title: 1999/242/EF: Kommissionens beslutning af 3. marts 1999 om en procedure efter EF-traktatens artikel 85 (IV/36.237 - TPS) (meddelt under nummer K(1999) 387)

formats: html pdf print

text: L 90/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 4. 1999 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 3. marts 1999 om en procedure efter EF-traktatens artikel 85 (IV/36. 237 - TPS) (meddelt under nummer K(1999) 387) (Kun den franske udgave er autentisk) (1999/242/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) ud fra følgende betragtninger: under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det I. SAGSFREMSTILLING under henvisning til R(cid:134)dets forordning nr. 17 af 6. februar 1962, første forordning om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikel 85 og 86 (1), senest ændret ved akten vedrørende Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse, særlig artikel 2, 6 og 8, (1) under henvisning til den begæring om negativattest og anmeldelse med henblik p(cid:134) fritagelse, der blev indgivet af T(cid:130)l(cid:130)vision Fran(cid:135)aise 1, France T(cid:130)l(cid:130)vision Entreprises, France T(cid:130)l(cid:130)com, la Compagnie Luxembourgeoise de T(cid:130)l(cid:130)diffusion, M(cid:130)tropole T(cid:130)l(cid:130)vision og Lyonnaise des Eaux den 18. oktober 1996, jf. artikel 2 og 4 i R(cid:134)dets forordning nr. 17, i forbindelse med aftalerne om opret- telse af selskabet T(cid:130)l(cid:130)vision par satellite, under henvisning til indholdet af anmodningen og den meddelelse, der blev offentliggjort i henhold til artikel 19, stk. 3, i forordning nr. 17 (2), (2) efter høring af Det R(cid:134)dgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsm(cid:134)l, og A. Indledning Transaktionen førte i første omgang til kontakt med Kommissionen i sommeren 1996 med henblik p(cid:134) en anmeldelse i henhold til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 4064/89 af 21. december 1989, om kontrol med virksomhedssammenslut- ninger (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1310/97 (4). Da Kommissionen imidlertid havde underrettet parterne om, at T(cid:130)l(cid:130)vision par satellite (TPS) ikke var et joint venture i betydningen af et selskab, der kontrolleres af to eller flere andre virk- somheder i forening, anmeldte parterne den 18. oktober 1996 transaktionen til Kommissionen og anmodede om en negativattest, subsidiært en frita- gelse i medfør af forordning nr. 17. Aftalerne om oprettelsen af selskabet TPS blev anmeldt til Kommissionen af de allerede nævnte parter, dvs. T(cid:130)l(cid:130)vision Fran(cid:135)aise (TF1), France T(cid:130)l(cid:130)- vision Entreprises, la Compagnie Luxembourgeoise de T(cid:130)l(cid:130)diffision (CLT), M(cid:130)tropole T(cid:130)l(cid:130)vision (M6), France T(cid:130)l(cid:130)com og Lyonnaise des Eaux, der (1) EFT 13 af 21. 2. 1962, s. 204/62. (2) EFT C 65 af 28. 2. 1998, s. 5. (3) EFT L 395 af 30. 12. 1989, s. 1. Berigtigelse i EFT L 257 af 21. 9. 1990, s. 13. (4) EFT L 180 af 9. 7. 1997, s. 1. 2. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 90/7 nu kalder sig Suez Lyonnaise des Eaux. TPS blev oprettet som et interessentskab efter fransk lov. Selskabets form(cid:134)l er at etablere og drive en digital platform for markedsføring af tv-programmer og -tjenester via satellit mod betaling i Frankrig. Selskabets form(cid:134)lsparagraf giver desuden mulighed for at udvide aktiviteterne til de fransktalende omr(cid:134)der i andre europæiske lande. (3) Den 13. marts 1998 anmeldte parterne en ændring af fordelingen af anparter, der opstod efter anmel- delsen af aftalerne. CLT havde trukket sig ud af TPS og solgt sine anparter til M6 Num(cid:130)rique og Lyonnaise Satellite, der nu ejer hver 25 % af TPS’ kapital. P(cid:134) anmeldelsestidspunktet var anparterne i TPS fordelt s(cid:134)ledes: (cid:190) TF1 D(cid:130)veloppement: (cid:190) France T(cid:130)l(cid:130)vision Entreprises: (cid:190) M6 Num(cid:130)rique: (cid:190) Soci(cid:130)t(cid:130) pour le Num(cid:130)rique Francophone (CLT): (cid:190) Lyonnaise Satellite: 25 % 25 % 20 % 20 % 10 % Efter at Soci(cid:130)t(cid:130) pour le Num(cid:130)rique Francophone har trukket sig ud, er anparterne i TPS fordelt s(cid:134)ledes: (cid:190) TF1 D(cid:130)veloppement: (cid:190) France T(cid:130)l(cid:130)vision Entreprises: (cid:190) M6 Num(cid:130)rique: (cid:190) Lyonnaise Satellite: 25 % 25 % 25 % 25 % TF1 D(cid:130)veloppement ejes 100 % af TF 1. Kapitalen i France T(cid:130)l(cid:130)vision Entreprises er fordelt mellem France T(cid:130)l(cid:130)com (66 %) og France T(cid:130)l(cid:130)vision (34 %), som de offentlige kanaler France 2 og France 3 ejer 50 % af hver. M6 Num(cid:130)rique og Lyonnaise Satellite er helejede datterselskaber af henholdsvis M6 og Suez Lyonnaise des Eaux. (4) Den 27. juli 1998 anmeldte parterne et tillæg til TPS-aftalerne om ophævelse af klausulen om, at de kabel-tv-operatører, der er anpartshavere i TPS, skulle forpligte sig til at koordinere deres udbud med udbudet fra den digitale platform. Anvendel- for konkurrenceklausulen blev efter sesomr(cid:134)det anmodning fra Kommissionen afgrænset af to tillæg af 17. september 1998, og en bestemmelse om eventuel eksklusiv distribution af kanalerne »Arte« og »La Cinqui(cid:138)me« blev ophævet ved endnu et tillæg af 17. september 1998. B. Parterne 1. TF1 (5) (6) (7) (8) (9) T(cid:130)l(cid:130)vision Fran(cid:135)aise 1 (TF1) driver Frankrigs førende jordbaserede æterb(cid:134)rne tv-kanal. Selskabets sendetilladelse blev fornyet i 1996. TF1 distribueres desuden via kabel i den fransktalende del af Belgien og i Luxembourg. Bouygues-koncernen, der hovedsagelig driver virk- somhed i byggesektoren og sektoren for ejendoms- handel, har med en aktieandel p(cid:134) 39 % den faktiske kontrol med TF1. TF1’s hovedaktivitet er distribution af ukodede tv- programmer af generel karakter. TF1 beskæftiger sig desuden gennem sine datterselskaber med forvaltning og udbud af reklamer, tv- og filmpro- duktion, handel med ophavsret til film og tv, distri- bution af to temakanaler samt redigering og distri- bution af afledte produkter og tjenester. I 1996 havde Bouygues-koncernen en omsætning p(cid:134) verdensplan p(cid:134) 11 180,5 mio. ECU, mens TF1 i samme periode omsatte for 1 475,8 mio. ECU. 2. France T(cid:130)l(cid:130)vision France T(cid:130)l(cid:130)vision omfatter de to aktieselskaber France 2 og France 3, hvis kapital ejes 100 % af den franske stat, og som driver Frankrigs næst- og tredjestørste jordbaserede æterb(cid:134)rne tv-stationer p(cid:134) grundlag af lovfæstede licensbetingelser og bestem- melser om forsyningspligt, der afgrænser deres akti- viteter. France 2 og France 3 sendes ukodet og finansieres dels af en licens, der opkræves af alle husstande med et tv-apparat, dels af reklamer. (10) France 2 og France 3 sender en generel program- flade til hele Frankrig samt for France 3’s vedkom- mende regionale og lokale programmer. De to kanaler distribueres desuden via kabel i Belgien og Luxembourg. (11) Ud over udsendelsen af deres generelle program- flade beskæftiger de to kanaler sig gennem datter- selskaber og kapitalinteresser med følgende medie- aktiviteter: reklame, tv- og filmproduktion, handel med film- og tv-rettigheder, distribution af temaka- naler af kulturel og uddannelsesmæssig karakter og redigering og distribution af afledte produkter og tjenester. L 90/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 4. 1999 (12) I 1996 havde France 2 en omsætning p(cid:134) 760,3 mio. ECU, mens France 3 omsatte for 784,7 mio. ECU. ansatte (1,1 %), mens resten (63,6 %) ejes af offent- ligheden. 3. France T(cid:130)l(cid:130)com (13) (14) (15) France T(cid:130)l(cid:130)com er det etablerede franske telesel- skab. Selskabet blev delvis privatiseret i 1997, og 25 % af kapitalen ejes nu af offentligheden, institu- tionelle investorer og de ansatte. France T(cid:130)l(cid:130)com beskæftiger sig med telefoni (fast og mobil taletele- foni), offentlige net, terminaler (telefoner, faxma- skiner og omstillingsborde) og kabelnet og udbyder desuden tele- og multimedietjenester. France T(cid:130)l(cid:130)com ejer Viaccess-teknikken adgangsstyring, konkurrerende platform AB-Sat. til som benyttes af TPS og den I sektoren for distribution af kabel-tv driver France T(cid:130)l(cid:130)coms datterselskab France T(cid:130)l(cid:130)com C(cid:131)ble et net med over 1,2 mio. tilslutninger og en markeds- penetration p(cid:134) 23 % (5). Hvad abonnenter ang(cid:134)r, repræsenterer France T(cid:130)l(cid:130)com C(cid:131)ble ca. 29,5 % af sektoren. (16) France T(cid:130)l(cid:130)com-koncernen havde omsætning p(cid:134) 23 049,13 mio. ECU. i 1996 en 4. M6 (17) M(cid:130)tropole T(cid:130)l(cid:130)vision (M6) er et selskab efter fransk ret, der den 26. februar 1987 fik tilladelse til at drive tv-kanal. Selskabets hovedaktionærer er CLT og Suez Lyon- naise des Eaux. Tilladelsen blev forlænget i 1996 med ikrafttræden den 1. marts 1997. en landsdækkende jordbaseret (18) M6 arbejder desuden i forskellige mediesektorer, idet selskabet driver et reklamebureau, producerer film og tv-programmer, handler med ophavsret til tv-programmer og film, driver temakanaler, udgiver cd’er, blade og videoer og beskæftiger sig med tele- shopping. (19) I 1996 havde M6 en omsætning p(cid:134) 315,93 mio. ECU. 5. Suez Lyonnaise des Eaux (20) Kapitalen i Suez Lyonnaise des Eaux var i oktober 1997 fordelt mellem Electrafina (GBL) (10 %), Cr(cid:130)dit Agricole (7,6 %), AXA-UAP (6,2 %), CDC (4,5 %), Saint-Gobain (4 %), Cogema (3 %), de (5) Antallet af abonnenter i forhold til tilslutninger. (21) Suez Lyonnaise des Eaux beskæftiger sig med vand- forsyning, renovation, energi, offentlige arbejder, infrastruktur og finansielle tjenesteydelser. Sel- skabet har desuden interesser i kommunikations- sektoren, hovedsagelig gennem M6, hvis kapital det ejer 34,45 % af, samt gennem datterselskabet Lyon- fransk naise Communications, der driver kabelnet med over 1,5 mio. tilslutninger og en markedspenetration p(cid:134) 18,8 %. Hvad abonnenter ang(cid:134)r, repræsenterer Lyonnaise Communications ca. 26 % af sektoren i Frankrig. et (22) I 1996 var omsætningen i Suez Lyonnaise des Eaux ifølge det foreløbige regnskab (fusionen fandt sted den 19. juni 1997) p(cid:134) 26 394,52 mio. ECU. C. De relevante markeder 1. Produktmarkederne (23) Den anmeldte transaktion vedrører især markedet for betalings-tv, hvor TPS driver virksomhed. Eftersom TPS redigerer nogle af de temakanaler, der indg(cid:134)r i selskabets udbud, er selskabet samtidig aktivt p(cid:134) markedet for opkøb af senderettigheder, samt markederne for markedsføring og udnyttelse af temakanaler. (24) (25) for tekniske tjenester i Samtidig bør markedet forbindelse med betalings-tv i det omfang, TPS’ form(cid:134)lsparagraf omfatter udvikling, markedsføring, køb og salg af alle adgangsstyrings- forvaltning og markedsføring af systemer abonnementssystemer. inddrages samt 1. 1. Markedet for betalings-tv Som det fremg(cid:134)r af Kommissionens beslutning 94/ 922/EF (6) og Kommissionens beslutning af 7. oktober 1996 (Bertelsmann/CLT (7)) og Kommis- sionens beslutning af 99/153/EF (Bertelsmann/ Kirch/Premiere (8)) er markedet for betalings-tv et andet end markedet for frit tilgængelige kanaler, hvad enten de finansieres helt eller delvis af reklamer. N(cid:134)r det drejer sig om frit tilgængelige forretningsmæssige forhold kanaler, opst(cid:134)r det mellem tv-selskabet og annoncøren, hvorimod der i forbindelse med betalings-tv er tale om et forret- ningsmæssigt forhold mellem tv-selskabet og seeren som abonnent. Derfor er konkurrencevilk(cid:134)- rene forskellige for disse to former for tv. I forbin- delse med frit tilgængeligt fjernsyn er parametrene seertal og annoncepriser, mens de vigtigste forhold (6) EFT L 364 af 31. 12. 1994, s. 1, betragtning 32 og 33; Sag IV/M. 779; Bertelsmann/CLT af 7. oktober 1996; Sag IV/M. 993, Bertelsmann/Kirch/Premiere af 27. maj 1998. (7) EFT C 364 af 4. 12. 1996, s. 3. (8) EFT L 53 af 27. 2. 1999, s. 1. 2. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 90/9 (28) (29) for betalings-tv er en programflade, som skal kunne tiltrække bestemte m(cid:134)lgrupper, og hvis hovedele- menter er transmission af nye spillefilm og sport samt abonnementsprisen. Betalings-tv er desuden kendetegnet ved, at man skal have en dekoder for at kunne modtage programmerne, at markedsfø- ringen foreg(cid:134)r enten via et net af distributører eller ved direkte marketing (f. eks. telefonsalg); at der kræves administrativ forvaltning af abonnemen- terne, og at operatøren har adgang til et adgangssty- ringssystem. (26) Markedet for betalings-tv kan ikke opdeles i et analogt og et digitalt segment, hvilket Kom- missionen allerede har p(cid:134)peget (9). Digitalt beta- lings-tv er blot en teknologisk udvikling af analogt betalings-tv. Selv om de to teknikker i øjeblikket eksisterer side om side med hensyn til satellit- og kabel-tv i Frankrig, m(cid:134) man forvente, at den analoge teknik i fremtiden vil blive fortrængt af den digitale. CanalSatellite Analogiques situation illustrerer dette forhold meget godt. En del af selskabets abonnenter var g(cid:134)et over til digitalt beta- lings-tv, og man besluttede derfor at indstille aktivi- teterne i forbindelse med selskabets analoge pakke i oktober 1998, hvilket var lidt over to et halvt (cid:134)r efter lanceringen af den digitale pakke. Uanset om der benyttes analog eller digital teknik til udsen- delse af betalings-tv, er der tale om de samme kendtegn: et adgangsstyringssystem er p(cid:134)krævet og markedsføringen, abonnentforvaltningen og pro- gramudvalget er de samme (10). i betalings-tv er Canal+’s blevet Traditionelt udsendt via sendere p(cid:134) landjorden. I øjeblikket er det stadig Canal+’s jordbaserede tr(cid:134)dløse kanal, der har langt det største antal abonnenter (ca. 3,5 september 1998), men den kan ogs(cid:134) mio. modtages via satellit eller kabel. Ligesom beta- lings-tv via kabel eller satellit indeholder udbuddet af jordbaserede tr(cid:134)dløse kanaler m(cid:134)lrettede udsen- delser som film og sport, der markedsføres via et distributionsnet og kræver en modtager forbundet med et adgangsstyringssystem, og der er desuden behov for et system til forvaltning af abonnenter. P(cid:134) kabel-tv-omr(cid:134)det (cid:190) b(cid:134)de analogt og digitalt (cid:190) best(cid:134)r abonnementerne p(cid:134) temakanaler ligesom for satellit-tv’s vedkommende af pakker, der er opdelt i en grundpakke og en række valgmuligheder. Kabel-tv-operatørerne markedsfører størstedelen af de kanaler, der indg(cid:134)r i satellitudbuddet, og man genfinder derfor i deres udbud en blanding af de kanaler, der udsendes af CanalSatellite, TPS (11) og AB-Sat samt Canal+, hvorved indholdet minder om satellitudbuddet. Det skal i øvrigt bemærkes, at alle satellitkanalerne fører samme prispolitik i hele Frankrig, og at de ikke skelner mellem omr(cid:134)der med og uden kabel-tv. (27) Betalings-tv kan transmitteres til modtagere i Fran- krig via sendere p(cid:134) landjorden, via satellit eller via kabel. (9) Se fodnote 8. (10) En sammenligning af priserne i 1996 viser, at prisen p(cid:134) et abonnement p(cid:134) Canal+’s analoge jordbaserede tr(cid:134)dløse kanal (175 FRF) l(cid:134) tæt p(cid:134) prisen p(cid:134) et abonnement p(cid:134) CanalSatel- lite Num(cid:130)rique (digitalt) (98 FRF for basisabonnementet + 55 FRF for filmpakken + 30 FRF for musikpakken). (30) Kabel-tv er ikke særlig udbredt i Frankrig. Den kommercielle penetration i sektoren for beta- lings-tv er p(cid:134) lidt over 22 % (antal abonnenter i forhold til antallet af tv-stik, der kunne tilsluttes), n(cid:134)r man ikke medregner antenneforeninger, der kun nedtager de almene frit tilgængelige kanaler, og den samlede penetration (antal abonnenter i forhold til antallet af husstande med fjernsyn) er p(cid:134) ca. 10 %. Der, hvor der findes kabel-tv, hvor forbrugerne alts(cid:134) kan vælge mellem kabel- og (11) Det skal dog bemærkes, at Num(cid:130)riC(cid:131)ble, som kontrolleres af Canal+, ikke udsender TPS’ filmkanaler. L 90/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 4. 1999 satellit-tv, hvilket vil sige i større byer, er satellit-tv normalt underlagt en række begrænsninger (regler om fælleseje og kommunale regler) af mulighe- derne for at installere paraboler, hvorved kabel-tv favoriseres. Disse forhold er dog ikke tilstrækkelig grund til at skelne mellem et eventuelt marked for kabel-tv og markedet for satellit-tv. At penetrati- onen af satellit-tv i reglen er svag eller meget svag i omr(cid:134)der med kabel-tv, synes at bevise, at beta- lings-tv via kabel erstatter betalings-tv via satellit, n(cid:134)r der er mulighed for at modtage kabel-tv, idet forbrugerne foretrækker den bekvemme kabeltil- slutning i stedet for de formaliteter, der normalt er forbundet med at skulle installere en parabolan- tenne. Man kan alts(cid:134) konkludere, at markedet for betalings-tv i Frankrig i øjeblikket omfatter tre former for distribution, nemlig jordbaseret æter- b(cid:134)ren distribution, distribution via satellit og distri- bution via kabel. (35) fran(cid:135)ais udgjorde de Ifølge oplysninger fra Conseil sup(cid:130)rieur de l’audio- visuel satellitkanaler (CanalSatellite, TPS og AB-Sat) i juni 1998 15 % af alle franske abonnenter, mens 28 % kunne se kabel-tv og 57 % Canal+ som jordbaseret æter- b(cid:134)ren kanal. tre Rettighederne er nødvendige for at sammensætte en programflade, der er tilstrækkelig attraktiv til at overbevise kommende abonnenter om at betale for at modtage tv-kanaler. De er alts(cid:134) lokkemad for betalings-tv. I denne sag er det ikke nødvendigt at tage stilling til, om der er tale om særskilte markeder for senderettigheder til film og sport. til og »near-video-on-demand« Filmrettigheder kan opdeles i rettigheder til frit tilgængeligt tv, til »betalings-tv«, til »pay-per-view«, »video-on- til demand« (12). Efter de gældende regler for de franske medier kan rettigheder til udsendelse af en film ukodet tidligst udnyttes 36 m(cid:134)neder efter dens biografpremiere, mens rettigheder til betalings-tv kan udnyttes 12 m(cid:134)neder efter. Fristerne er dog kortere, n(cid:134)r der er tale om koproduktion. Rettig- heder for betalings-tv via satellit eller kabel kan være opdelt i første og andet vindue. Det er et fænomen, der er lanceret af studierne i Hollywood, franske og som endnu ikke er udviklet blandt producenter/distributører. Det skal ogs(cid:134) bemærkes, at der ikke skelnes mellem udnyttelse af rettighe- derne i analog eller digital kvalitet. 1. 2. Markedet for tekniske tjenesteydelser i forbin- delse med betalings-tv For at kunne udbyde betalings-tv skal man r(cid:134)de over en særlig teknisk infrastruktur, der gør det muligt at kode udsendelserne og give betalende seere mulighed for at afkode dem. Det er derfor nødvendigt at installere en dekoder hos hver abon- nent. N(cid:134)r det drejer sig om digitalt betalings-tv, vil dekoderen normalt kunne demodulere signalet fra satellitten eller kabel-tv-operatøren, dekomprimere det digitale signal, demultipleksere de forskellige kanaler, styre adgangsstyringssystemet og fungere som bruger- grænseflade for betalingskort. krypterede afkode signal, det Betalings-tv-operatøren skal s(cid:134)ledes have adgang til et adgangsstyrings-system, der gør det muligt at transmittere kodede data med oplysninger om de udsendelser, abonnementet omfatter, og om, hvilke abonnenter, der har ret til at modtage udsendel- serne, ud over tv-signalerne. Systemet omfatter normalt ogs(cid:134) et chipkort, som abonnenten f(cid:134)r udle- veret, og som gør det muligt at afkode adgangssty- ringsdata og videresende dem til dekoderen. 1. 3. Markedet for indkøb af senderettigheder (især til film og sport) (34) Det er almindelig anerkendt, at film og sport er de to vigtigste produkter, betalings-tv kan tilbyde. (36) Sportsrettigheder kan ligeledes opdeles i rettig- heder til ukodet udsendelse, til betalings-tv og til »pay-per-view«. 1. 4. Markedet for markedsføring og udnyttelse af temakanaler (37) Temakanalerne er uundværlige for sammensæt- ningen af udbudet af betalings-tv. Selv om der ogs(cid:134) sendes nogle almene franske og udenlandske kanaler via kabel og satellit, m(cid:134) man konstatere, at de ikke udgør en specifik programkategori for beta- lings-tv. (12) Ved betalings-tv forst(cid:134)s krypteret transmission uanset trans- missionsform af tv-programmer mod betaling af et abonne- ment, der giver adgang til en række programmer eller en kanal. Pay-per-view giver adgang til individuelle krypterede programmer mod betalingen for udsendelsen p(cid:134) et tidspunkt, som fastsættes af operatøren. Near-video-on-demand best(cid:134)r af en pay-per-view-tjeneste, der er tilgængelig p(cid:134) forskellige kanaler (multiplex). Endelig giver video-on-demand forbru- geren adgang til et program mod betaling for udsendelsen p(cid:134) et tidspunkt, forbrugeren selv vælger. (31) (32) (33) 2. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 90/11 (38) Markedet underg(cid:134)r i øjeblikket en kraftig ekspan- sion som følge af indførelsen af digital teknologi, der ved hjælp af kompression gør det muligt at udsende et langt højere antal kanaler og tjenester end den analoge teknologi. (39) Markedet bestod oprindelig af nogle kanaler, der blev redigeret med henblik p(cid:134) fransk kabel-tv, men omfatter nu over 140 temakanaler, s(cid:134)vel franske som europæiske og ikke-europæiske, der udsendes via satellit eller kabel. 2. Det relevante geografiske marked (40) I øjeblikket markedsføres TPS’ udbud kun i Fran- krig. Det er dog ikke udelukket, at markedsfø- ringen vil blive udvidet til at omfatte de øvrige fransktalende lande i Europa, som de anmeldte aftaler (cid:134)bner mulighed for. I den forelig- gende sag er det s(cid:134)ledes ikke nødvendigt at tage stilling til, om det geografiske marked skal defi- neres som det franske marked eller markedet for den fransktalende del af Europa. s(cid:134)ledes (41) Det samme gælder markedet for tekniske tjenester i forbindelse med betalings-tv, som Kommissionen allerede nært som værende anerkendt forbundet med udbudet af betalings-tv (13). har (42) Hvad ang(cid:134)r markedet for markedsføring af temaka- naler, skal det bemærkes, at selv om der markeds- føres udenlandske kanaler i Frankrig, forhandles og organiseres deres indlemmelse i satellit- og kabel- tv-pakker p(cid:134) et grundlag, der højst er nationalt. 3. Markedsstrukturen 3. 1. Markedet for betalings-tv (44) Den ældste konkurrent p(cid:134) det franske marked for betalings-tv er Canal+. Denne betalingskanal blev lanceret i 1984 og sender hovedsagelig analogt jordbaseret æterb(cid:134)ret tv, men kan ogs(cid:134) modtages i en digital multiplekseret udgave (Canal+ bl(cid:134), gul og grøn) via satellit og analogt og digitalt via kabel. Canal+ har i øjeblikket i alt ca. 4,3 mio. abon- nenter. Programfladen for en s(cid:134)dan »premium«- kanal er præget af eksklusive filmpremierer og sport af bedste kvalitet. Canal+ har et meget veletableret image i Frankrig og har samlet en stor mængde knowhow om forvaltning af betalings-tv gennem sin store erfaring p(cid:134) omr(cid:134)det. (45) Canal+-koncernen driver desuden virksomhed p(cid:134) omr(cid:134)det for distribution af kabel-tv, idet selskabet kontrollerer kabelnettet NumeriC(cid:131)ble, der udgør ca. 21 % af kabel-tv-sektoren i Frankrig. (46) I 1992 lancerede CanalSatellite, som Canal+ ejer 70 % af, en pakke af analoge betalingskanaler via satellit. CanalSatellite Num(cid:130)rique lancerede sine digitale tjenester i 1996. Ved udgangen af 1997 havde CanalSatellite Analogique stadig ca. 100 000 abonnenter, mens CanalSatellite Num(cid:130)rique alle- rede havde hvervet 650 000. CanalSatellite Analo- gique besluttede at i oktober 1998. CanalSatellite Num(cid:130)rique havde ved juni 1998 900000 abonnenter og udgangen af regnede med at n(cid:134) over 1 mio. i efter(cid:134)ret 1998. indstille sine aktiviteter (43) Hvad ang(cid:134)r det geografiske marked for opkøb af senderettigheder, kan opkøbet ganske vist ske p(cid:134) verdensplan, og nogle operatører sikrer sig rettig- heder for mere end et territorium ad gangen, men man m(cid:134) samtidig konstatere, at opkøb af senderet- tigheder stadig hovedsagelig foreg(cid:134)r p(cid:134) nationalt eller eventuelt sprogligt plan. Ved Kommissionens beslutning 89/536/EØF (14) konstaterede denne s(cid:134)ledes, at filmrettigheder generelt overdrages for en bestemt sprogudgave og et bestemt omr(cid:134)de. I denne sag er det ikke nødvendigt at afgøre, om markedet skal afgrænses som det franske marked eller markedet for den fransktalende del af Europa. senderettigheder for opkøb af (47) Med til hensyn abonnenter udgjorde Canal+-koncernen, herunder »premium«-kanalen Canal+, CanalSatellite og kabelnettet Numeri- C(cid:131)ble, ultimo juni 1998 ca. 70 % af det franske marked for betalings-tv. (48) Canal+-koncernen driver desuden virksomhed p(cid:134) flere andre landes markeder for betalings-tv, nemlig i Spanien, Italien, de nordiske lande, den franskta- lende del af Belgien, Flandern, Nederlandene, Polen og Afrika. I de fleste af disse lande har koncernen lanceret eller planlægger at lancere digi- tale platforme ved siden af »premium«-kanalerne. Koncernen havde ultimo juni 1998 10,3 mio. abon- nenter i Europa (15). (13) Se fodnote 6 og 8. (14) EFT L 284 af 3. 10. 1989, s. 36. (15) Satellifax af 24. juli 1998. L 90/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 4. 1999 (49) I april 1996 lancerede AB-koncernen, der især beskæftiger sig med programproduktion og distri- bution af tv-rettigheder, en anden pakke p(cid:134) det franske marked, der bestod af omkring 20 satellit- som koncernen havde samlet. betalingskanaler, Ultimo juni 1998 havde denne pakke hvervet 100 000 abonnenter. I marts 1997 indgik AB-Sat en s(cid:134)kaldt Simulcrypt-aftale med CanalSatellite, der gør det muligt for abonnenter p(cid:134) de to pakker at modtage begge operatørers kanaler med samme digitale dekoder og samme kort. AB-Sat og Canal- Satellite undertegnede desuden en aftale om, at nogle af AB-Sats kanaler, blandt andet sportska- nalen, af CanalSatellite. Man indgik endvidere en aftale med TPS i juli 1998 om at lade en af AB-Sats kanaler indg(cid:134) i TPS’ grund- pakke med mulighed for at vælge yderligere fem kanaler. skulle udsendes (50) TPS havde selv 457 000 abonnenter ultimo juli 1998 og regner med at n(cid:134) op p(cid:134) 600 000 inden (cid:134)rets udgang. (51) er de for betalings-tv vigtigste P(cid:134) markedet kabel-tv-operatører, der deltager i den franske rege- rings PlanC(cid:131)ble fra 1982, France T(cid:130)l(cid:130)com og Lyon- naise C(cid:131)ble, der begge har interesser i TPS, samt NumeriC(cid:131)ble, der kontrolleres af Canal+. Af disse tre operatører havde France T(cid:130)l(cid:130)com ultimo januar 1998 442 000 abonnenter (6,22 % af markedet for betalings-tv), mens Lyonnaise Communications havde 439 212 (6,18 % af markedet for betalings- tv), og NumeriC(cid:131)ble havde 357 210 abonnenter (5,1 %) (16). Tilsammen udgør de tre operatører ca. 80 % af sektoren for kabel-tv. De resterende 20 % omfatter en række mindre operatører. 3. 2. Markedet for tekniske tjenester i forbindelse med betalings-tv (52) I henhold til de anmeldte aftaler kan TPS udvikle og markedsføre adgangsstyringssystemer og abon- nementssystemer. Foreløbig har TPS dog valgt adgangsstyringssystemet Viaccess, der er omfattet af januar 1998. Tallene omfatter kun de abonnenter, der (16) Avica, har indg(cid:134)et en individuel aftale med kabeloperatører og udelukker dermed abonnenter p(cid:134) »antennetjenester«. Disse tilgængelige kanaler og tilbyder tjenester udsender kun frit ikke betalings-tv i ordets egentlige forstand, idet der ikke er tale om et direkte forhold mellem abonnenten og kabelopera- tøren, eftersom udgifterne til sammen med ejendommens fællesudgifter. tjenesten faktureres en licensaftale med France T(cid:130)l(cid:130)com. Desuden vare- tager TPS selv forvaltningen af sine abonnenter. (53) digitale France T(cid:130)l(cid:130)com er aktiv p(cid:134) dette marked b(cid:134)de som udvikler og ejer af adgangsstyringssystemet Viaccess (den af Eurocrypt-systemet). Selskabet konkurrerer her med Canal+-koncernen, som ejer adgangsstyringssystemet Mediaguard og har udviklet den digitale dekoder Mediasat. udgave (54) Viaccess-systemet benyttes desuden af AB-Sat, som har indg(cid:134)et en licensaftale med France T(cid:130)l(cid:130)com, og af kabeloperatøren Lyonnaise Communications. 3. 3. Markedet for opkøb af tv-rettigheder, bl. a. til film og sport (55) TPS-konventionen omhandler etablering af filmka- naler og en pay-per-view-tjeneste samt de tilhø- rende redigeringsselskaber (17). I øjeblikket redi- gerer TPS’ helejede datterselskab TPS Cin(cid:130)ma tre filmkanaler og en børnekanal, der næsten udeluk- kende sender tegnefilm. Pay-per-view-tjenesterne, der best(cid:134)r af film og sportsbegivenheder, redigeres af selskabet Multivision, som TPS ejer 78 % af, mens resten ejes af France T(cid:130)l(cid:130)com og Suez Lyon- naise des Eaux. (56) Gennem sine to datterselskaber, der redigerer kanaler og tjenester, opererer TPS alts(cid:134) p(cid:134) markedet for opkøb af tv-rettigheder, især med hensyn til film og sport. (57) TPS har indg(cid:134)et aftaler med fem store amerikanske studier om filmrettigheder med henblik p(cid:134) køb af betalings-tv (cid:190) og pay-per-view (cid:190) rettigheder. I tre tilfælde har selskabet dog købt rettigheder som »andet betalings-tv-vindue« (dvs. efter udsendelse p(cid:134) Canal+). TPS har desuden rettigheder til pay-per-view transmission fra tennisturneringen Roland-Garros, Champions’ League i fodbold og visse kampe i den franske pokalturnering i fodbold. (17) Traditionelt opkøber et selskab, der senderettigheder, hvorefter det forvalter og markedsfører de redigerede kanaler. redigerer temakanaler, fastlægger programmerne og 2. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 90/13 (58) i, især interesser TPS’ vigtigste konkurrenter p(cid:134) dette felt, især med hensyn til opkøb af film, er Canal+ og de temaka- naler, Canal+ har igennem selskabet Multith(cid:130)matiques. Canal+-koncernen st(cid:134)r særlig stærkt p(cid:134) dette marked. Som »premium«- kanal, hvis er opbygget image hovedsagelig omkring premierer p(cid:134) kvalitetsfilm, har Canal+ indg(cid:134)et kontrakter med fem af de syv største studier i Hollywood samt med Polygram om eksklusive rettigheder til premierer p(cid:134) betalings-tv. Canal+ skulle have rettigheder til ca. 87 % af Hollywoods produktion beregnet efter billetind- tægter i Frankrig (18). Det skal desuden bemærkes, at den pris, Canal+ med sine 4,3 mio. abonnenter betaler, er den laveste, nogen opkøber af rettigheder til betalings-tv har kunnet forhandle sig til med distributørerne. tv-produktioner bestillinger p(cid:134) tegnefilm og tv-programmer) (20). (serier, tv-film, (63) Af de 163 nye franske film, der blev produceret i 1997, producerede de almene kanaler 73 som koproduktioner, og Canal+ havde p(cid:134) forh(cid:134)nd opkøbt rettighederne til betalings-tv for 134 af disse film (21), mens TPS havde købt rettighederne til fire (22). (64) TPS’ anpartshavere er ligeledes repræsenteret p(cid:134) dette marked, idet de redigerer temakanaler. (59) Endvidere ejer Canal+-koncernen filmkataloget UGC DA/Canal+ DA, der indeholder 4 800 film, samt andre former for fiktion og tegne- og doku- mentarfilm. 3. 4. Markedet for markedsføring og udnyttelse af temakanaler (60) rettigheder P(cid:134) sportsomr(cid:134)det har Canal+-koncernen eksklu- sive transmission og til krypteret pay-per-view af kampe fra det franske fodboldme- sterskab og fodboldmesterskaberne i visse andre europæiske lande. Canal+ har desuden eksklusive rettigheder til krypteret transmission og pay-per- view af formel 1. Hvad ang(cid:134)r andre sportsgrene er Canal+’s undertiden begrænsede (rettighederne deles med frit tilgænge- lige kanaler). rettigheder eksklusive (65) Markedet for markedsføring og udnyttelse af tema- kanaler er i kraftig udvikling, især efter de digitale platformes opst(cid:134)en. (66) De etablerede kanaler, de s(cid:134)kaldte kabel-tv-kanaler, havde de vigtigste betalings-tv-operatører som deres aktionærer. Det drejede sig om Canal+ og de tre største kabel-tv-operatører, Lyonnaise des Eaux, som ændrede navn til Suez Lyonnaise des Eaux, G(cid:130)n(cid:130)rale des Eaux og i mindre udstrækning France T(cid:130)l(cid:130)com. De fleste tv-selskaber, der udsendte frit tilgængelige kanaler, havde ogs(cid:134) mere beskedne interesser i temakanalerne. (61) Selv om AB-koncernens hovedaktivitet er program- produktion og distribution af tv-rettigheder, og selskabet besidder et katalog med over 30 000 programtimer (19), er AB-Sat ligeledes aktiv p(cid:134) markedet for opkøb af senderettigheder til fiktion og sport. (67) (68) (62) De almene kanaler er desuden aktive p(cid:134) dette marked b(cid:134)de med hensyn til opkøb af sportsrettig- heder til deres ukodede transmissioner og opkøb af film fra kataloger eller nye film, især i forbindelse med koproduktioner af franske spillefilm. De almene kanaler er især travlt beskæftigede med (18) Konkurrencer(cid:134)dets udtalelse nr. 98-A-14 af 31. august 1998 om Compagnie G(cid:130)n(cid:130)rale des Eaux’ fusion med/overtagelse af selskabet Havas, Bulletin officiel de la concurrence, de la consommation et de la r(cid:130)pression des fraudes 7. oktober 1998. (19) Præsentation af AB-koncernen, september 1997. Efter at satellitplatformene er dukket op, har alle aktørerne p(cid:134) markedet for betalings-tv f(cid:134)et andele i de temakanaler, der udsendes p(cid:134) dette marked. p(cid:134) dette marked Fordelingen af de vigtigste aktørers kapitalinte- homogen. resser Canal+-koncernen er dog en vigtig aktør, fordi den har interesser i de ældste kanaler og samtidig har den største penetration p(cid:134) kabelomr(cid:134)det samt det største antal abonnenter (23). ret er (20) I henhold til de franske regler skal de almene kanaler bruge mindst 15 % af deres omsætning p(cid:134) køb af originalt fransk- sprogede tv-udsendelser og mindst 3 % af deres omsætning p(cid:134) udvikling af produktion af fransksprogede og europæiske spillefilm. (21) Canal+ er forpligtet til at bruge 9 % af sin omsætning p(cid:134) opkøb af oprindeligt fransksprogede spillefilm. (22) CNC Info nr. 268 (cid:190) april 1998. (23) Rapport fra CSA, »Le t(cid:130)l(cid:130)vision (cid:133) p(cid:130)age par satellite« (beta- lings-tv via satellit), august 1997. L 90/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 4. 1999 (69) Der findes desuden en række udenlandske selskaber p(cid:134) markedet, nemlig amerikanske kanaler som CNN, ABC, NBC og i den senere tid nogle arabisksprogede kanaler, der markedsføres af TPS og nogle kabelnet. Studierne i Hollywood (Disney, Fox, Paramount, Universal) leverer ogs(cid:134) temaka- naler, som i reglen indg(cid:134)r i forhandlingerne og undertiden p(cid:134)tvinges som pakker med filmrettighe- derne. D. Transaktionen (cid:190) De anmeldte aftaler (70) Der er anmeldt fire aftaler. De grundlæggende principper for driften af TPS er fastlagt i konventi- onen af 11. og 18. april 1996, som blev konkreti- seret og struktureret i anpartshaveraftalen af 19. juni 1996 samt i vedtægterne for selskaberne TPS og TPS Gestion (TPSG), der blev undertegnet samme dato. (71) Aftalerne og nedenst(cid:134)ende kontraktlige bestem- melser gælder i ti (cid:134)r. 2. Form(cid:134)let med TPS-aftalerne (76) I henhold til de anmeldte aftaler er det TPS’ form(cid:134)l at udtænke, udvikle og udsende et udbud af programmer og tjenester til fransktalende seere i Europa mod betaling. Dette udbud vil blive udsendt digitalt via satellit og vil kunne modtages direkte eller gennem kabelnet. Selskabets form(cid:134)ls- paragraf omfatter alle transaktioner, der kan indg(cid:134) i denne aktivitet, herunder: (cid:190) køb, salg, markedsføring, annoncering og distri- bution af tv-programmer og tv-tjenester (cid:190) erhvervelse, leje og tilr(cid:134)dighedsstillelse af de tekniske tjenester, der er p(cid:134)krævede for at etab- lere og give adgang til det digitale udbud (cid:190) udvikling, markedsføring, køb og salg af enhver form for adgangsstyringssystemer samt forvalt- ning og markedsføring af abonnementssystemer (cid:190) forhandling om aftaler om redigering, samredi- tv-programmer og gering og produktion af tjenester til TPS. 3. Kontraktlige bestemmelser (72) (73) 1. Administrationen af TPS Forvaltningen af TPS overdrages til et andet selskab, TPSG, hvis ejerforhold er de samme som TPS’. 3. 1. Konkurrenceklausul (tillæg til artikel 11 i konventionen af 11. og 18. april 1996 og artikel 5. 3 i anpartshaveraftalen af 19. juni 1996: »Eksklusivitet«) tre udpeges af TF1, TPSG ledes af en bestyrelse best(cid:134)ende af 12 tre af medlemmer, hvoraf France T(cid:130)l(cid:130)vision Entreprises og seks af M6 Num(cid:130)- rique og Lyonnaise Satellite. Bestyrelsen skal p(cid:134) forh(cid:134)nd godkende alle beslutninger om blandt andet ændringer af TPS’ og TPSG’s aktiviteter, væsentlige ændringer af TPS’ udviklings- og drifts- plan, vedtagelse af det (cid:134)rlige drifts- og investerings- budget, den generelle politik for sammensætning af det digitale udbud, prispolitikken osv. Bestyrelsen træffer flertal om alle ved simpelt spørgsm(cid:134)l, der vedrører TPS’ kommercielle aktivi- teter, og formandens stemme tæller ikke dobbelt i tilfælde af stemmelighed. afgørelse (77) Undtagen n(cid:134)r der er tale om forhold, der var indledt inden indg(cid:134)elsen af aftalerne, eller n(cid:134)r det drejer sig om at sælge nye nationale programmer og tjenester, som ikke er omfattet af en aftale med TPS, forpligter parterne sig til, s(cid:134) længe de er anpartshavere i TPS, ikke direkte eller indirekte p(cid:134) nogen m(cid:134)de at have interesser i selskaber, der udsender og markedsfører eller har til form(cid:134)l at udsende og markedsføre et udbud af digitale programmer og tv-tjenester mod betaling via satellit til fransktalende husstande i Europa. (74) Man m(cid:134) s(cid:134)ledes konkludere af disse bestemmelser, at TPS’ anpartshavere ikke udøver fælles kontrol over selskabets forretningspolitik. 3. 2. Klausul om TPS’ programmer og tjenester (artikel 6 i konventionen af 11. og 18. april 1996: »Udbuddet af digitale programmer og tjenester«) (75) Hvis en af parterne afhænder anparter i TPS eller TPSG, er de oprindelige partnere favoriseret af en forkøbsordning. (78) 3. 2. 1. For at forsyne TPS med de nødvendige programmer forpligter parterne sig til at give TPS fortrinsret til deres egne programmer og tjenester 2. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 90/15 eller dem, som de i praksis har r(cid:134)det over i redige- ringsselskabet, eller dem, som dette selskab kan producere. TPS har desuden forkøbsret p(cid:134) de bedste vilk(cid:134)r, konkurrenterne kan tilbyde, p(cid:134) alle programmer og tjenester, som TPS’ anpartshavere tilbyder tredjemand. Hvis TPS accepterer dem, enten eksklusivt eller ikke-eksklusivt, skal selskabet anvende finansielle og kontraktlige bestemmelser, der mindst svarer til dem, der ville gælde for programmerne og tjenesterne andetsteds. (79) Ved overtagelse af disse kanaler og tjenester afgør TPS frit efter eget skøn, om selskabet skal acceptere eller afvise at lade disse programmer og tjenester indg(cid:134) i selskabets digitale udbud, enten eksklusivt eller ikke-eksklusivt, idet det er aftalt, at parterne bekræfter deres m(cid:134)lsætning om at kunne r(cid:134)de eksklusivt over programmerne og tjenesterne i TPS’ digitale udbud. (84) (80) Da de almene kanaler behandles særskilt og udtømmende nedenfor, vedrører disse bestem- melser kun de temakanaler og tv-tjenester, der kontrolleres af TPS’ anpartshavere. (81) 3. 2. 2. En særlig bestemmelse om de almene kanaler (TF1, France 2, France 3 og M6) siger allerede, at de skal distribueres eksklusivt af TPS, der p(cid:134)tager sig de tekniske omkostninger i forbindelse med trans- port og distribution af kanalerne, men ikke betaler for dem. Oprindelig indeholdt kontrakten ogs(cid:134) en mulighed for eksklusiv distribution af kanalerne Arte og La Cinqui(cid:138)me. Denne bestemmelse har parterne fjernet. (82) Hvis en af de almene kanaler p(cid:134) grund af en ekstern ikke længere kan distribueres eksklusivt af TPS, skal den p(cid:134)gældende kanal selv dække satellit- og transport- omkostningerne. lovgivningsmæssig begrænsning om koordinering af dette udbud med kabelud- buddet af programmer og tjenester, har parterne fjernet efter anmodning fra Kommissionen. Et tillæg til konventionen af 11. og 18. april 1996 blev anmeldt til Kommissionen den 27. juli 1998. E. Bemærkninger fra tredjemand Efter offentliggørelsen af meddelelsen i henhold til artikel 19, stk. 3, i forordning nr. 17 har en række interesserede tredjemænd fremsat deres bemærk- ninger. De fleste bemærkninger vedrører kabel-tv- klausulen. De interesserede tredjemænd insisterer p(cid:134), at denne klausul vil gøre de uafhængige kanaler mere s(cid:134)rbare. Da kabel-tv-sektoren i Frankrig er af beskeden størrelse, og de to kabel-tv-operatører, der har anparter i TPS, tilsammen repræsenterer 56 % af denne sektor, vil en begrænsning af de uafhæn- gige kanalers adgang til deres net bringe deres rentabilitet i alvorlig fare. (85) Som nævnt har TPS-aftalens parter ophævet klau- til sulen om kabel-tv, hvilket blev Kommissionen den 27. juli 1998 i et tillæg til kontrakten, der siger, at ophævelsen tr(cid:134)dte i kraft den 2. april 1998. anmeldt ikke blot (86) Nogle tredjemænd har desuden kommenteret den forkøbsret, anpartshaverne giver TPS til deres programmer og tjenester. Da ordet »programmer« kan fortolkes bredt, skulle denne klausul i praksis give TPS forkøbsret til de nationale kanaler (beskrevet i en særskilt bestemmelse) og til som temakanalerne og de interaktive tjenester, parterne redigerer og udbyder, men ogs(cid:134) til alle de senderettigheder, anpartshavere har. Forkøbsretten til senderettighederne skulle bevirke en markant fortrængning af redigerende selskaber, der redigerer temakanaler, og som ikke har forbin- delse til TPS. som TPS’ 3. 3. Klausul om kabel-tv (artikel 5 i konventi- onen af 11. og 18. april 1996: »Koordination med udbuddet af kabel-tv«) (83) Denne klausul, hvori kabeloperatørerne blandt TPS’ anpartshavere forpligtede sig til at give fortrinsret til programmer og tjenester fra TPS’ udbud p(cid:134) deres net, hvilket især gjaldt pay-per- view-tjenester, og til at r(cid:134)dføre sig med hinanden (87) Kommissionen mener, at denne klausul skal fortolkes indskrænkende og kun gælde kanaler og tv-tjenester, der redigeres og udnyttes af TPS’ anpartshavere. Anpartshavernes senderettigheder er særlige præferentielle dermed ikke omfattet af rettigheder til fordel for TPS. Denne fortolkning er bekræftet af aftalens parter ved brev af 9. oktober 1998. L 90/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 4. 1999 (88) Hvad ang(cid:134)r bestemmelsen om TPS’ eksklusive distribution af de almene kanaler, har interesserede tredjemænd understreget, at deres tilstedeværelse i TPS’ udbud er udtryk for en betydelig konkurren- cemæssig fordel. Ifølge en undersøgelse foretaget af Audicabsat-M(cid:130)diam(cid:130)trie i januar 1998 tiltrækker disse kanaler traditionelt størstedelen af de franske seere, nemlig 90 % af det samlede antal, n(cid:134)r alle transmissionsformer betragtes under et, og 75,1 % af kabel-tv-seerne. Desuden gør de middelm(cid:134)dige modtageforhold for de jordbaserede æterb(cid:134)rne kanaler for mange husstande (de ansl(cid:134)s undertiden til over 8 millioner) muligheden for at modtage disse kanaler i digital kvalitet særligt tillokkende for seerne. I omr(cid:134)der med d(cid:134)rlige modtageforhold ville der derfor være en alvorlig risiko for at udelukke konkurrencen til fordel for TPS. (89) Endelig har tredjemand udtalt, at TPS’ ejerforhold kunne skabe konkurrencemæssige problemer. I denne forbindelse skal det bemærkes, at projektet kun kunne gennemføres takket være tilstedevæ- relsen af alle TPS’ anpartshavere, som ikke blot ydede det p(cid:134)krævede finansielle bidrag til de inve- steringer, der skulle til for at oprette TPS og p(cid:134)tog sig de deraf følgende tab, men ogs(cid:134) leverede et maksimum af erfaring og knowhow, som er af afgø- rende betydning for at komme ordentligt ind p(cid:134) markedet. (90) Kommissionen har studeret disse bemærkninger, som bekræfter de kommentarer, den havde modtaget tidligere. Problemerne var allerede blevet drøftet med parterne, og Kommissionen havde taget hensyn til dem ved sin undersøgelse af de anmeldte aftaler. Med undtagelse af den klausul om kabel-tv, som parterne har ophævet, har bemærk- ningerne s(cid:134)ledes ikke f(cid:134)et Kommissionen til at ændre sin grundlæggende holdning til de anmeldte aftaler, som den fremg(cid:134)r af ovennævnte meddelelse, og er gengivet nedenfor. II. RETLIG VURDERING A. Anvendelse af artikel 85, stk. 1, p(cid:134) opret- telsen af TPS (91) er underlagt Ved TPS-aftalen opretter parterne et selskab, som fælles sine ikke kontrol. Aftalen om oprettelse af et selskab er imid- lertid ikke i sig selv en begrænsning af konkur- rencen efter artikel 85, stk. 1. anpartshaveres (92) Efter at have modtaget bemærkninger fra tredje- mand, der gav udtryk for bekymring for risikoen for samordnet praksis mellem anpartshaverne i især tv-selskaberne, foretog Kommissionen TPS, imidlertid en undersøgelse af virkningerne af opret- telsen af TPS p(cid:134) de forskellige berørte produktmar- keder og konkluderede, at der ikke var risiko for samordning mellem TPS’ forskellige anpartshavere. tilgængeligt (93) De tv-selskaber, der har andele i TPS, er kun repræ- senteret p(cid:134) markedet for betalings-tv gennem TPS. Deres hovedaktivitet befinder sig p(cid:134) markedet for frit tv, hvor de fortsat konkurrerer meget intenst efter oprettelsen af TPS. De to kabel- tv-operatører, der deltager i TPS-aftalen, kan heller som egentlige konkurrenter p(cid:134) ikke betragtes markedet idet de driver virk- somhed i andre geografiske omr(cid:134)der, og overlap- ningen mellem betalings-tv via kabel og satellit som overfor nævnt er meget begrænset i Frankrig. for betalings-tv, (94) P(cid:134) markedet for tekniske tjenester i forbindelse med betalings-tv konkurrerer France T(cid:130)l(cid:130)com i øjeblikket ikke med nogen anden anpartshaver i TPS. (95) tilgængeligt P(cid:134) markedet for opkøb af senderettigheder, især til film og sport, hvor de frit tilgængelige tv-stationer, der er anpartshavere i TPS, er meget aktive med hensyn til opkøb af rettigheder til almen udsen- delse, er der begrænset risiko for samordnet praksis, s(cid:134) længe frit tv (cid:190) og den stærke konkurrence det skaber (cid:190) udgør størstedelen af deres aktiviteter (24). TPS’ anpartshavere sikrer sig desuden rettigheder til betalings-tv, fordi de redi- gerer temakanaler. Det skal dog bemærkes, at ingen af dem direkte redigerer eller kontrollerer filmka- naler, og for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r sportskanaler er det kun TF1, der sammen med Canal+ har interesser i kanalen Eurosport. (24) Tredjemand havde over for Kommissionen givet udtryk for bekymring over eventuel samordnet praksis mellem de tv- selskaber, der er anpartshavere i TPS, med hensyn til opkøb af senderettigheder og havde henvist til TCM-sagen. Selskabet TCM blev oprettet af nogle af de tv-selskaber, der er anparts- havere i TPS (TF1, M6 og CLT, der senere trak sig ud) i forbindelse med en global aftale med Paramount-studierne. Denne aftale, der var af afgørende betydning for oprettelsen af filmkanaler og dermed for lanceringen af TPS, omfattede ikke blot køb af rettigheder til betalings-tv og pay-per-view, men ogs(cid:134) til frit tilgængeligt tv, som TCM som er behandlet i en særskilt procedure, havde sikret sig, mens anpartshaverne dækkede omkostningerne. Aftalen om oprettelse af TCM, fik Kommissionen til at fremsende en administrativ skrivelse, hvori den udtalte, at der efter dens opfattelse ikke var tale om at begrænse konkurrencen, eftersom TCM’s aktiviteter begrænsede sig til at indg(cid:134) aftaler, der var p(cid:134)krævede, for at TPS kunne fungere, og fordi parterne havde forpligtet sig til at bringe tilbage p(cid:134) til markedet og videresælge dem p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r og uden diskrimination. fri udsendelse rettigheder alle 2. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 90/17 (96) P(cid:134) markedet for markedsføring af temakanaler er der ganske vist tale om en vis konkurrence mellem TPS’ anpartshavere og TPS selv, idet de alle har større eller mindre interesser i temakanaler. P(cid:134) satellitomr(cid:134)det er risikoen for samordnet praksis imidlertid udelukket i kraft af klausulen om TPS’ fortrinsret til anpartshavernes temakanaler. Med hensyn til markedsføring af temakanaler via kabel er en samordning mellem TPS’ anpartshavere især med hensyn til vanskelig at priser, p(cid:134) grund af forskellene mellem de forskel- lige kanalers kommercielle værdi. Nogle af dem er langt ældre og mere populære og har dermed en langt højere kommerciel værdi end kanaler, der er oprettet for nylig, og som endnu ikke er særlig kendte. Prisforskellene g(cid:134)r fra et gennemsnit p(cid:134) 6 FRF pr. m(cid:134)ned pr. abonnent til 2 FRF alt efter hvilken kanal, der er tale om, mens prisen p(cid:134) film- kanaler kan g(cid:134) helt op til 20 FRF. forestille sig, B. Anvendelse af artikel 85, stk. 1, p(cid:134) de kontraktlige bestemmelser (97) Følgende klausuler undersøges nedenfor: 1) Konkurrenceklausulen (artikel 11 i konventi- onen af 11. og 18. april 1996 og artikel 5. 3 i anpartshaveraftalen, som ændret ved de to tillæg af 17. september 1998). 2) Klausulen om, at TPS skal have fortrinsret til programmer og tjenester, der redigeres og udnyttes af anpartshaverne (artikel 6 i konventi- onen af 11. og 18. april 1996). 3) Bestemmelsen i artikel 6 i konventionen af 11. og 18. april 1996 om eksklusiv distribution af de almene kanaler via TPS’ udbud. 1. Konkurrenceklausulen, som er beskrevet i de to tillæg af 17. september 1998, kan betragtes som en begrænsning, der er accessorisk til oprettelsen af TPS i den periode, der m(cid:134) ansl(cid:134)s p(cid:134)krævet for at lancere virksomheden. (98) TPS er valgt af anpartshaverne som et redskab, der kan give dem adgang til markedet for betalings-tv i Frankrig. Ved lanceringen af TPS tvivlede mange p(cid:134), at selskabet ville f(cid:134) succes. De omfattende inve- steringer, der var p(cid:134)krævede, vanskeligheden ved at etablere sig p(cid:134) et marked, der er domineret af en erfaren operatør med et betydeligt kundeunderlag, problemer med at f(cid:134) adgang til kvalitetspro- grammer, stor usikkerhed om forbrugernes reakti- oner p(cid:134) en forøgelse af udbudet af betalings-tv- tjenester var alt sammen med til at gøre TPS- projektet foretagende. P(cid:134) denne baggrund er det logisk, at parterne satte alle sejl til ved lanceringen af projektet for at give den nye operatør mulighed for at komme ind p(cid:134) markedet for betalings-tv. til et yderst risikabelt (99) Konkurrenceklausulen kan derfor betragtes som accessorisk til oprettelsen af TPS i den afgørende periode, hvor platformen blev lanceret, og dermed som konkurrencefremmende i denne periode, idet den bidrog til oprettelsen af en ny aktør p(cid:134) markedet for betalings-tv i Frankrig. P(cid:134) baggrund af TPS’ oplysninger om de investeringer, der var nødvendige for at lancere platformen, overslagene over de samlede tab, oplysningerne om, hvorn(cid:134)r man ville opn(cid:134) finansiel ligevægt, om antallet af abonnenter, der skulle til for at skabe finansiel ligevægt og om antallet af opsigelser, samt virksom- i de første 18 m(cid:134)neder kan hedens resultater tre (cid:134)r. Dermed falder lanceringsfasen ansl(cid:134)s til klausulen ikke ind under artikel 85, stk. 1, i de første tre (cid:134)r af dens anvendelse. 6) tv-tjenester, temakanaler 2. Klausulen om programmer og tjenester (konventionens forpligter artikel parterne til at give TPS fortrinsret til alle de de og udsender, eller som de i praksis har r(cid:134)det over Parterne redigeringsselskabet. forpligter sig desuden til at give TPS forkøbsret til alle programmer og tjenester, der tilbydes til tredjemand, p(cid:134) de bedste vilk(cid:134)r, idet TPS skal have mulighed for at overtage disse kanaler og tjenester enten eksklusivt eller ikke-eksklusivt. i fire forskellige (100) Denne bestemmelse indeholder for TPS, der binder elementer: en fortrinsret moderselskaberne til selskabet; en forkøbsret til fordel for TPS, der ligeledes binder anpartshaverne til selskabet; en forpligtelse for TPS til at give anpartshaverne de bedste vilk(cid:134)r p(cid:134) markedet, hvis de vælger en kanal eller en tv-tjeneste; og endelig en mulighed for TPS for at overtage en kanal eller en tjeneste eksklusivt, hvorved parterne bindes. L 90/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 4. 1999 (101) Man kan spørge sig selv, om anpartshavernes forpligtelse til i første række at tilbyde TPS deres temakanaler ikke er en bestemmelse, der er acces- sorisk til oprettelsen af platformen. Ikke desto mindre fører denne forpligtelse, der gælder i ti (cid:134)r, til en begrænsning af udbudet af temakanaler og tv-tjenester. Den p(cid:134)gældende klausul falder derfor ind under anvendelsesomr(cid:134)det for artikel 85, stk. 1. (106) Disse kanaler udgør ikke en særskilt programkate- gori og kan ikke tilbyde et indhold, der er af afgø- rende betydning for betalings-tv. Dette fremg(cid:134)r af, at de to andre digitale pakker har kunnet lanceres uden de almene kanaler, hvilket for CanalSatellites vedkommende er sket med stor succes. Imidlertid er kanalerne yderst vigtige og særdeles attraktive for seerne, hvilket kun TPS kan drage fordel af. 3. Bestemmelsen i artikel 6 i konventionen om programmer og tjenester, der vedrører eksklusiv distribution af de almene kanaler (cid:190) TF1, France 2, France 3 og M6 (cid:190) via TPS, kræver en særlig analyse (102) Denne bestemmelse giver TPS eksklusiv ret til at udsende de almene kanaler (ogs(cid:134) kaldet æterb(cid:134)rne kanaler) krypteret og i digital kvalitet via satellit, mens kanalerne ogs(cid:134) udsendes via kabel, hvor de tilbydes som »antennetjeneste«. (103) Disse kanaler tiltrækker traditionelt størstedelen af seerne i Frankrig, nemlig 90 % af det samlede antal, n(cid:134)r alle transmissionsformer betragtes under et, og 75,1 % af kabel-tv-seerne. (104) Endnu et forhold gør de almene kanaler udsendt i digital kvalitet attraktive, nemlig at der i Frankrig er særlige problemer med hensyn til modtagelse af æterb(cid:134)rne jordbaserede udsendelser. Selv om æter- b(cid:134)ret tv er langt den mest udbredte transmissions- form, er kvaliteten undertiden middelm(cid:134)dig og endog mangelfuld i visse dele af Frankrig. Ifølge en undersøgelse foretaget af M(cid:130)diam(cid:130)trie af perioden november-december 1997 (25) l(cid:134) 9 254 000 hus- stande af de 22 330 000 husstande, der har tv, i et omr(cid:134)de med d(cid:134)rlige modtageforhold for de almene kanaler. Tallene er dog kun en rettesnor, fordi de ud over de fire almene kanaler, der udelukkende af TPS, ogs(cid:134) omfatter Arte og La udsendes Cinqui(cid:138)me, alle husstande, samt den æterb(cid:134)rne udgave af Canal+, som ca. [. ] (*) husstande modtager d(cid:134)rligt. af 80,6 % af som kan ses (105) De almene kanalers betydning for interessen for TPS’ udbud er blevet vurderet i forbindelse med undersøgelser af de adspurgte udtalte, at de ville abonnere p(cid:134) grund af de almene kanalers tilstedeværelse. for TPS: foretaget [. ] (25) M(cid:130)diam(cid:130)trie (cid:190) Suivi bimestriel de l’initialisation (cid:190) novembre-d(cid:130)cembre 1997. (*) Dele af teksten er blevet redigeret for at sikre, at fortrolige firkantet ikke afsløres; disse dele er anført i oplysninger parentes. fire kanaler (107) Selv om de eksklusive rettigheder til distribution af løbetid er de begrænset til den krypterede udgave i digital kvalitet via satellit, er der tale om en begrænsning af konkurrencen, fordi TPS’ konkurrenter nægtes adgang til attraktive programmer. aftalens ti(cid:134)rige i (108) Det m(cid:134) derfor konkluderes, at artikel 85, stk. 1, finder anvendelse p(cid:134) bestemmelserne i artikel 6 i konventionen af 11. og 18. april 1996. (109) Det m(cid:134) desuden konstateres, at bestemmelsen om at kanalerne Arte og La Cinqui(cid:138)me eventuelt skulle distribueres eksklusivt af TPS, fundet anvendelse, eftersom TPS har indg(cid:134)et en ikke- eksklusiv aftale med disse kanaler. Parterne ophæ- vede i øvrigt denne bestemmelse ved tillægget af 17. september 1998. ikke har C. Virkningerne for samhandelen mellem medlemsstaterne (110) om Belgien og I henhold til TPS-aftalerne er form(cid:134)let med plat- formen at n(cid:134) ud til alle fransktalende husstande i Europa. Det drejer i første række om Frankrig, men ogs(cid:134) derefter Luxembourg. Udbuddet omfatter i øvrigt en række kanaler fra andre medlemsstater. TPS-aftalerne vil derfor f(cid:134) mærkbare virkninger samhandelen mellem for medlemsstaterne p(cid:134) markedet for betalings-tv. (111) Markedet for opkøb af senderettigheder vil ogs(cid:134) blive p(cid:134)virket af oprettelsen af TPS, eftersom selskabet som led i redigeringen af temakanaler skal købe programmer af indehaverne af europæ- iske rettigheder. D. Anvendelse af artikel 85, stk. 3 (112) Som p(cid:134)vist ovenfor falder bestemmelserne om de programmer og tjenester, der kontrolleres af TPS’ anpartshavere, og TPS’ eksklusive distribution af de almene kanaler ind under anvendelsesomr(cid:134)det for EF-traktatens artikel 85, stk. 1. 2. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 90/19 (113) Det m(cid:134) derfor undersøges, om disse bestemmelser opfylder betingelserne for anvendelse af artikel 85, stk. 3. FORBEDRING AF PRODUKTIONEN ELLER FORDE- LINGEN AF VARERNE OG FORDELENE FOR FORBRUGERNE 1. Større udbud (cid:190) Forøget distribution og produktion (114) Ved at favorisere en vellykket lancering af en ny platform p(cid:134) markedet for betalings-tv gør bestem- melserne om fortrinsret for TPS til temakanaler og tv-tjenester, der redigeres eller kontrolleres af anpartshaverne, samt bestemmelserne om eksklusiv distribution af de almene kanaler det muligt for en ny operatør at komme ind p(cid:134) markedet og udvider udbuddet af betalings-tv-tjenester for de franske seere. (115) Endvidere indebærer etablering af en ny platform automatisk udvikling af nye temakanaler og nye tjenester. TPS har redigeret fire kanaler, anpartsha- verne har skabt fire, og der er indg(cid:134)et aftaler med udenlandske kanaler, navnlig arabisksprogede om udsendelse via platformen. B(cid:134)de med hensyn til produktion af nye kanaler, der medfører køb af rettigheder og produktion af programmer, og med hensyn til distribution f(cid:134)r oprettelsen af TPS en klart positiv virkning for forøgelsen af produkti- onen og fordelingen af varerne. (116) Generelt virker indførelsen af konkurrence p(cid:134) markedet for betalings-tv stimulerende for opera- tører, der søger at udvikle og konstant forbedre deres udvalg af programmer og tjenester. (117) Det stigende antal temakanaler fører ligeledes til en større mængde disponibelt indhold p(cid:134) kabelnettet, eftersom de kanaler, der distribueres i satellitpak- kerne, generelt ogs(cid:134) udsendes via kabelnet. Kabel- distributionen forbedres dermed ogs(cid:134). 2. Fordele for forbrugerne (118) Ved at gøre det muligt for en ny operatør at komme ind p(cid:134) markedet, fører de to ovennævnte til en forøgelse af udbuddet og bestemmelser udviklingen af nye tjenester p(cid:134) grundlag af ny teknologi, hvilket kun kan være til for seerne. fordel (119) Det er i øvrigt hævet over enhver tvivl, at den meget intense konkurrence mellem denne plat- form og CanalSatellite/Canal+, der er opst(cid:134)et efter oprettelsen af TPS, ligeledes har været en fordel for første h(cid:134)ndgribelige resultat af forbrugerne. Det denne konkurrence er tilbud og økonomisk fordel- agtige betingelser for abonnenterne: CanalSatellite Num(cid:130)riques abonnementspris er i forbindelse med et tilbud til første(cid:134)rsabonnenter faldet fra 153 FRF i 1996 for basispakken plus filmkanaler og musiktil- buddet til 130 FRF for basispakken plus fire film- kanaler og Disney Channel, hvilket til lanceringsprisen p(cid:134) et abonnement p(cid:134) hele TPS’ udbud i samme periode. Eller et abonnement p(cid:134) CanalSatellites basispakke for 50 FRF om m(cid:134)neden i for 98 FRF for alle abonnenter p(cid:134) Canal+’s digitale pakke i efter(cid:134)ret 1997. TPS’ lanceringstilbud (fire m(cid:134)neders gratis abonnement) er ogs(cid:134) blevet fulgt af andre tilbud fra CanalSatellite (f. eks. ogs(cid:134) tilbyder). gratis parabolantenne, som TPS stedet svarer (120) TPS’ indtræden p(cid:134) markedet og den konkurrence, det har skabt, har s(cid:134)ledes været en fordel for forbru- gerne med hensyn til priser og vilk(cid:134)r. 3. Absolut nødvendige begrænsninger a) Klausulen om TPS’ kanaler og tv-tjenester (121) For at sikre sig et minimum af indhold og nogle temakanaler for at kunne sammensætte et udbud og markedsføre det har TPS m(cid:134)ttet benytte sig af kanaler og tjenester, som redigeres og kontrolleres af anpartshaverne. TPS’ forskellige anpartshavere har p(cid:134) denne m(cid:134)de tilbudt TPS at lade blandt andet kanaler som LCI, S(cid:130)rie Club, Teva og Festival indg(cid:134) i udbuddet. (122) Uden fortrinsret til disse kanaler ville TPS have været nødt til selv at redigere et stort antal kanaler, hvilket ville have forøget de allerede meget høje omkostninger ved at lancere platformen betydeligt. Alternativt ville TPS have været nødt til at vælge andre kanaler. Imidlertid udsendes temakanalerne, som er blandt de bedst etablerede i Frankrig, udelukkende af CanalSatellite, og de er dermed uopn(cid:134)elige i hvert fald i et vist tidsrum. Selv hvis det havde været teoretisk muligt at overtage de kanaler, der redigeres af AB-Sat, som ejer dem 100 %, ville det ikke have givet nogen mening for to platforme, der samtidig søger at komme ind p(cid:134) markedet og derfor skal skabe sig et varemærke- image og differentiere deres udbud. Det er derfor L 90/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 4. 1999 denne fortrinsret, f(cid:134) fortrinsret særlig vigtigt for TPS som ny markedsaktør, som skal konkurrere med den største operatør, der alle- rede er veletableret og kan tilbyde et attraktivt og righoldigt udbud, at til anpartsha- vernes temakanaler i lanceringsfasen for at skabe sig en identitet og sikre kontinuiteten i udbuddet i denne periode. For at vurdere, hvor længe TPS bør have har Kommissionen inddraget parternes overslag og oplysninger om f. eks. de p(cid:134)krævede investeringer for at lancere TPS, overslag over de samlede tab, oplysninger om, hvorn(cid:134)r man vil opn(cid:134) finansiel ligevægt, om antallet af abonnenter, der skal til for at skabe finansiel ligevægt og om antallet af opsigelser, samt første 18 om virksomhedens m(cid:134)neder. Disse elementer er vurderet p(cid:134) baggrund af de nuværende markedsvilk(cid:134)r og styrkeforholdet mellem TPS p(cid:134) den ene side og Canal+ og Canal- Satellite p(cid:134) den anden, og Kommissionens konklu- sion er, at den mindsteperiode, hvor TPS m(cid:134) have den p(cid:134)gældende fortrinsret, er tre (cid:134)r. resultater i de i Frankrig), idet Canal+ i øjeblikket tægter besidder rettigheder, der repræsenterer 85 % af Hollywoods produktion imod TPS’ 15 %. (126) Det skal ogs(cid:134) erindres, at omkostningerne for nye markedsaktører er meget høje, fordi prisen p(cid:134) rettigheder til betalings-tv er afhængig af antallet af abonnenter, og distributørerne af rettighederne tager hensyn til Canal+’s nuværende 4,3 millioner abonnenter, n(cid:134)r referenceprisen for Frankrig skal fastsættes. (127) AB-Sat har som producent og distributør af rettig- heder adgang til et katalog p(cid:134) over 30 000 program- timer og har desuden indg(cid:134)et partnerskabsaftaler med nogle amerikanske studier. Det skal i denne forbindelse p(cid:134)peges, at AB-Sat har valgt ikke selv at lancere en platform i direkte konkurrence med CanalSatellite p(cid:134) grundlag af filmpremierer og meget populære sportsudsendelser, men i stedet at skabe et supplerende udbud. (128) Med hensyn til sport, især fodbold, som er meget populært i Frankrig, har TPS ifølge en undersøgelse foretaget til 132 kampe om (cid:134)ret, mens CanalSatellite har senderet- tigheder til 242 kampe fra den franske fodboldtur- nering (26). senderettigheder af Eurostat, b) Bestemmelsen om eksklusiv distribution af de fire almene kanaler (129) For at kunne sammensætte et attraktivt udbud, der adskiller sig fra konkurrenternes, og løse proble- merne med at f(cid:134) adgang til rettigheder til film og sport, har TPS valgt den eksklusive distribution af de almene kanaler sit »globale« udbud. som udgangspunkt for (123) Som ny markedsaktør, der st(cid:134)r over for en operatør, som ved lanceringen af TPS havde 4,2 millioner abonnenter p(cid:134) Canal+ og 350 000 abonnenter p(cid:134) CanalSatellite Analogique, og som lancerede Canal- Satellite Num(cid:130)rique i februar 1996, st(cid:134)r TPS over for et alvorligt handicap med hensyn til at komme ind p(cid:134) markedet. (124) Hvad ang(cid:134)r opkøb af filmrettigheder og sportsret- tigheder til pay-per-view, st(cid:134)r TPS ogs(cid:134) over for en meget stærk Canal+. (125) Over for de amerikanske studier st(cid:134)r TPS i en langt svagere position end Canal+, som gennem 12 (cid:134)r har været de amerikanske producenters eneste kontakt i Frankrig. Det er lykkedes TPS at indg(cid:134) en global aftale med to studier og at forhandle om køb af tv-rettigheder for selskabets filmkanaler, hoved- sagelig som »andet vindue« efter at filmene har været vist p(cid:134) Canal+. Situationen er endnu mere (entreind- ulige med hensyn til filmenes værdi (130) Den eksklusive distribution af de almene kanaler er det element, der adskiller pakken fra andre pakker. P(cid:134) grund af problemerne med modtagekvaliteten af jordbaseret æterb(cid:134)ret tv i visse dele af Frankrig bliver der s(cid:134)ledes tale om et produkt med en bred appel i disse omr(cid:134)der. især (131) Uden dette attraktive produkt, kan man ikke fore- stille sig, at TPS kunne trænge ind p(cid:134) markedet for betalings-tv i Frankrig og blive et reelt alternativ til duoen Canal+/CanalSatellite, fordi TPS filmudbud omfatter færre eksklusive premierer end Canal+’s, og fordi CanalSatellite har eneret p(cid:134) distribution af de fleste af de ældste og bedst kendte kanaler i Frankrig, som derfor er i stand til at tiltrække det største antal abonnenter. I denne forbindelse skal det bemærkes, at CanalSatellite udsendte og stadig udsender kanaler, hvis ejere ogs(cid:134) i TPS (LCI, Eurosport og Paris har interesser Premi(cid:138)re, hvoraf sidstnævnte ikke udsendes af TPS (27)). (26) Konkurrencer(cid:134)dets udtalelse nr. 98-A-14 af 31. august 1998 om Compagnie G(cid:130)n(cid:130)rale des Eaux’ fusion med/overtagelse af selskabet Havas. (27) Paris Premi(cid:138)re, hvis hovedaktionær er Suez Lyonnaise des Eaux, udsendes udelukkende af CanalSatellite. 2. 4. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 90/21 (132) Det m(cid:134) derfor konkluderes, at eksklusiv distribu- tion af almene kanaler er et attraktivt produkt og et element, der adskiller TPS’ udbud fra de andre selskabers, og at det s(cid:134)ledes er absolut nødvendigt, for at TPS kan komme ind p(cid:134) det franske marked for betalings-tv. antallet af abonnenter, der skulle til for at skabe finansiel ligevægt og om antallet af opsigelser. Disse elementer er blevet vurderet p(cid:134) baggrund af de nuværende markedsvilk(cid:134)r og det eksisterende styrkeforhold mellem Canal+ og CanalSatellite p(cid:134) den ene side og TPS p(cid:134) den anden. Kommissionen er kommet til den konklusion, at tre (cid:134)r er den minimale periode, hvor TPS har behov for eneret p(cid:134) de fire almene kanaler. (133) Imidlertid vil nødvendigheden af denne eksklusi- vitet rent logisk blive mindre med tiden, hvis TPS form(cid:134)r at skaffe sig abonnenter og f(cid:134)r erfaring med betalings-tv, der gør det muligt at forbedre udbudet og dermed opfylde seernes forventninger og gøre dem til trofaste kunder, samtidig med at TPS bliver mere kendt. De gode resultater, TPS har opn(cid:134)et i de første 18 m(cid:134)neder, som ligger over de oprinde- lige prognoser (457 000 abonnenter i juli 1998 mod et oprindeligt overslag p(cid:134) [. ] abonnenter ved udgangen af 1998), bekræfter p(cid:134) den ene side effek- tiviteten af den eksklusive distribution af de fire almene kanaler som adskillende element og attrak- tivt produkt og p(cid:134) den anden side, at TPS er i stand til at komme ind p(cid:134) markedet tidligere end ventet over for konkurrenter som Canal+ og CanalSatel- lite, hvor af sidstnævnte ogs(cid:134) har opn(cid:134)et resultater, der ligger langt over de oprindelige overslag. (134) Kommissionen finder, at den p(cid:134)tænkte varighed af den eksklusive distribution af de almene kanaler p(cid:134) ti (cid:134)r er overdreven, da TPS skulle have etableret sig inden da. P(cid:134) den anden side er det meget vigtigt for denne nye platforms muligheder for at komme hurtigt ind p(cid:134) markedet og konkurrere effektivt, at den s(cid:134) hurtigt som muligt skaber et kundeunderlag, især i kraft af sit alternative udbud i form af de fire almene kanaler. Selv om det er vanskeligt at forudse den nøjagtige udvikling af markedet og operatørerne, hvilket ses af CanalSatellites og TPS’ resultater, der i øjeblikket ligger over overslagene, har Kommissionen støttet sig p(cid:134) en række finan- sielle og forretningsmæssige oplysninger for at ansl(cid:134), i hvor lang en periode TPS med rimelighed bør have eneret p(cid:134) de almene kanaler. Med henblik herp(cid:134) har den blandt andet inddraget de investe- ringer, der var nødvendige for at lancere TPS, over- sigterne over de samlede tab, samt oplysningerne om, hvorn(cid:134)r man ville opn(cid:134) finansiel ligevægt, om 4. Manglende udelukkelse af konkurrencen for en væsentlig del af de p(cid:134)gældende varer (135) TPS-aftalen udelukker langt fra konkurrencen, men styrker den tværtimod. Udviklingen af markedet for betalings-tv er faktisk blevet kraftigt stimuleret, især af den nye intense konkurrence mellem CanalSatellite og TPS, som ikke ville være opst(cid:134)et mellem CanalSatellite og AB-Sat. Som allerede nævnt er AB-Sat p(cid:134) grund af sin programpolitik ikke en direkte konkurrent til Canal+ og CanalSa- tellite. (136) Resultaterne p(cid:134) markedet for betalings-tv viser, at konkurrencen langt fra er udelukket. Det er lykkedes Canal+ at hverve yderligere 100 000 abonnenter i løbet af 1997, selv om man skulle tro, at »premium«-kanalen havde toppet. CanalSatellite ligger ogs(cid:134) langt over prognoserne med 900 000 abonnenter ultimo juni 1998, idet dette resultat først var ventet [. ]. Ultimo maj 1998 udgjorde det samlede antal abonnenter p(cid:134) Canal+, CanalSa- tellite Analogique og Num(cid:130)rique samt kabelnettet Numeric(cid:131)ble omkring 70 % af alle abonnenter p(cid:134) betalings-tv i Frankrig. (137) Antallet af abonnenter p(cid:134) kabel-tv stiger ogs(cid:134). Numeric(cid:131)ble havde 358 456 abonnenter i juli 1998 (mod 235 680 i maj 1997), mens France T(cid:130)l(cid:130)com C(cid:131)ble havde 504 162 abonnenter (mod 258 310 i maj 1997) og Lyonnaise C(cid:131)ble havde 416 665 abon- nenter (mod 300 156 i maj 1997) (28). Det er tyde- ligt, at udviklingen af satellitsektoren har haft en særligt gunstig afsmitning p(cid:134) kabelsektoren. Virk- ningerne for satellit-tv skaber især større kendskab til temakana- lerne, der ogs(cid:134) kan f(cid:134)s via kabel. reklamekampagner af de store (138) Der er s(cid:134)ledes ingen grund til at mene, at opret- telsen af TPS skulle kunne udelukke konkurrencen p(cid:134) markedet for betalings-tv eller p(cid:134) markederne for køb af rettigheder eller markedsføring af tema- kanaler, hvor konkurrencen tværtimod er blevet ind p(cid:134) skærpet markedet. fordi en ny aktør er trængt (28) »Ecran Total« nr. 176 og 232. L 90/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 4. 1999 E. Fritagelsens varighed Artikel 3 (139) I henhold til artikel 8 i forordning nr. 17 skal en beslutning om anvendelse af traktatens artikel 85, stk. 3, træffes for et bestemt tidsrum. I henhold til forordningens artikel 6 kan det fra hvilket beslutningen skal have virkning, ikke ligge forud for anmeldelsesdagen. tidspunkt, (140) Hvad ang(cid:134)r klausulen om temakanaler og tv-tjene- ster i artikel 6 i konventionen af 11. og 18. april 1996 og bestemmelsen om eksklusiv distribution af de fire almene kanaler via TPS, som ogs(cid:134) indg(cid:134)r i artikel 6 i konventionen af 11. og 18. april 1996, bør beslutningen i den foreliggende sag i overens- stemmelse med disse artikler have virkning fra anmeldelsesdagen og i henhold til Kommissionens vurdering p(cid:134) grundlag af de elementer, der er nævnt i betragtning 121-134, gælde i en lancerings- fase p(cid:134) tre (cid:134)r. Da TPS begyndte at markedsføre sit udbud medio december 1996, gives fritagelsen til den 15. december 1999 (cid:190) VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 P(cid:134) grundlag af de foreliggende oplysninger konstaterer Kommissionen, at den ikke har grund til at gribe ind i medfør af EF-traktatens artikel 85, stk. 1, over for opret- telsen af TPS, som er foretaget af TF1, France T(cid:130)l(cid:130)vision Entreprises, M6 og Suez Lyonnaise des Eaux. Artikel 2 Kommissionen har i lanceringsperioden, dvs. indtil den 15. december 1999, ikke grund til at gribe ind i medfør af EF-traktatens artikel 85, stk. 1, over for konkurrenceklau- sulen i det tillæg, der ændrer artikel 11 i konventionen af 11. og 18. april 1996 og artikel 5. 3 i anpartshaveraftalen. I medfør af EF-traktatens artikel 85, stk. 3, erklæres bestemmelserne i EF-traktatens artikel 85, stk. 1, i tids- rummet fra anmeldelsen indtil 15. december 1999 uanvendelige p(cid:134) klausulen om TPS’ temakanaler og tv- tjenester i artikel 6 i konventionen af 11. og 18. april 1996 samt p(cid:134) bestemmelsen om TPS’ eksklusive distribution af de fire almene kanaler, der ligeledes indg(cid:134)r i artikel 6 i konventionen af 11. og 18. april 1996. Artikel 4 Denne beslutning er rettet til: 1) T(cid:130)l(cid:130)vision Fran(cid:135)aise 1 33, rue Vaugelas F-75015 Paris 2) France 2 Maison France T(cid:130)l(cid:130)vision 7, esplanade Henri de France F-75907 Paris Cedex 15 3) France 3 Maison France T(cid:130)l(cid:130)vision 7, esplanade Henri de France F-75907 Paris Cedex 15 4) France T(cid:130)l(cid:130)com 6, place d’Alleray F-75105 Paris 5) Metropole T(cid:130)l(cid:130)vision 16, cours Albert 1er F-75008 Paris 6) Suez Lyonnaise des Eaux 72, avenue de la Libert(cid:130) F-92000 Nanterre Udfærdiget i Bruxelles, den 3. marts 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Karel VAN MIERT Medlem af Kommissionen


title: Relatório Anual 1996 : Instituto Comunitário das Variedades Vegetais.

eurovoc_concepts:
Community body
European patent
activity report
plant propagation


title: WRITTEN QUESTION No. 559/99 by Karl HABSBURG-LOTHRINGEN Possible misappropriation of EU funds (World Vision)

eurovoc_concepts:
Austria
EU control
EU programme
Member of the European Parliament
donation
fraud against the EU
fund (EU)
professional ethics
use of aid

text: C 348/40 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 12. 1999 (1999/C 348/049) SKRIFTLIG FRÅGA P-0559/99 från Karl Habsburg-Lothringen (PPE) till kommissionen Angående: Eventuell förskingring av EU-medel (World Vision) (3 mars 1999) Framförallt i österrikiska medier har det återigen rapporterats om förskingring av EU-medel i samband med World Visions insamlingsaffär och det har uppgetts att Europaparlamentsledamöter skulle ha ingripit. Har den österrikiska World Vision-organisationen förskingrat EU-medel eller användes dessa medel på ett korrekt sätt samt ingrep verkligen parlamentsledamöter och i så fall vilka? Gemensamt svar på de skriftliga frågorna P-0223/99, E-0313/99 och P-0559/99 ingivna av Emma Bonino för kommissionen (20 april 1999) När kommissionen i slutet av november 1998 fick kännedom om rättegången mot World Vision Austria (WVA) tog den kontakt med de rättsliga myndigheterna i Österrike och erbjöd sitt samarbete i de avseenden som rörde gemenskapsmedel. Kommissionen bad också om att i överensstämmelse med den österrikiska lagen hållas underrättad om vad som framkommit i dessa avseenden. Med tillstånd från Österrikes rättsliga myndigheter genomfördes i januari 1999 en finansiell kontroll vid det lokala huvudkontoret för den samarbetspartner i Sarajevo (World Vision International BiH) som WVA anlitar för att genomföra verksamheten och hos vilken den finansiella dokumentationen beträffande gemenskaps- finansierade biståndsprojekt förvaras. Revisionen begränsades till kontroll och undersökning av den verksamhet som finansieras av kommissionen (genom ECHO). Det kunde inte konstateras några oegentlig- heter i samband med denna icke-statliga organisations utnyttjande av ECHO-medel. Vad gäller projekten på det humanitära området sköttes kontakterna mellan kommissionen och WVA före, under och efter genomförandet huvudsakligen av World Vision:s kontor i Bosnien och Hercegovina och kommissionens (ECHO:s) kontor i Sarajevo och dessa var av rent praktisk karaktär. Det förekom inga kontakter av det slag som anförs för att åstadkomma finansiering av WVA-stödda projekt i Bosnien. WVA:s förslag bedömdes på egna meriter och värderades i enlighet med de relevanta kriterierna. Kontrollen av hur dessa projekt genomfördes utfördes av kommissionens (ECHO:s) kontor i Sarajevo med tekniskt stöd av ”the International management group (IMG)” på platsen. Beträffande två av de tre kontrakten med WVA gjorde kommissionen en slutbetalning till organisationen på 38 900 euro i september 1998 och en på 30 383 euro i oktober 1998. Det var strax innan nyheten om rättegången nådde kommissionen. Därefter spärrade de österrikiska myndigheterna WVA:s bankkonton. Som en ytterligare kontrollåtgärd skrev kommissionen till WVA:s juridiska rådgivare med en förfrågan om vad som hänt med dessa utbetalningar och om huruvida han kände till att några oegentligheter begåtts som skulle kunna få konsekvenser för gemenskapsmedlen. Som en försiktighetsåtgärd har en slutbetalning på ca 100 000 euro för det tredje kontraktet med WVA uppskjutits tills vidare. Denna utbetalning kommer inte att ske förrän den juridiska rådgivaren lämnar ett klargörande svar. Utöver projekten för humanitärt bistånd har WVA tilldelats kontrakt inom ramen för Obnova-, Phare- och Tacis-programmen i Bosnien, Rumänien och Mongoliet enligt följande tabell: Åtgärd Kontraktsbelopp (i euro) Program Obnova Integrerat program för flyktingars och fördrivna personers återvändande i kommunerna Maglaj och Zavidovici i Bosnien Phare: Partnerskap Förnyelse av byar i Rumänien Phare: Partnerskap Mikroföretagande i lokala samhällen (Rumänien) Phare: Partnerskap Utbildning och rådgivning för mikroföretag (Rumänien) Tacis: Partnerskap och sam- arbete Skogsutveckling i lokala samhällen i Mongoliet 3 539 370 57 480 118 480 153 000 118 160


title: Regolamento (CE) n. 466/1999 della Commissione del 3 marzo 1999 che modifica il regolamento (CE) n. 301/1999 e che porta a 330 271 tonnellate il quantitativo globale oggetto della gara permanente per l'esportazione di frumento tenero panificabile detenuto dall'organismo d'intervento tedesco

eurovoc_concepts:
Germany
award of contract
cereals of bread-making quality
common wheat
export
intervention agency

formats: pdf print

text: 4. 3. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 56/17 REGOLAMENTO (CE) N. 466/1999 DELLA COMMISSIONE del 3 marzo 1999 che modifica il regolamento (CE) n. 301/1999 e che porta a 330 271 tonnellate il quantitativo globale oggetto della gara permanente per l’esportazione di frumento tenero panificabile detenuto dall’organismo d’intervento tedesco LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), in particolare l’articolo 5, considerando che il regolamento (CEE) n. 2131/93 della Commissione (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 39/1999 (4), fissa le procedure e le condizioni per la vendita dei cereali detenuti dagli organismi d’inter- vento; considerando che il regolamento (CE) n. 301/1999 della Commissione (5), ha indetto una gara permanente per l’esportazione di 250 359 tonnellate di frumento tenero panificabile detenuto dall’organismo d’intervento tedesco; che la Germania ha reso nota alla Commissione l’inten- zione del proprio organismo d’intervento di procedere ad un aumento di 79 912 tonnellate del quantitativo oggetto della gara a fini di esportazione; che (cid:138) opportuno portare a 330 271 tonnellate il quantitativo globale oggetto della gara permanente per l’esportazione di frumento tenero panificabile detenuto dall’organismo d’intervento tedesco; considerando che, tenuto conto dell’aumento dei quanti- tativi oggetto della gara, (cid:138) necessario apportare talune modifiche all’elenco delle regioni e dei quantitativi immagazzinati; che occorre quindi modificare l’allegato I del regolamento (CE) n. 301/1999; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Il regolamento (CE) n. 301/1999 (cid:138) modificato come segue: 1) Il testo dell’articolo 2 (cid:138) sostituito dal seguente testo: «Articolo 2 1. La gara concerne un quantitativo massimo di 330 271 tonnellate di frumento tenero panificabile che possono essere esportate verso tutti i paesi terzi. Le regioni nelle quali (cid:138) immagazzinato il quanti- 2. tativo di 330 271 tonnellate di frumento tenero panifi- cabile figurano nell’allegato I. » 2) L’allegato I (cid:138) sostituito dall’allegato del presente rego- lamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 3 marzo 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 191 del 31. 7. 1993, pag. 76. (4) GU L 5 del 9. 1. 1999, pag. 64. (5) GU L 37 dell’11. 2. 1999, pag. 13. L 56/18 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 4. 3. 1999 ALLEGATO «ALLEGATO I Localit(cid:133) di magazzinaggio Quantitativi (tonnellate) Schleswig-Holstein/Hamburg/Nieder- sachsen/Bremen/Nordrhein-Westfalen Hessen/Rheinland-Pfalz/ Baden-W(cid:129)rttemberg/Saarland/Bayern Berlin/Brandenburg/Mecklenburg- Vorpommern Sachsen/Sachsen-Anhalt/Th(cid:129)ringen 153 431 83 074 16 534 77 232»


title: Reglamento (CE) n° 462/1999 de la Comisión de 3 de marzo de 1999 por el que se fijan las restituciones a la exportación del azúcar blanco y del azúcar en bruto sin perfeccionar

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

text: 4. 3. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 56/5 REGLAMENTO (CE) No 462/1999 DE LA COMISIÓN de 3 de marzo de 1999 por el que se fijan las restituciones a la exportación del azúcar blanco y del azúcar en bruto sin perfeccionar LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1785/81 del Consejo, de 1 de junio de 1981, por el que se establece una organización común de mercados en el sector del azúcar (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1148/98 de la Comisión (2), y, en particular, la letra a) del primer párrafo del apartado 4 de su artículo 19, Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el artículo 19 del Reglamento (CEE) no 1785/81, la diferencia entre las cotizaciones o los precios en el mercado mundial de los productos contemplados en la letra a) del apartado 1 del artículo 1 de dicho Reglamento y los precios de dichos productos en la Comunidad puede cubrirse mediante una restitución a la exportación; Considerando que, con arreglo a lo dispuesto en el Regla- mento (CEE) no 1785/81, las restituciones para el azúcar blanco y en bruto sin desnaturalizar y exportados sin perfeccionar deben fijarse teniendo en cuenta la situación en el mercado comunitario y en el mercado mundial del azúcar y, en particular, los elementos de precio y de costes contemplados en el artículo 17 bis de dicho Reglamento; que, con arreglo al mismo artículo, procede tener en cuenta también el aspecto económico de las exporta- ciones previstas; Considerando que, para el azúcar en bruto, la restitución debe fijarse para la calidad tipo; que ésta ha sido definida en el artículo 1 del Reglamento (CEE) no 431/68 del Consejo, de 9 de abril de 1968, por el que se determina la calidad tipo para el azúcar en bruto y el punto de paso de frontera de la Comunidad para el cálculo de los precios cif en el sector del azúcar (3), modificado por el Regla- mento (CE) no 3290/94 (4); que dicha restitución debe fijarse, además, con arreglo a lo dispuesto en el apartado 4 del artículo 17 bis del Reglamento (CEE) no 1785/81; que el Reglamento (CE) no 2135/95 de la Comisión, de 7 de septiembre de 1995, relativo a las modalidades de aplica- ción de la concesión de las restituciones a la exportación (1) DO L 177 de 1. 7. 1981, p. 4. (2) DO L 159 de 3. 6. 1998, p. 38. (3) DO L 89 de 10. 4. 1968, p. 3. (4) DO L 349 de 31. 12. 1994, p. 105. en el sector del azúcar (5), ha definido el azúcar cande; que el importe de la restitución calculado de tal modo en lo que se refiere a los azúcares aromatizados o con adición de colorantes debe aplicarse a su contenido en sacarosa y, por consiguiente, fijarse por el 1 % de dicho contenido; Considerando que la situación del mercado mundial o las exigencias específicas de determinados mercados pueden requerir la diferenciación de la restitución para el azúcar según su destino; Considerando que, en casos especiales, el importe de la restitución puede fijarse mediante actos de naturaleza diferente; Considerando que la restitución debe fijarse cada dos semanas; que puede modificarse en el intervalo; Considerando que la aplicación de dichas modalidades a la situación actual de los mercados en el sector del azúcar y, en particular, a las cotizaciones o precios del azúcar en la Comunidad y en el mercado mundial conduce a fijar la restitución en los importes indicados en el Anexo del presente Reglamento; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión del azúcar, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Las restituciones a la exportación de los productos mencionados en la letra a) del apartado 1 del artículo 1 del Reglamento (CEE) no 1785/81 sin perfeccionar o desnaturalizados se fijarán a los importes consignados en el Anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 4 de marzo de 1999. (5) DO L 214 de 8. 9. 1995, p. 16. L 56/6 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 4. 3. 1999 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 3 de marzo de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión del Reglamento de la Comisión, de 3 de marzo de 1999, por el que se fijan las restituciones a la exportación del azúcar blanco y del azúcar en bruto sin perfeccionar ANEXO Código del producto Importe de la restitución 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 — EUR/100 kg — 43,39 43,78 43,39 43,78 (1) (1) (2) (1) (1) (2) — EUR/1 % de sacarosa × 100 kg — 1701 91 00 9000 0,4717 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 47,17 47,59 47,59 — EUR/1 % de sacarosa × 100 kg — 1701 99 90 9100 0,4717 (1) El presente importe será aplicable al azúcar en bruto de un rendimiento del 92 %. Si el rendimiento del azúcar en bruto exportado se aparta del 92 %, el importe de la restitución aplicable se calculará con arreglo a lo dispuesto en el apartado 4 del artículo 17 bis del Reglamento (CEE) no 1785/81. (2) Fijación suspendida por el Reglamento (CEE) no 2689/85 de la Comisión (DO L 255 de 26. 9. 1985, p. 12), modificado por el Reglamento (CEE) no 3251/85 (DO L 309 de 21. 11. 1985, p. 14)


title: WRITTEN QUESTION No. 584/99 by Giacomo SANTINI Freedom to practise medicine in France

eurovoc_concepts:
France
access to a profession
doctor
freedom to provide services
professional society
professional sport
recognition of diplomas
right of establishment

text: C 325/122 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 12. 11. 1999 (1999/C 325/170) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0584/99 esittäjä(t): Giacomo Santini (PPE) komissiolle (3. maaliskuuta 1999) Aihe: Vapaus harjoittaa lääkärinammattia Ranskassa Neuvoston 5. huhtikuuta 1993 antamassa direktiivissä 93/16/ETY (1) ei ainoastaan taata Euroopan unionissa lääkäreiden tutkintotodistusten, todistusten ja muiden loppututkintojen vastavuoroista hyväksymistä, vaan sillä pyritään myös helpottamaan vapaata liikkuvuutta. 1. Pitääkö komissio yhteisön voimassa olevan lainsäädännön vastaisena Ranskan lakia, lääkäreitä, Ranskassa? joka kieltää jotka eivät ole aiemmin rekisteröityjä Ranskassa, harjoittamasta ammattiaan kaikkialla 2. Onko jossakin muussa jäsenvaltiossa hyväksytty aiempi rekisteröinti, jota edellytetään myös muiden ammattien harjoittamisessa, erityisesti lääkärinammatin harjoittamisen kannalta, välttämätön ja perus- teltu ammatin harjoittamisen ehto? 3. Miten komissio aikoo suhtautua tiettyjen Euroopan kansalaisten erikoistilanteeseen, esimerkiksi ammat- tiurheilijoihin ja heidän kanssaan eri maissa matkustaviin omiin lääkäreihin, jotka eivät näin ollen voi harjoittaa lääkärinammattiaan Ranskassa? (1) EYVL L 165, 7. 7. 1993, s. 1. Komission jäsenen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (26. maaliskuuta 1999) 1. Ei. Ranskan lainsäädännön mukaan lääkäreiden, jotka haluavat käyttää sijoittautumisoikeuttaan, on liityttävä lääkäreiden ammattikuntaan (Ordre des médecins), ja jos on kyse palvelujen tarjoamisesta Ranskan alueella väliaikaisen oleskelun yhteydessä, on tehtävä pelkkä ennakkoilmoitus arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman direktiivin 93/16/ETY 17 artiklan mukaisesti. 2. Kyllä, jos on kyse palvelujen tarjoamisen yhteydessä ennakolta tehtävästä ilmoituksesta. 3. Parlamentin jäsenen esille tuomassa tapauksessa ammattilaisurheilijoiden kanssa sijoittautumisvaltion ulkopuoliseen jäsenvaltioon matkustavia lääkäreitä on pidettävä palvelujen tarjoajina. Näin ollen heidän on tehtävä ennakolta ilmoitus niiden jäsenvaltioiden viranomaisille, joiden alueella he aikovat tarjota palveluja väliaikaiseen oleskeluun yhdistettynä, direktiivin 93/16/ETY 17 artiklan mukaisesti. (1999/C 325/171) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0585/99 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (12. maaliskuuta 1999) Aihe: Muut kuin Italian kansalaisuutta olevat luennoitsijat Italiassa Voisiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin on ryhdytty niiden syytösten suhteen, jotka koskevat Italian opetuslaitoksissa opettavien muiden kuin italialaisten EU:n kansalaisten epäoikeudenmukaista kohtelua, ja onko komissio saanut Italian viranomaisilta mitään vakuuksia siitä, että kaikkien Italiassa työskentelevien EU:n kansalaisten oikeuksia kunnioitetaan täysimääräisesti? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (23. huhtikuuta 1999) Italiaa vastaan on aloitettu rikkomisesta johtuva menettely Italian yliopistoissa toimivien kieltenopettajien saavutettujen oikeuksien turvaamiseksi


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 599/99 af Frédéric STRIBY Indregistrering og afgiftsopkrævning for alsaciske lystsejlere

eurovoc_concepts:
Alsace
application of EU law
double taxation
inland waterway
inland waterway shipping
pleasure craft
transit charge
vehicle tax

text: C 370/68 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 21. 12. 1999 (1999/C 370/093) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0596/99 af Ian White (PSE) til Kommissionen (12. marts 1999) Om: Væksthormonet rBST 1. Vil Kommissionen insistere på, at de relevante udvalg undersøger alle beviser vedrørende virk- ningerne af væksthormonet rBST på både dyrs og menneskers sundhed, når virksomheden, der ejer dette stof, søger om tilladelse til at sælge det til brug inden for EU? Vil Kommissionen følge forsigtighedsprincippet, når spørgsmålet om at give tilladelse til at sælge 2. kvægvæksthormonet rBST bringes op? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (4. maj 1999) Kommissionen bad om en udtalelse fra Den Videnskabelige Veterinærkomité for Dyrs Sundhed og Trivsel såvel som fra Den Videnskabelige Komité for Folkesundhed angående brugen af rBST. Begge videnskabelige komitéer har for nylig udsendt en videnskabelig udtalelse om deres specifikke arbejdsopgaver. Udtalelserne findes på Kommissionens Europa-server. Med henblik på at tage en beslutning på dette område, vil Kommissionen på baggrund af de videnskabelige udtalelsers konklusioner udsende en rapport og et forslag om fremtiden for moratoriumet for bovin somatotropin (Rådets beslutning 93/936/EF) (1) til Rådet og Parlamentet. (1) EFT L 366 af 31. 12. 1994. (1999/C 370/094) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0599/99 af Frédéric Striby (I-EDN) til Kommissionen (3. marts 1999) Om: Indregistrering og afgiftsopkrævning for alsaciske lystsejlere For at få både indregistreret i Frankrig, skal man betale en »taxe de francisation« (afgift for at få lov til at føre fransk flag),hvis man sejler i internationale farvande. Hvis man sejler på indre vandveje, og det gælder for de alsaciske lystsejlere, skal man betale en VNF afgift. Fordi Rhône-Rhin-kanalen, som forbinder den nordlige del af Alsace med den sydlige del, er blevet omklacificeret, skal de alsaciske lystsejlere benytte Alsace-kanalen. Denne administreres under en international statut, og selvom de alsaciske lystsejlere kun passerer igennem på vej til Strasbourg, Colmar eller Mulhouse, skal de alligevel betale denne »taxe de francisation«, hvilket er en dobbeltafgift, som skibe med udenlandsk flag er fritaget for. Er Kommissionen informeret om denne dobbeltafgift? Hvordan agter den at reagere over for de franske myndigheder? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Neil Kinnock (27. april 1999) Kommissionen er ikke bekendt med den situation, det ærede medlem beskriver. Det kan imidlertid siges, at da registreringsafgifter og afgifter på visse transportmidler (herunder fritidsfartøjer) endnu ikke er harmoniseret på fællesskabsplan, står det medlemsstaterne frit for at indføre eller fastholder disse afgifter, forudsat at de ikke strider imod EU-lovgivningen, særligt EF-traktatens artikel 95. Ifølge denne artikel må medlemsstaterne ikke indføre eller bevare afgiftsordninger, hvor afgiften på importvarer og afgiften på lignende indenlandske varer beregnes ud fra forskellige grundlag og kriterier og medfører en højere afgift på importerede varer. På basis af de foreliggende oplysninger ser det ud til, at dobbeltafgiften på visse fritidsfartøjer kun påvirker de indenlandske transportmidler. Denne afgiftsordning strider således ikke imod EU-lovgivningen


title: PREGUNTA ESCRITA n. 572/99 del Rinaldo BONTEMPI Oikeus veden saantiin kaikille

eurovoc_concepts:
decontamination
development aid
drinking water
less-favoured region
water management
water supply
world population

formats: html print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 572/99 do Deputado Rinaldo BONTEMPI Rätt till vatten för alla


title: Rapport annuel 1996 : office communautaire des variétés végétales.