid:228)ischen Union andererseits Kohle und Stahl. Im Memorandum vom 28. Juni 1995 (cid:252)ber die mit dem Auslaufen des EGKS-Vertrags im Jahre 2002 (1) verbundenen Aspekte wurde empfohlen, da(cid:223) diese (cid:132)gemein- same, gleichzeitige, transparente und strukturierte Konsultati- on(cid:147) auch (cid:252)ber das Jahr 2002 hinaus fortdauern solle. Diese Notwendigkeit wurde (cid:252)brigens auch von der Europ(cid:228)ischen Kommission in ihrer Mitteilung vom 8. Oktober 1997 deutlich gemacht, in der es um den Ad-hoc-Ausschu(cid:223) ging, der an der Fortsetzung der kooperativen Forschung im Kohle- und Stahl- bereich nach dem Jahre 2002 beteiligt w(cid:228)re (vgl. unten). Argumente Die Konsultation der Kohle- und Stahlindustrie im Rahmen des Beratenden Ausschusses stellt seit (cid:252)ber 45 Jahren ein einzig- artiges Beispiel f(cid:252)r den fruchtbaren Dialog auf sektoraler Ebene zwischen der Europ(cid:228)ischen Kommission und der Industrie dar. Im Fall von Interessenkonflikten haben alle Wirtschaftsgruppen (Produzenten, Arbeitnehmer, Verbraucher und H(cid:228)ndler) hierin (1) ABl. C 206 vom 11. 8. 1995. eine gemeinsame Plattform vorgefunden, die einen Dialog so- wohl untereinander als auch mit den Institutionen der Europ(cid:228)i- schen Union erm(cid:246)glicht. So wie der Dialog innerhalb des Sektors sich im Rahmen des Beratenden Ausschusses der EGKS konkret darstellt, hat er sich in allen Bereichen, die f(cid:252)r die Industrie und die Besch(cid:228)ftigten von Belang sind, als wirkungsvoll erwiesen, n(cid:228)mlich: (cid:151) in der Industriepolitik, (cid:151) bei der Marktentwicklung, (cid:151) bei den sozialpolitischen Instrumenten, (cid:151) in der technischen und sozialen Forschung. Der interessanteste und neuartigste Aspekt der EGKS bestand und besteht weiterhin in der F(cid:228)higkeit, f(cid:252)r den Sektor eine gemeinschaftliche Industriepolitik auf der Grundlage eines si- multanen Dialogs mit den betroffenen Parteien zu gestalten. Auf diese Weise konnte die Politik der Europ(cid:228)ischen Kommis- sion mit der konkreten Wirklichkeit in der Industrie Schritt halten. Die Kontakte zwischen allen Beteiligten waren beson- ders wichtig, und zwar vor allem in konjunkturschwachen Phasen, in der Sozialpolitik auf zahlreiche in denen es galt, Herausforderungen zu reagieren. Der Dialog innerhalb des Beratenden Ausschusses der EGKS hat es erm(cid:246)glicht, die Entscheidungen der Gemeinschaftsinstitutio- nen zu lenken und diese auf den Konsens der direkt betroffe- nen Gruppen zu st(cid:252)tzen. Der Dialog mit der Industrie hat desgleichen erheblich dazu beigetragen, den Sozialfrieden in Europa zu wahren, und hat die europ(cid:228)ische Politik f(cid:252)r den B(cid:252)rger transparenter gemacht. Die Benutzung dieses Dialoginstruments (cid:252)ber einen langen Zeitraum hinweg hat etwas hervorgebracht, was man das Mo- dell EGKS nennen k(cid:246)nnte, wobei dieses Modell einen all- gemeinpolitischen Wert besitzt, welcher gewahrt werden sollte, indem das Modell auf die dem EGKS-Geltungsbereich direkt vor- und nachgeschalteten Industriezweige ausdehnt und es gegebenenfalls nutzbringend auch anderen Branchen vor- schl(cid:228)gt. Das Modell EGKS ist ebenfalls geeignet, einen hohen Stellen- wert beim Integrationsproze(cid:223) der MOEL einzunehmen, da die Kohle- und die Stahlindustrie in diesen L(cid:228)ndern sehr wichtige Wirtschaftssektoren sind. Im Rahmen der Globalisierung der Wirtschaft wird sich die Europ(cid:228)ische Union auch weiterhin noch mit dem Management sektoraler Umstrukturierungen konfrontiert sehen, welche die Einf(cid:252)hrung eines speziellen Instrumentariums zur Bew(cid:228)ltigung der sich daraus ergebenden Konsequenzen im sozialen Bereich C 130/6 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften 11. 5. 1999 erfordern. Aus diesem Grund empfiehlt es sich, auf europ(cid:228)i- scher Ebene Gremien mit angemessenen, permanenten Haus- haltsstrukturen einzurichten, die sich im Hinblick auf die Kohle- und Stahlindustrie an die Tradition des Beratenden Aus- schusses der EGKS anlehnen sollten. Der Ministerrat hat die Kommission eigens aufgefordert, Vor- schl(cid:228)ge zu den nichtfinanziellen Themen vorzulegen, die vom Auslaufen des EGKS-Vertrags betroffen sind (1). Der Beratende Ausschu(cid:223) der EGKS legt Wert darauf, einen Beitrag zu diesen (cid:220)berlegungen zu leisten, indem er insbesondere darauf ver- weist, da(cid:223) alle mit dem Auslaufen des EGKS-Vertrags im Jahre 2002 zusammenh(cid:228)ngenden Aspekte im Memorandum vom 28. Juni 1995 behandelt wurden, das schon weiter oben zitiert wurde. Zusammenfassend kommen alle Beteiligten (cid:252)berein, da(cid:223) es not- wendig ist, nach Auslaufen des EGKS-Vertrags im Jahr 2002 den strukturierten Dialog auf sektoraler Ebene von seiten der Institutionen der Europ(cid:228)ischen Union mit den betroffenen Ak- teuren der Wirtschaft sowie zwischen diesen Akteuren fort- zuf(cid:252)hren. Dieser Dialog k(cid:246)nnte im Rahmen einer noch fest- zulegenden Beratungsstruktur nach folgenden Grunds(cid:228)tzen or- ganisiert werden. Rechtsgrundlage Als Rechtsgrundlage zur Fortsetzung des strukturierten Dialogs k(cid:246)nnte die Form einer K(cid:246)rperschaft des sekund(cid:228)ren Gemein- schaftsrechts dienen, die eine autonome Struktur, das Recht auf offizielle Anh(cid:246)rung im Bereich der Kohle- und Stahlindustrie und das Initiativrecht gew(cid:228)hrleistet. Zur St(cid:252)tzung dieses Vorschlags wird verwiesen auf die Mittei- lung der Kommission an den Rat betreffend den Ablauf der Geltungsdauer des EGKS-Vertrags (cid:151) Finanzt(cid:228)tigkeiten (2), die dem Beratenden Ausschu(cid:223) bei der 337. Sitzung in Dresden am 10. Oktober 1997 von der Kommission vorgelegt wurde. In dieser Mitteilung ist ein (cid:132)Ad-hoc-Ausschu(cid:223)(cid:147) vorgesehen, (cid:132)dem nach dem Vorbild des [. ] Beratenden Ausschusses der EGKS [. ] vom Rat benannte Mitgliedern angeh(cid:246)ren(cid:147). Der Rechtsakt zur Konkretisierung des strukturierten Dialogs sollte die obligatorische Anh(cid:246)rung vor der Kommission in ei- ner Reihe von Fragen und Bereichen vorsehen, und zwar ins- besondere zu: (cid:151) der technischen und sozialen Forschung (Verm(cid:246)gensreser- ven der EGKS und sonstige spezifische Fonds), (cid:151) der Industriepolitik in den beiden Sektoren, (cid:151) der kurz- und langfristigen Marktentwicklung, (cid:151) den Ma(cid:223)nahmen im Krisenfall (europ(cid:228)ische Strukturfonds nach deren Reform im Sinne einer st(cid:228)rker sektorengebun- denen Ausrichtung), (cid:151) den sozialen Aspekten (europ(cid:228)ischer Sozialfonds nach des- sen Reform im Sinne einer st(cid:228)rker sektorengebundenen Ausrichtung), (cid:151) Umweltthemen und Ressourcenmanagement im Rohstoff- und Energiebereich, aber auch zu den menschlichen Res- sourcen. Beziehungen zu den Institutionen der Europ(cid:228)ischen Union und der Au(cid:223)enwelt Der strukturierte Dialog nach dem Jahre 2002 sollte den In- stanzen der Europ(cid:228)ischen Union weiterhin grundlegende Kenntnisse (cid:252)ber das konkrete Umfeld vermitteln, das von den auf Unionsebene im Bereich der Kohle- und Stahlindustrie ge- troffenen Rechtsakten betroffen ist. Es geht darum, diesen In- stanzen zu vermitteln, (cid:132)was der Leiter des Unternehmens in seinem B(cid:252)ro, der Bergarbeiter in der Grube, der H(cid:252)ttenarbeiter in seinem Werk und die gro(cid:223)e Masse der Verbraucher denkt(cid:147), wie Jean Monnet (3) einmal gesagt hat. Die Meinungs(cid:228)u(cid:223)erungen und Stellungnahmen der Vertreter der betreffenden Industriezweige werden dem Rat der Europ(cid:228)i- schen Union, der Europ(cid:228)ischen Kommission, dem Europ(cid:228)ischen Parlament, dem Ausschu(cid:223) der Regionen und dem Wirtschafts- und Sozialausschu(cid:223) zur Kenntnisnahme vorgelegt. Die Stellung- nahmen k(cid:246)nnen dar(cid:252)ber hinaus im Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften ver(cid:246)ffentlicht werden. Das Initiativrecht sollte wie bisher die M(cid:246)glichkeit einschlie(cid:223)en, innerhalb des von den Vorschriften und den genehmigten Haushaltsmitteln abgesteckten Rahmens Tagungen (cid:252)ber beson- dere Themen zu organisieren, sei es in Zusammenarbeit mit den anderen Institutionen oder sei es gegebenenfalls auch mit Au(cid:223)enstehenden. Zusammensetzung und Gr(cid:246)(cid:223)e der vorgeschlagenen Dia- logstruktur Die Zusammensetzung dieser Struktur sollte sich am Vorbild des Beratenden Ausschusses der EGKS orientieren (drei parit(cid:228)- tisch besetzte Kategorien jeweils zur Vertretung der Produzen- ten, der Arbeitnehmer sowie der Verbraucher und H(cid:228)ndler), wobei die Vertretung an den erweiterten Zust(cid:228)ndigkeitsbereich dieser Sektoren anzupassen ist, insbesondere durch Einbezie- hung der Braunkohle bei der Kohle und der vor- und nach- geschalteten Bereiche beim Stahl. Die Benennungsmodalit(cid:228)ten der Mitglieder und der zur Benen- nung von Mitgliedern befugten Organisationen sind entspre- chend den jetzigen Benennungsmodalit(cid:228)ten zu gestalten. Es gilt hierbei, f(cid:252)r eine optimale Repr(cid:228)sentativit(cid:228)t unter Einbin- dung der Spitzenkompetenzen zu sorgen, gleichzeitig aber auch die tats(cid:228)chliche Verf(cid:252)gbarkeit der Mitglieder sicherzustellen, von denen jeder die M(cid:246)glichkeit haben sollte, einen eigenen festen Stellvertreter zu berufen sowie bei vorbereitenden Sit- zungen auf die Unterst(cid:252)tzung eines Sachverst(cid:228)ndigen zur(cid:252)ck- greifen zu k(cid:246)nnen. (1) ABl. C 247 vom 7. 8. 1998. (2) Dok. KOM(97) 506 endg. (3) Ansprache von Jean Monnet anl(cid:228)(cid:223)lich der ersten Sitzung des Bera- tenden Ausschusses der EGKS (26. 1. 1953). 11. 5. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 130/7 Zur Wahrung der Kontinuit(cid:228)t sollte der Neubesetzungsrhyth- mus von zur Zeit zwei Jahren auf drei oder mehr Jahre ver- l(cid:228)ngert werden. Zudem sollte in regelm(cid:228)(cid:223)igen, im voraus de- finierten Abst(cid:228)nden eine ˜nderung der Zusammensetzung und Aufteilung der Mitgliederzahl nach L(cid:228)ndern und Sektoren be- ziehungsweise Teilsektoren erm(cid:246)glicht werden, um eine regel- m(cid:228)(cid:223)ige Anpassung an die Entwicklung der Lage vorzunehmen, wobei die numerische Parit(cid:228)t zwischen den drei Kategorien beizubehalten und eine Mindestrepr(cid:228)sentation der einzelnen Interessengruppen zu gew(cid:228)hrleisten ist. setzung des strukturierten Dialogs auf sektoraler Ebene scha- den. Funktionshaushaltsplan und Sekretariat Um lebendig zu bleiben, ben(cid:246)tigt der strukturierte Dialog auf sektoraler Ebene: (cid:151) eine gewisse Permanenz der Ansprechpartner bei den ver- schiedenen Institutionen der Europ(cid:228)ischen Union, Die Mitgliederzahl der neuen Dialogstruktur mu(cid:223) gro(cid:223) genug sein, um eine geeignete Vertretung der Interessen aus den Sek- toren Kohle und Stahl sowie deren Teilsektoren, den Berufsver- b(cid:228)nden und Gewerkschaften oder Mitgliedstaaten in der Euro- p(cid:228)ischen Union zu gew(cid:228)hrleisten, da die Ausweitung des Zu- st(cid:228)ndigkeitsbereichs von den zur Zeit durch den EGKS-Vertrag definierten Sektoren auf die vor- und nachgeschalteten Wirt- schaftszweige zu ber(cid:252)cksichtigen ist. Eine (cid:252)bertriebene Verrin- gerung im Vergleich mit der jetzigen Zusammensetzung des Beratenden Ausschusses der EGKS w(cid:252)rde der eigentlichen Ziel- (cid:151) ein mit Gemeinschaftsbeamten besetztes st(cid:228)ndiges Sekreta- riat, um die erforderliche Neutralit(cid:228)t abzusichern, (cid:151) einen Funktionshaushaltsplan (cid:228)hnlich dem des jetzigen Be- ratenden Ausschusses, damit alle Mitglieder ihr Mandat un- eingeschr(cid:228)nkt aus(cid:252)ben k(cid:246)nnen, (cid:151) die rechtzeitige Einrichtung der neuen Dialogstruktur, damit ein reibungsloser (cid:220)bergang vom Beratenden Ausschu(cid:223) der EGKS gew(cid:228)hrleistet ist. Keine Einw(cid:228)nde gegen einen angemeldeten Zusammenschlu(cid:223) (Sache Nr. IV/M. 1456 (cid:151) Dura/Adwest) (1999/C 130/04) (Text von Bedeutung f(cid:252)r den EWR) Am 11. M(cid:228)rz 1999 hat die Kommission entschieden, keine Einw(cid:228)nde gegen den obengenannten angemel- deten Zusammenschlu(cid:223) zu erheben und ihn insofern f(cid:252)r mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu erkl(cid:228)ren. Diese Entscheidung st(cid:252)tzt sich auf Artikel 6 Absatz 1 Buchstabe b) der Verordnung (EWG) Nr. 4064/89 des Rates. Der vollst(cid:228)ndige Text der Entscheidung ist nur auf Englisch erh(cid:228)ltlich und wird nach Herausnahme eventuell darin enthaltener Gesch(cid:228)ftsgeheimnisse ver(cid:246)ffentlicht. Er ist erh(cid:228)ltlich (cid:151) auf Papier, bei den Verkaufsstellen des Amtes f(cid:252)r amtliche Ver(cid:246)ffentlichungen der Europ(cid:228)ischen Ge- meinschaften (siehe letzte Umschlagseite); (cid:151) in Elektronik-Format, (cid:252)ber die (cid:132)CEN(cid:147)-Version der CELEX-Datenbank, unter der Dokumentennummer 399M1456. CELEX ist das EDV-gest(cid:252)tzte Dokumentationssystem f(cid:252)r Gemeinschaftsrecht. F(cid:252)r mehr Informationen (cid:252)ber CELEX-Abonnements wenden Sie sich bitte an folgende Stelle: EUR-OP, Information, Marketing and Public Relations (OP/4B), 2, rue Mercier, L-2985 Luxemburg, Tel. (352) 29 29-42455, Fax (352) 29 29-42763


title: Komission asetus (EY) N:o 657/1999, annettu 25 päivänä maaliskuuta 1999, vilja- ja riisijalosteiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
cereal product
export refund
rice

text: 26. 3. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 82/41 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 657/1999, annettu 25 päivänä maaliskuuta 1999, vilja- ja riis¶alosteiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka 95 (6), 4 artiklassa määritellään näiden tuotteiden tuen laskemisessa huomioon otettavat erityisperusteet, ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2072/98 (4), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo, että asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklan mukaan kyseisten asetusten 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkina- hintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella, asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklan nojalla tuet on vahvistettava ottaen huomioon toisaalta viljojen, riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien saatavuutta sekä niiden yhteisön markkinoiden hintoja ja toisaalta viljojen, riisin, rikkoutuneiden riisinjyvien ja vilja-alan tuotteiden maail- manmarkkinahintoja koskeva tilanne ja niiden kehitysnä- kymät; näiden samojen artiklojen nojalla on myös varmis- tettava vilja- ja riisimarkkinoiden tasapainoinen tilanne sekä hintojen ja kaupan luonnollinen kehitys ja lisäksi otettava huomioon suunnitellun viennin taloudelliset seikat ja tarve välttää häiriöitä yhteisön markkinoilla, ja riis¶alosteiden tuonti- ja vient¶ärjestelmästä vilja- annetun komission asetuksen (EY) N:o 1518/95 (5), sellai- sena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2993/ (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18 (4) EYVL L 265, 30. 9. 1998, s. 4 (5) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 55 tietyille jalostetuille tuotteille myönnettävä tuki olisi porrastettava tuotteiden tuhka-, raakakuitu-, kuoriaine-, valkuaisaine-, tärkkelyspitoisuuden mukaan, koska tämä pitoisuus osoittaa erityisen hyvin jalostettuun tuotteeseen perustuotteen määrän, tosiasiallisesti sisältyvän rasva- tai maniokk¶uurten ja muiden trooppisten juurten ja muku- loiden sekä niistä valmistettujen jauhojen suunniteltavissa olevan viennin taloudelliset erityisesti kyseisten tuotteiden luonteen ja alkuperän huomioon tällä hetkellä edellytä vientituen vahvistamista; ottaen, tiettyjen viljajalosteiden osalta yhteisön maailmankaup- paan osallistumisen vähäinen merkitys ei tällä hetkellä edellytä vientituen vahvistamista, seikat eivät, maailmanmarkkinatilanne tiettyjen markkinoiden tai erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan, tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa; sitä voidaan muuttaa muuna aikana, tietyt maiss¶alosteet voivat olla lämpökäsiteltyjä ja tämä saattaa johtaa sellaisen tuen myöntämiseen, joka ei vastaa tuotteen laatua; olisi tarkennettava, että tällaiset esihyyte- löityä tärkkelystä sisältävät tuotteet eivät voi saada vienti- tukea, ja tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa ja asetuksen (EY) N:o 3072/95 1 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen ja asetuksen (EY) N:o soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden tuet 1518/95 vahvistetaan tämän asetuksen liitteen mukaisesti. (6) EYVL L 312, 23. 12. 1995, s. 25 L 82/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 26. 3. 1999 Tämä asetus tulee voimaan 26 päivänä maaliskuuta 1999. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, jäsenvaltioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysselissä 25 päivänä maaliskuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen vilja- ja riisijalosteiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 25 päivänä maaliskuuta 1999 annettuun komission asetukseen LIITE Tuotekoodi Tuen määrä Tuotekoodi Tuen määrä (EUR/t) (EUR/t) 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 62,45 53,53 53,53 68,63 46,67 85,41 85,41 80,30 62,45 53,53 53,53 45,73 70,91 30,45 46,67 68,63 94,90 75,92 30,45 71,38 57,99 68,63 68,63 91,50 73,20 75,92 80,67 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 66,92 51,30 30,45 29,85 29,85 7,46 11,15 53,13 81,44 59,70 59,70 71,38 71,38 71,38 71,38 41,04 41,04 0,00 85,52 65,47 85,52 65,47 65,47 85,52 65,47 89,61 62,20 65,47 (1) Tukea ei myönnetä tuotteille, jotka on lämpökäsitelty siten, että tärkkelys on esihyytelöitynyt. (2) Tuet myönnetään neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2730/75 (EYVL L 281, 1. 11. 1975, s. 20), sellaisena kuin se on muutettuna, mukaisesti. Huom. Tuotekoodit ja alaviitteet määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24. 12. 1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna


title: Komission asetus (EY) N:o 658/1999, annettu 25 päivänä maaliskuuta 1999, asetuksessa (EY) N:o 566/1999 tarkoitetun maissin tuontia koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta

text: 26. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 82/43 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 658/1999, annettu 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1999, asetuksessa (EY) N:o 566/1999 tarkoitetun maissin tuontia koskevan tarjouskil- pailun osana toimitettujen tarjousten osalta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ja erityisesti sen 12 artiklan 1 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) komission asetuksella (EY) N:o 566/1999 (3) on avattu tar- jouskilpailu, joka koskee enimm(cid:132)isalennusta maissin tuontitullista Espanjaan, komission asetuksen (EY) N:o 1839/95 (4), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1963/95 (5) 7 artiklan mukaan komissio voi toimitettujen tarjousten perusteella asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) menettely(cid:132) noudattaen p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) tarjouskilpailun ratkaisematta j(cid:132)tt(cid:132)misest(cid:132), erityisesti asetuksen (EY) N:o 1839/95 6 ja 7 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista vahvistaa tuontitullin enimm(cid:132)isalennusta, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Tarjouskilpailu j(cid:132)tet(cid:132)(cid:132)n ratkaisematta niiden tarjousten osalta, jotka on toimitettu 19–25 p(cid:132)iv(cid:132)n maaliskuuta 1999 v(cid:132)lisen(cid:132) aikana osana asetuksessa (EY) N:o 566/1999 tarkoitettua maissin tuontitullin alennusta koskevaa tar- jouskilpailua. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 26 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1999. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 61, 6. 3. 1999, s. 18 (4) EYVL L 177, 28. 7. 1995, s. 4 (5) EYVL L 189, 10. 8. 1995, s. 22


title: Kommissionens förordning (EG) nr 647/1999 av den 25 mars 1999 om de anbud som meddelats för export av korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1078/98

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund
export tax

text: L 82/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 3. 1999 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 647/1999 av den 25 mars 1999 om de anbud som meddelats f(cid:148)r export av korn inom ramen f(cid:148)r den anbuds- infordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 1078/98 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92, besluta att inte fullf(cid:148)lja anbudsinfordran. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av (cid:132)ndrad genom spannm(cid:134)l (1), marknaden f(cid:148)r kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2), senast med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa till(cid:132)mpningsf(cid:148)re- skrifter f(cid:148)r r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de (cid:134)tg(cid:132)rder som skall vidtas vid st(cid:148)rningar inom spannm(cid:134)lssektorn (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2513/98 (4), s(cid:132)rskilt artikel 4 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: En anbudsinfordran f(cid:148)r bidrag och/eller avgift f(cid:148)r export av korn till alla tredje l(cid:132)nder har inletts genom kommis- sionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1078/98 (5). I enlighet med artikel 7 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 kan kommissionen p(cid:134) grundval av meddelade anbud och i enlighet med det f(cid:148)rfarande som f(cid:148)reskrivs i artikel 23 i S(cid:132)rskilt med h(cid:132)nsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 (cid:132)r det inte uppenbart att ett h(cid:148)gsta exportbidrag eller en l(cid:132)gsta exportavgift skall fast- st(cid:132)llas. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 De anbud som meddelats fr(cid:134)n och med den 19 till och med den 25 mars 1999 inom ramen f(cid:148)r den anbuds- infordran f(cid:148)r exportbidrag eller exportavgift f(cid:148)r korn som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 1078/98 skall inte fullf(cid:148)ljas. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 26 mars 1999. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 25 mars 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EGT L 313, 21. 11. 1998, s. 16. (5) EGT L 154, 28. 5. 1998, s. 20


title: Komission asetus (EY) N:o 645/1999, annettu 25 päivänä maaliskuuta 1999, vuoden 1999 toisen vuosineljänneksen aikana käytettävissä olevan siipikarjaliha-alan tuotteiden määrän määrittämisestä asetuksen (EY) N:o 2497/96 mukaisesti

eurovoc_concepts:
Israel
import
poultrymeat
quantitative restriction

text: L 82/24 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 26. 3. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 645/1999, annettu 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1999, vuoden 1999 toisen vuosinelj(cid:132)nneksen aikana k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevan siipikarjaliha- alan tuotteiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)misest(cid:132) asetuksen (EY) N:o 2497/96 mukaisesti EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, v(cid:132)lisen(cid:132) aikana, 1 p(cid:132)iv(cid:132)n tammikuuta ja 31 p(cid:132)iv(cid:132)n maalis- kuuta 1999 v(cid:132)lisen(cid:132) aikana siirrett(cid:132)vi(cid:132) m(cid:132)(cid:132)ri(cid:132) on lis(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132), ja v(cid:132)liaikaisessa ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n ja Israelin valtion assosiointisopimuksessa sopimuksessa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyn j(cid:132)rjestelm(cid:132)n soveltamista koskevista yksityiskoh- taisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) siipikarjanliha-alalla 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulu- kuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2497/ 96 (1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) ja erityisesti sen 4 artiklan 5 kohdan, N:o 1514/97 (2), ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 2497/96 nojalla 1 p(cid:132)iv(cid:132)n huhtikuuta ja 30 p(cid:132)iv(cid:132)n kes(cid:132)kuuta 1999 v(cid:132)lisen(cid:132) ajanjaksona k(cid:132)ytett(cid:132)- viss(cid:132) oleva m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) annetaan liitteess(cid:132). sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevien m(cid:132)(cid:132)rien jakautumisen varmistami- seksi 1 p(cid:132)iv(cid:132)n huhtikuuta ja 30 p(cid:132)iv(cid:132)n kes(cid:132)kuuta 1999 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1999. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 338, 28. 12. 1996, s. 48 (2) EYVL L 204, 31. 7. 1997, s. 16 26. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 82/25 LIITE (tonnia) Ryhm(cid:132) I1 Jaksolla 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) huhtikuuta 30 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n kes(cid:132)kuuta 1999 k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) oleva kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) 700