title: PREGUNTA ESCRITA n. 763/99 del Petrus CORNELISSEN Lumivyöryjen aiheuttamat onnettomuudet Alpeilla

eurovoc_concepts:
Alpine Region
afforestation
applied research
atmospheric conditions
cartography
environmental research
environmental risk prevention
meteorology
natural disaster
natural hazard

text: 3. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 348/129 Sobre la base de esta solicitud, la Comisión ha patrocinado, en consulta con el Gobierno chipriota, actividades de ambas comunidades, en el interior y en el exterior de la isla, que han redundado en un mejor conocimiento de la Unión y de sus políticas y en un aumento de los contactos directos entre las dos comunidades chipriotas. La Comisión no ha financiado, sin embargo, ninguna «institución» u «organización» con sede en el norte de Chipre. (1999/C 348/175) PREGUNTA ESCRITA E-0760/99 de Roberto Speciale (PSE) a la Comisión (29 de marzo de 1999) Asunto: Derechos civiles y políticos en Cuba En los últimos días se ha abierto en Cuba un «proceso» a cuatro disidentes políticos detenidos desde hace ya más de 18 meses sin ninguna protección de sus derechos. Al mismo tiempo han sido retenidos o han sufrido detención preventiva decenas de disidentes, con el fin evidente de impedir manifestaciones públicas de protesta. Lo que se imputa a estas personas (intelectuales y periodistas) es la expresión de opiniones y, en particular, haber redactado un texto con el título significativo de «La patria es de todos». ¿Qué medidas ha adoptado o piensa adoptar la Comisión para expresar a las autoridades cubanas la firme 1. oposición de la UE a un método que atenta contra los derechos civiles y políticos elementales, así como para solicitar la liberación de los disidentes? ¿Cómo piensa actuar la Comisión para volver a proponer con energía tanto la supresión del bloqueo 2. económico, irracional y perjudicial, impuesto hace 40 años por los EE. UU. , como la apertura de la sociedad cubana -como ha expresado reiteradamente el Parlamento Europeo- al pluralismo político y a la libertad de pensamiento y expresión? Respuesta del Sr. Pinheiro en nombre de la Comisión (21 de abril de 1999) Los miembros del «grupo de la disidencia interna», Vladimiro Roca, Felix Antonio Bonne, René Gomez y la Sra. Marta Enroque han sido condenados por los tribunales cubanos a, respectivamente, cinco, cuatro, cuatro y tres años y medio de prisión. Estas personas han sido condenadas porque habían ejercido su derecho a la libertad de expresión, que es un derecho reconocido universalmente. Inmediatamente después de la publicación de la sentencia, la Unión emitió una declaración por la que lamentaba profundamente la condena de los disidentes y las condiciones en las cuales se había llevado a cabo el juicio y pidió la rápida liberación de las cuatro personas implicadas. La Comisión seguirá actuando a través de los instrumentos de los que dispone en favor de la transición hacia una democracia pluralista, el respeto de los derechos humanos y las libertades fundamentales, todo ello en el marco de la Posición común del 2 de diciembre de 1996. En este contexto, la Comisión sigue atentamente la evolución de la situación de los derechos y libertades fundamentales en Cuba y participa en el diálogo político de la Unión al mismo tiempo que proporciona una ayuda humanitaria y una cooperación económica con un objetivo específico, que no es otro que apoyar la apertura económica de Cuba. (1999/C 348/176) PREGUNTA ESCRITA P-0763/99 de Petrus Cornelissen (PPE) a la Comisión (11 de marzo de 1999) Asunto: Catástrofe en los Alpes a causa de los aludes ¿Está dispuesta la Comisión a contribuir al debate sobre medidas para evitar en lo posible las catástrofes 1. ocasionadas por los aludes en los Alpes y para paliar las consecuencias de los mismos?


title: Resolución sobre la Comunicación de la Comisión sobre la eficacia energética en la Comunidad Europea: hacia una estrategia de racionalización del uso de la energía (COM(98) 0246 C4-0316/98)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
energy use

formats: html print


title: Regulamento (CE) n° 537/1999 da Comissão de 11 de Março de 1999 que fixa a restituição máxima à exportação de trigo mole no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n° 1079/98

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

formats: pdf print

text: 12. 3. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 63/33 REGULAMENTO (CE) Nº 537/1999 DA COMISS(cid:212)O de 11 de Mar(cid:135)o de 1999 que fixa a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de trigo mole no (cid:131)mbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1079/98 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector dos cereais (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 923/96 da Comiss(cid:209)o (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 1501/95 da Comiss(cid:209)o, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execu(cid:135)(cid:209)o do Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, no que diz respeito (cid:133) concess(cid:209)o de restitui- (cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o, bem como as medidas a tomar em caso de perturba(cid:135)(cid:209)o, no sector dos cereais (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2513/98 (4), e, nomeadamente, o seu artigo 4º, Considerando que, pelo Regulamento (CE) nº 1079/98 da Comiss(cid:209)o (5), alterado pelo Regulamento (CE) nº 2005/ /98 (6), foi aberto um concurso para a restitui(cid:135)(cid:209)o e/ou a imposi(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de trigo mole para todos os pa(cid:146)ses terceiros (cid:133) excep(cid:135)(cid:209)o de determinados Estados ACP; Considerando que o artigo 7º do Regulamento (CE) nº 1501/95 prev(cid:136) que a Comiss(cid:209)o pode, com base nas propostas comunicadas, de acordo com o processo previsto no artigo 23º do Regulamento (CEE) nº 1766/92, decidir sobre a fixa(cid:135)(cid:209)o duma restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) expor- ta(cid:135)(cid:209)o, tendo em conta os crit(cid:130)rios previstos no artigo 1º do Regulamento (CE) nº 1501/95; que, neste caso, ser(cid:145) adjudicat(cid:145)rio(s) o(s) proponente(s) (ser(cid:209)o) declarado(s) cuja(s) proposta(s) se situa(m) a um n(cid:146)vel igual ou inferior ao da restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima, assim como o(s) proponente(s) cuja(s) proposta(s) incide(m) sobre uma imposi(cid:135)(cid:209)o de exporta(cid:135)(cid:209)o; Considerando que a aplica(cid:135)(cid:209)o dos crit(cid:130)rios acima refe- ridos (cid:133) situa(cid:135)(cid:209)o actual dos mercados do cereal em quest(cid:209)o leva a fixar a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima de exporta(cid:135)(cid:209)o no montante referido no artigo 1º; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º No que diz respeito (cid:133)s propostas apresentadas de 5 a 11 de Mar(cid:135)o de 1999 no (cid:131)mbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1079/98, a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de trigo mole (cid:130) fixada em 32,98 EUR/t. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 12 de Mar(cid:135)o de 1999. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 11 de Mar(cid:135)o de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 154 de 28. 5. 1998, p. 24. (6) JO L 258 de 22. 9. 1998, p. 8


title: Regionkommitténs yttrande om "En handlingsplan mot rasism"

eurovoc_concepts:
anti-discriminatory measure
racism

formats: html pdf print

text: C 198/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 7. 1999 Regionkommitténs yttrande om ”En handlingsplan mot rasism” (1999/C 198/10) BAKGRUND Europeiska kommissionens meddelande om ”En handlingsplan mot rasism” (KOM(1998) 183 av den 25 mars 1998). Kriterierna om den framtida utvidgningen som sammanställdes vid toppmötet i Köpenhamn och som antogs av rådet 1993. Regionkommitténs yttrande av den 13 juni 1996 (CdR 156/96 slutlig) (1) om förslaget till rådets beslut om att utse 1997 till Europaåret mot rasism. Upprättandet av det europeiska övervakningscentret mot rasism och främlingsfientlighet i Wien (rådets beslut av den 15 juli 1996). Regionkommitténs yttrande på eget initiativ av den 12 juni 1997 (CdR 80/97 slutlig) (2) om rasism, främlingsfientlighet och antisemitism. Regionkommitténs resolution av den 18 september 1997 (CdR 237/97 slutlig) (3) om framtida åtaganden i fråga om lika möjligheter. Regionkommitténs rapport av den 19 november 1997 (CdR 343/97) om lika möjligheter inom Regionkommittén — resultat och rekommendationer för framtida åtgärder. De europeiska politiska partiernas stadga om ett icke-rasistiskt samhälle som antogs den 5 december 1997. Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (SOC/361) av den 10 september 1998. Graz-deklarationen som antogs vid EU:s konferens om rasism och främlingsfientlighet i Graz den 9 november 1998 (bilaga). Europaparlamentets resolution (Arie M. Oostlander) av den 3 december 1998 om en handlingsplan mot rasism. Presidiets beslut av den 15 juli 1998 att i enlighet med artikel 198c fjärde stycket i EG-fördraget utarbeta ett yttrande om ”En handlingsplan mot rasism”. Utkastet till yttrande (CdR 369/98 rév. 1) som antogs av utskott 5 den 26 januari 1999 (Föredragande: Peter M. Moore). Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 28:e plenarsession den 10–11 mars 1999 (sammanträdet den 11 mars). 1. Inledning: behovet av åtgärder på EU-nivå 1. 1. 1. Trots att Europeiska unionen skapades för att bidra till fredlig samlevnad i Europa och mellan dess folk drabbar våld och trakasserier, diskriminering och marginalisering fort- farande miljoner människor runtom i medlemsstaterna. 1. 1. Definition: Rasism är ett samlingsnamn för olika former av intolerans och diskriminering. Det omfattar främ- lingsfientlighet, antisemitism, fientlighet mot islam och andra former av rasistisk och religiös diskriminering. (1) EGT C 337, 11. 11. 1996, s. 63. (2) EGT C 244, 11. 8. 1997, s. 58. (3) EGT C 379, 15. 12. 1997, s. 65. Rasismen lever och frodas i EU: Av en undersökning 1. 1. 2. som nyligen genomförts av kommissionen framgår det att 33 procent av européerna uppfattar sig själva antingen som ”rasistiska” eller ”ganska rasistiska”; i vissa medlemsstater överstiger denna siffra 50 %. Rasism kan ta sig många uttryck, från våldsdåd och mord, förolämpningar och fördomsfulla uttryck till mer subtila former av trakasserier, utstötning och diskriminering. 14. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 198/49 1. 1. 3. Det är viktigt att inse att problemet gäller hela Europa och kräver insatser på europeisk, nationell, regional och lokal nivå samt på internationell nivå. På en inre marknad med fri rörlighet för varor och personer kan lagstiftning mot diskriminering i en medlemsstat kringgås genom att man helt enkelt förflyttar sig till ett grannland och därifrån via olika medier fortsätter att sprida sitt budskap. Fri rörlighet för arbetstagare och etableringsfrihet har också lett till en inre omflyttning och därmed till ökad mångfald i våra samhällen, men det har också skapat potentiella syndabockar i tider av ekonomisk nedgång. Slutligen har rasistiska organisationer, t. ex. nynazister, själva upprättat europeiska nätverk för att sprida rasistiskt material och samordna sina aktiviteter. Det krävs därför åtgärder på EU-nivå. I detta sammanhang bör man särskilt nämna Internet, 1. 1. 4. som har utvecklats till ett viktigt verktyg med stort inflytande på samhället, utbildningen och kulturen och därmed gjort det möjligt för medborgare och utbildare att överskrida de befintliga gränserna för att utforma och sprida information i helt vällovligt syfte. I andra sammanhang kan däremot Internet vara det ideala mediet för spridning av information som kan vara skadlig eller olaglig, vilket är fallet vid spridning av material eller information av rasistisk karaktär. Diskriminering, bland annat på grundval av ras, utgör ett allt vanligare missbruk av Internet, något som också ställer större krav på att medlemsstaterna och EU samordnar sina insatser för att identifiera detta missbruk och utforma strategier för att användarna även i fortsättningen skall kunna utnyttja de enorma fördelar som Internet erbjuder och samtidigt ges ett visst skydd. 1. 1. 5. Det står därför klart att det på en inre marknad finns ett behov av samordnade antirasistiska insatser och lagar på EU-nivå. Etnisk och kulturell mångfald är utmärkande för den ”europeiska” civilisationen och måste vårdas som en positiv och berikande faktor. 1. 1. 6. Hittills har försök att bekämpa rasism, främlingsfient- lighet, antisemitism, fientlighet mot islam och andra former av rasistisk och religiös intolerans eller diskriminering hindrats på europeisk nivå av att man inte haft tydliga juridiska befogenheter. Amsterdamfördraget föreskriver sådana befo- genheter, och kommissionen har åtagit sig att utforma en preliminär lagstiftning under 1999. Under mellantiden har kommissionen redan presenterat en handlingsplan mot rasism för att bana vägen för den framtida lagstiftningen. 2. Utveckling av en europeisk politik mot rasism 2. 1. Allmän utveckling 2. 1. 1. Europeiska unionens institutioner har ofta efterlyst åtgärder mot rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och fientlighet mot islam. I flera resolutioner har parlamentet och rådet framhållit behovet av åtgärder och lagstiftning som grundar sig på en ny fördragsbestämmelse. Detta har i dag uppnåtts med Amsterdamfördraget, som i artikel 13 i EG-fördraget för in följande text:”Utan att det påverkar tillämpningen av de övriga bestämmelserna i detta fördrag och inom ramen för de befogenheter som fördraget ger gemenskapen, kan rådet genom enhälligt beslut på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet, vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktions- hinder, ålder eller sexuell läggning. ” I artikel 29 i Maastrichtfördraget anmodas också 2. 1. 2. medlemsstaterna att ”utforma gemensamma insatser på områ- dena för polissamarbete och straffrättsligt samarbete … före- bygga och bekämpa rasism och främlingsfientlighet”. Kommittén påpekar att man i yttrandet från 1996 betonade polisens och rättsväsendets ”väsentliga” roll när det gällde att motarbeta rasism och fördomar. I yttrandet efterlyste man lika möjligheter vid anställning av poliser samt lämplig utbildning för att säkerställa att polistjänstemännen var lyhörda för minoritetsgruppers och religiösa gruppers behov. 2. 1. 3. I linje med fördragsändringarna har betydande fram- steg gjorts. Kommissionen inrättade i juni 1997 ett europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet i Wien. Centrumets främsta ansvarsområde är att undersöka hur utbredd rasismen, främlingsfientligheten och antisemitis- men är i Europeiska unionen samt att analysera bakomliggande orsaker och konsekvenser. Centrumet skall offentliggöra resul- taten i en årlig rapport. Rådet utnämnde 1997 till Europaåret mot rasism, vilket var betydelsefullt för att lyfta fram kampen mot rasism, utveckla europeiska nätverk och partnerskap mot rasism (däribland det nyligen inrättade europeiska antirasistis- ka nätverket av icke-statliga organisationer) och sätta press på regeringskonferensen i Amsterdam. Med utgångspunkt i dessa framsteg offentliggjorde kommissionen slutligen en handlings- plan mot rasism den 25 mars 1998. 1. 1. 7. ReK påpekar att en lagstiftning mot diskriminering på grund av kön redan är väletablerad men att den bör utvecklas och bli mer effektiv. Behovet av åtgärder på EU-nivå mot andra former av diskriminering följer naturligtvis och kommer att få större genomslagskraft genom att den omfattan- de antidiskrimineringsklausulen ingår i Amsterdamfördraget (ny artikel 13 i EG-fördraget). I sitt yttrande från 1996 välkomnade ReK förslaget 2. 1. 4. att utse 1997 till Europaåret mot rasism och förklarade att man helt och hållet stöder kommissionens avsikt att motverka rasism, främlingsfientlighet och antisemitism. I yttrandet från 1996 och i det påföljande yttrandet på eget initiativ från 1997 betonade man i synnerhet behovet av att utbyta erfarenheter och kunskap om de bästa metoderna på lokal och regional nivå. C 198/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 7. 1999 2. 1. 5. 1998 publicerade ReK en avsiktsförklaring där man försäkrade att man ”kommer att motarbeta alla former av diskriminering, t. ex. på grund av kön, etniskt ursprung, handikapp, ålder, sexuell läggning eller religion”. Därför är det viktigt att ReK när det gäller dessa kategorier av diskriminering håller samma höga ambitionsnivå som i fråga om diskrimine- ring på grund av kön, i synnerhet vad gäller den egna personalpolitiken (anställning, utbildning, befordran, syssel- sättningsvillkor, trakasserier – denna politik skall uppnås genom följande: ReK:s partssammansatta kommitté för lika möjligheter (COPEC); den högre tjänsteman som har till uppgift att främja frågor rörande lika möjligheter inom ReK; utarbetandet av årsrapporten om lika möjligheter; att utveckla ett förfarande för en omfattande integrerad politik för lika möjligheter i arbetet med yttranden och dokument; att utveckla en övervaknings- och utvärderingsstrategi för jämlikhet; regel- bunden övervakning av sammansättningen av ReK:s ledamots- församling samt ett forskningsprojekt för att undersöka erfa- renheterna hos svarta ledamöter och ledamöter från etniska minoriteter eller ledamöter med annan nationell eller kulturell bakgrund än det egna landets; seminarier för ledamöter och tjänstemän för att öka medvetenheten kring jämlikhetsfrågor. 2. 1. 6. Europeiska kommissionen påpekar hur viktigt det är att inkludera kampen mot rasism i strategin inför anslutningen samt i utvecklingsrapporter. ReK kan bidra genom sin kontakt- grupp med Cypern och Central- och O¨ steuropa. Denna kontaktgrupp har möjlighet att offentliggöra de bästa metoder- na på lokal och regional nivå, nuvarande nationell lagstiftning och slutligen den gemenskapslagstiftning som kandidatländer- na måste godkänna. Kampen mot rasism bör utgöra en viktig del i alla kontakter med denna grupp. 2. 1. 7. politiska prioriteringar. Lika möjligheter i vidaste bemärkelse ingår i ReK:s 3. 2. 1. 1. L o k a l o c h r e g i o n a l p o l i t i k o c h å t g ä r - d e r m e d h ä n s y n t i l l l i k a m ö j l i g h e t e r Lokala och regionala myndigheters politik med hänsyn till lika möjligheter kan bedömas utifrån en övergripande jämlikhets- strategi som integrerar jämlikhetspolitiken i alla aspekter av myndighetens verksamhet. 3. 2. 1. 2. M y n d i g h e t e r n a s o m a r b e t s g i v a r e De flesta lokala och regionala myndigheter hör till de största arbetsgivarna i sitt området och kan därför ha en viktig inverkan genom att vara en förebild i fråga om riktlinjer för anställning och urval, övervakning, utvärdering och utbildning. 3. 2. 1. 3. K a t a l y s a t o r d r i v k r a f t b a k o m l a g s t i f t n i n g o c h s o c i a l m e d - v e t e n h e t a k t i v o c h Lokala och regionala myndigheter kan förbättra arbetsgivares medvetenhet om deras plikter samt behållningen av en öppen anställningspolitik genom olika medier. De lokala och regiona- la myndigheterna som är en stor inköpare av varor och tjänster kan vara en katalysator i detta sammanhang. I fråga om social medvetenhet bör lokala och regionala myndigheter kontinuerligt arbeta med att på olika sätt förändra attityderna hos den allmänna opinionen och skapa ett klimat där rasism ogillas och avvisas. 3. Lokala och regionala myndigheters roll 3. 2. 1. 4. S o c i a l a p a r t n e r s k a p 3. 1. Inledning Lokala och regionala myndigheter har en central 3. 1. 1. uppgift i detta sammanhang. På denna nivå, som är närmast medborgarna, kan man samordna sociala, kulturella, ekonomi- ska och politiska resurser, dels för att främja minoritetsgrup- pers integration i samhället, dels för att aktivt bekämpa diskriminering och dess bakomliggande orsaker på arbets- marknaden och arbetsplatsen, i utbildningssystemet samt i övriga samhället. 3. 2. Nyckelåtgärder 3. 2. 1. kampen mot rasism på sju centrala områden: Lokala myndigheter kan och bör vara drivande i Rasismen existerar inte i ett tomrum — lokala samhällsprob- lem kan inte lösas utan samarbete mellan socialtjänst, polis, bostadsbolag, fritidsförvalt- skolor, övervakarmyndigheter, ning, ideella föreningar, icke-statliga organisationer och arbets- förmedlingar. 3. 2. 1. 5. T e o r e t i s k o c h p r a k t i s k u t b i l d n i n g Genom utbildning, som är ett nyckelområde i sammanhanget, kan lokala och regionala myndigheter bidra i kampen mot rasism. I sitt yttrande från 1996 efterlyste ReK nätverk för utbyte av utbildningsmaterial, internutbildning för lärare, stöd för att missgynnade elever skall ta upp läraryrket, stöd till undervisning i gemenskapsspråk samt utveckling av antirasis- tisk undervisning i kursplaner. EU stöder utbildningsmyndighe- terna genom olika utbildningsprogram, i synnerhet genom att främja skolutbyte mellan olika länder, vilket lägger grunden för en medvetenhet om andra kulturer och samhällen och förbereder individen för ett liv i en mångkulturell miljö. 14. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 198/51 3. 2. 1. 6. P o l i t i s k t e n g a g e m a n g o c h p r a k t i s k t i l l ä m p n i n g a v p r i n c i p e n o m m e d i n - f l y t a n d e Det är viktigt att engagera minoritetsgrupper i den politiska processen, både som väljare och kandidater. Det är enbart genom att engagera minoritetsgrupper som man kan utveckla en politik och en lagstiftning som tar hänsyn till alla gruppers behov och ambitioner, och som man kan få bukt med utslagning och marginalisering. 3. 2. 1. 7. F ö r n y e l s e o c h u t v e c k l i n g a v s t ä d e r n a Europeiska kommissionen betonar att stadspolitiken och kam- pen mot rasism bör kopplas samman. Detta är mycket viktigt eftersom det är i städerna som koncentrationen av långvarig arbetslöshet och arbetslöshet bland ungdomar tillsammans med ekonomiska problem och en dålig miljö ger upphov till rasistiska och sociala spänningar. Lokala och regionala myndigheter har en nyckelroll att spela när det gäller att angripa dessa och andra orsaker till rasism som kommer till uttryck på lokal nivå. 3. 2. 1. 8. S t r u k t u r f o n d s p o l i t i k e n Åtgärder för att få bukt med social utslagning och diskrimine- ring av alla slag intar en central plats i kommissionens inställning beträffande Europeiska socialfonden och gemen- skapsinitiativet Integra. Denna aspekt måste lyftas fram ännu mer i de reviderade riktlinjerna för strukturfonderna efter år 1999. Man bör då även uttryckligen peka på behovet av samordnade insatser på lokal, regional, nationell och europeisk nivå för att bekämpa alla former av rasism. 4. En europeisk handlingsplan mot rasism 4. 1. Grunddragen i handlingsplanen 4. 1. 1. Europeiska kommissionens handlingsplan mot ra- sism syftar till att skapa en sammanhållen ram för åtgärder för att bekämpa rasism på europeisk nivå. Man ville också ange former för det konkreta arbete och de förfaranden som krävs för att utforma en lagstiftning på området och för att förbereda mer ambitiösa insatser i framtiden. Detta skall ske på följande fyra områden: Att bana väg för lagstiftningsförslag: Europeiska 4. 1. 2. kommissionen kommer under 1999 att lägga fram nya lagstiftningsförslag för att bekämpa olika former av diskrimine- ring. 4. 1. 3. Att integrera kampen mot rasism i alla politikområ- den: Kommissionen kommer att stärka sina insatser på olika områden och ta hänsyn till principen om icke-diskriminering i sin anställningspolitik. 4. 1. 4. Att utveckla och utbyta nya modeller: Minoritets- gruppers aktiva deltagande ses om en nyckelfaktor vid plane- ring, utveckling och genomförande av alla delar av ett projekt- arbete. Härigenom lyfter man fram positiva bidrag från minoritetsgrupperna och främjar positiva budskap om förde- larna med mångfald. Områden som skall uppmärksammas särskilt är rasism på arbetsplatsen, inom idrotten och i det dagliga livet, mediernas roll, juridiska åtgärder för att bekämpa rasismen och särskilda åtgärder inom offentligt finansierade organ som regionala och lokala myndigheter. Att stärka informationen och kommunikationen: 4. 1. 5. Europeiska kommissionen avser att öka genomslagskraften av kampanjen mot rasism. Kommissionen kommer att offentliggöra en rapport 4. 1. 6. om de framsteg som uppnåtts i slutet av 1999. I rapporten kommer man främst att ta upp utvecklingen på lagstiftnings- området och åtgärdernas genomslagskraft (mainstreaming), mot bakgrund av resultaten av de två konferenserna om dessa ämnen 1998 respektive 1999. 4. 2. Den lokala och regionala dimensionen i handlingsplanen 4. 2. 1. I handlingsplanen framhålls behovet av partnerskap och samarbete mellan lokala myndigheter och medlemsstater, icke-statliga organisationer, arbetsmarknadens parter, mass- medierna och idrottsorganisationer. Kommissionen framhåller särskilt att de lokala myndigheterna har en central roll vid utformningen av strategier för att motverka och bekämpa rasismen på den nivå som ligger närmast medborgarna. 4. 2. 2. Många av de verksamheter som anges i handlingspla- nen, exempelvis skolverksamhet och ungdomsverksamhet, åtgärder inom det nya gemenskapsinitiativet för jämlikhet (Equal), kulturell verksamhet och offentlig upphandling där får konsekvenser för de lokala och sociala mål beaktas, regionala myndigheterna i deras roll som tillhandahållare av tjänster och allmän service samt upphandlare. Den lokala och regionala dimensionen är dock olyckligtvis inte alltid klart formulerad i handlingsplanen. 4. 3. En bedömning av handlingsplanen 4. 3. 1. Det finns mycket i handlingsplanen som bör välkom- nas. Det är viktigt att låta alla politikområden och gemenskaps- program genomsyras av kampen mot rasismen, även om detta inte får leda till att man tappar antidiskriminerande politik och verksamhet ur synfältet — något som verkar vara fallet i kampen mot könsdiskriminering. Man gör helt rätt när man i handlingsplanen försöker kartlägga rasismens orsaker, och i detta sammanhang är hänvisningarna till skolverksamhet och ungdomsverksamhet relevanta och av avsevärt intresse för de lokala myndigheterna. Föredraganden vill uppmana Wien- centret att utforska och kartlägga de faktorer som ligger bakom rasism, främlingsfientlighet, antisemitism och fientlighet mot islam, så att lämpliga strategier kan utformas på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. Det står emellertid redan klart att hög arbetslöshet eller långtidsarbetslöshet både utgör en grogrund för raskonflikter och i oproportionerligt hög grad drabbar invandrare och etniska minoriteter. A¨ ven på detta område spelar lokala och regionala myndigheter en viktig roll, dels eftersom de är stora arbetsgivare, dels för att de kan utforma strategier under nationsnivån för att skapa nya arbetstillfällen och bekämpa ungdomsarbetslösheten. C 198/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 7. 1999 4. 3. 2. Det är dock beklagligt att handlingsplanen huvudsak- ligen är begränsad till att omkategorisera och döpa om befintlig politik. I handlingsplanen ingår många olika och framåtsyftande åtgärder, men som helhet innehåller den litet nytt eller nyskapande. Med tanke på att de flesta av de kartlagda åtgärderna utformats i samband med andra gemenskapsprog- ram och gemenskapsinitiativ och i anslutning till målen inom dessa, är det inte säkert att de kommer att leda fram till en optimal antirasistisk strategi; det finns ett klart behov av den samordningsgrupp med företrädare för olika avdelningar inom kommissionen som föreslås i handlingsplanen. Man skulle kunna gå ett steg längre och rekommendera att det inrättas en mellaninstitutionell arbetsgrupp med förbindelser till Wien- centret och till det nyinrättade europeiska antirasistiska nätver- ket för icke-statliga organisationer, inklusive migrantforumet. Avslutningsvis finns inga garantier för att de inslag i gemenska- pens politik som skall utgöra ett stöd till handlingsplanen mot rasism kommer att få tillräckliga ekonomiska anslag; i kommissionens meddelande finns inga beräkningar av budget- anslag. med det land de är medborgare i, till exempel samväldsmedbor- gare som är bosatta i Storbritannien. Dessa förmåner upphör emellertid då de flyttar till en annan av EU:s medlemsstater. Frågan om familjemedlemmar är också av betydelse eftersom personer från tredje land som är lagligen bosatta i ett medlemsland har en grundläggande mänsklig rättighet till familjeliv. Begreppet europeiskt medborgarskap som infördes genom Maastrichtfördraget innebär att alla europeiska med- borgare har rätt att ställa upp som kandidater och rösta i lokala och regionala val i det land de är bosatta. Denna rätt skulle kunna tilldelas personer från tredje land som under ett visst antal år varit bosatta i landet i fråga. 5. 5. Det måste konstateras att, även om medlemsstaterna fört in antidiskrimineringsklausulen i fördraget, detta inte är någon garanti för att de kommer att godkänna ny lagstiftning eller att en sådan kommer att tillämpas på ett effektivt sätt. Man måste utöva påtryckningar på de nationella regeringarna så att de tillämpar de nya bestämmelserna skyndsamt och generellt. 5. I riktning mot ett rättsligt regelverk 6. Avslutande kommentarer 5. 1. ReK välkomnade i sitt yttrande 1996 avsikten att tillämpa antidiskrimineringsklausuler i gemenskapens instru- ment och stödde de förslag som lades fram vid regeringskonfe- rensen om att skärpa fördragsbestämmelser mot diskrimine- ring. 5. 2. Erfarenheterna av den befintliga lagstiftningen mot könsdiskriminering kan ge värdefulla lärdomar: Lagstiftningen mot könsdiskriminering har väsentligen begränsats till syssel- sättningsfrågor på grund av att den gällande rättsliga grunden varit så snäv; den har inte alltid omsatts i nationell lagstiftning på ett fullgott sätt och genomförs sällan effektivt. Det är inte många som skulle förneka att det finns en klyfta mellan könen vad beträffar lön och sysselsättning, även om direktivet om likabehandling har varit i kraft i gott och väl 20 år. 5. 3. Det är därför av avgörande betydelse att den framtida lagstiftningen får en övergripande omfattning (förutsättningar- na för detta finns i Amsterdamfördraget) och att det införs förfaranden för kontroll och tillämpning av lagstiftningen, inklusive individers rätt att låta sig företrädas av en annan person för att undvika risken för identifiering och vedergäll- ning. I antidiskrimineringsklausulen refereras också till en lång rad olika slag av diskriminering, men alla har olika orsaker och yttringar: Europeiska kommissionen borde utarbeta en rad enskilda direktiv om särskilda former av diskriminering för att komplettera ett allmänt ramdirektiv. Det finns ett tydligt behov att bekämpa rasism och 6. 1. andra former av trakasserier och diskriminering. Insatser behövs på lokal och regional nivå — liksom på nationell och europeisk nivå — med stöd från frivilligorganisationer, för att möjliggöra samordning och samarbete över gränserna, samt för att bekämpa rasistiska grupperingars allt större rörlighet och inbördes samordning inom den inre marknaden. 6. 1. 1. Rasism och diskriminering måste angripas på en lång rad politikområden: utbildning, yrkesutbildning och ungdom- spolitik, sysselsättning, social trygghet, hälsovård och välfärd, stadspolitik, boende, tillhandahållande av resurser och tjänster, offentliga organs verksamhet inklusive offentlig upphandling, osv. 6. 1. 2. En EU-lagstiftning med tydlig inriktning skulle kunna insatserna för att bekämpa rasismen och ge öka kraften i garantier för en gemensam hög säkerhetsnivå i EU och — med tanke på den förestående utvidgningen — i en större del av Europa. De verksamheter som nämns i handlingsplanen kommer också att bidra till en sammanhållen ansträngning för att bekämpa rasismen, men de måste samordnas väl och fullt ut återspegla de lokala och regionala myndigheternas roll och befogenheter. 7. Slutsatser 7. 1. Regionkommittén 5. 4. Exempelvis bör särskilda åtgärder diskuteras för att understödja de tio miljoner människor från tredje land som lagligen bor och arbetar inom Europeiska unionen. För närvarande åtnjuter många människor från tredje land för- månsbehandling i bosättningslandet genom bilaterala avtal 7. 1. 1. konstaterar att rasism, främlingsfientlighet, antisemi- tism och fientlighet mot islam är problem som förekommer överallt i Europa och som kräver ett agerande på europeisk nivå. 14. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 198/53 7. 1. 2. anser att lokala och regionala myndigheter på grund av närheten till medborgarna samt den kulturella mångfalden i deras ansvarsområden bär ett särskilt ansvar när det gäller att bekämpa diskriminering och utslagning och främja invånarnas deltagande i den politiska processen. 7. 3. 5. konstaterar utbildnings- och sysselsättningspoliti- kens viktiga roll när det gäller att angripa orsakerna till rasproblem samt utbildningsmyndigheternas och skolornas roll när det gäller att utarbeta kursplaner där man uppmuntrar värden som solidaritet, pluralism, tolerans och mångfald och förbättra undervisningen för gästarbetare. 7. 1. 3. anmodar de lokala och regionala myndigheterna att ge kampen mot rasism högsta prioritet vid uppläggningen av politiken. 7. 1. 4. konstaterar att handlingsplanen mot rasism har nära koppling till godkännandet av Amsterdamfördraget och de befogenheter och den lagstiftning som fördraget innebär och som kommer att ligga till grund för positiva insatser från Regionkommitténs sida. Angående EU:s befogenheter efter godkännandet av 7. 2. Amsterdamfördraget: konstaterar att Amsterdamfördraget fastslår att en av 7. 2. 1. EU:s målsättningar är att förebygga och bekämpa rasism och främlingsfientlighet (ny fördragsartikel 29 i Maastrichtfördra- get) samt att rådet har rätt att vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av ras eller etniskt ursprung, religion eller tro (ny fördragsartikel 13 i EG-fördraget). 7. 3. 6. uppmanar kommissionen att i samarbete med ReK utarbeta en handbok om de bästa metoderna när det gäller åtgärder på lokal och regional nivå för bekämpning av rasism. 7. 3. 7. förordar att man upprättar en mellaninstitutionell kontaktgrupp för samordning och främjande av åtgärder på EU-nivå i samarbete med det europeiska övervakningscentret mot rasism och främlingsfientlighet samt det europeiska nätverket mot rasism. 7. 4. Angående Regionkommittén: 7. 4. 1. anser att den som företrädare för lokala och regionala myndigheter på EU-nivå har en nyckelroll att spela när det gäller att främja EU-medborgarskap, social sammanhållning och lika tillgång till offentliga tjänster. 7. 2. 2. välkomnar kommissionsledamot Pa´draig Flynns ini- tiativ att under 1999 lägga fram ett förslag om ett ramdirektiv om antidiskriminering som skall kompletteras med ett antal individuella direktiv som är inriktade på särskilda frågor kring olika former av diskriminering. 7. 4. 2. erinrar om att lika möjligheter i vidaste bemärkelse är ett övergripande politiskt prioriteringsområde, vilket konsta- terades vid det extrainsatta presidiesammanträdet den 10 juni 1998. 7. 2. 3. Man begär att ReK skall rådfrågas direkt i alla lagstiftningsförslag till följd av ratificeringen av Amsterdam- fördraget när det gäller frågor kring antidiskriminering och lika möjligheter som är av betydelse för lokala eller regionala myndigheter. 7. 3. Angående handlingsplanen mot rasism: 7. 3. 1. välkomnar offentliggörandet av handlingsplanen mot rasism som en övergångsåtgärd som banar väg för framtida åtgärder till följd av ratificieringen av Amsterdamförd- raget. 7. 3. 2. välkomnar principen om att integrera antidiskrimi- neringsaspekter i andra politiska frågor, men hävdar att denna integration endast innebär kosmetiska ändringar i de åtgärder som finns i dag. Kommittén vill därför att man utarbetar en övergripande strategi för kampen mot rasismen samt att man inom planen utformar klara och genomförbara åtgärder för lokal och regional nivå. 7. 3. 3. åtgärder samt organisationer eller nätverk. efterlyser större anslag till europeiska antirasistiska 7. 4. 3. hänvisar till sin resolution och sina rapporter från september–november 1997 samt 1998 års avsiktsförklaring om lika möjligheter inom ReK, i synnerhet angående utskottens verksamhet och ReK:s personalpolitik, och bekräftar att beslu- tet är tillämpligt på alla former av diskriminering inklusive sådan som grundar sig på ras eller religion, och uppmanar generalsekreteraren att påskynda åtgärder mot detta. 7. 4. 4. stadga om ett icke-rasistiskt samhälle. stöder helhjärtat de europeiska politiska partiernas avvisar bestämt alla former av sammanslutningar 7. 4. 5. eller politiskt samarbete med eller mellan enskilda medlemmar eller politiska grupper som förespråkar en rasistisk eller diskriminerande politik eller som innehar ett offentligt ämbete med stöd av öppet rasistiska eller främlingsfientliga partier i fullmäktige. 7. 4. 6. åtar sig att delta i aktiviteter, forum och kampanjer runtom i EU där EU-institutionerna är involverade i kampen mot rasism. efterlyser tillförlitliga data och en utvärdering av 7. 3. 4. orsakerna till rasism och andra former av intolerans och diskriminering. åtar sig att genom sina etablerade förbindelser med 7. 4. 7. kandidatländerna i Central-, O¨ st- och Sydeuropa informera lokala och regionala myndigheter i dessa länder om gemenska- C 198/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 7. 1999 pens befintliga regelverk och de bästa metoderna i medlemssta- terna samt att göra sitt yttersta för att starta en dialog med grupper som arbetar med minoriteter eller invandrare inom kandidatländerna. Bryssel den 11 mars 1999. Regionkommitténs ordförande Manfred DAMMEYER BILAGA till Regionkommitténs yttrande Graz-deklarationen Mot bakgrund av det ovan sagda uttalades följande vid EU:s konferens om rasism och främlingsfientlighet, som hölls i Graz, O¨ sterrike, på 60-årsdagen av Kristallnatten. Respekten för mänskliga rättigheter utgör en grundläggande princip som delas av samtliga medlemsstater och garanteras av de demokratiska och pluralistiska politiska systemen inom Europeiska unionen samt grundar sig på parlamentariska institutioner och ett oberoende rättsväsen. Regionkommittén har avgivit både ett yttrande den 13 juni 1996(1) om förslag till rådets beslut om att utropa 1997 till EU:s år mot rasism och ett yttrande på eget initiativ den 12 juni 1997(2) om ”Rasism, främlingsfientlighet och antisemitism”. I Amsterdamfördraget fastslås uttryckligen att en av EU:s målsättningar är att förhindra och bekämpa rasism och främlingsfientlighet (nya artikel 29 i Maastrichtfördraget). Enligt EG-fördraget kan rådet enhälligt vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering som grundar sig på ras eller etniskt ursprung, religion eller trosövertygelse (nya artikel 13 i fördraget). I fördraget fastslås vidare att EU skall respektera grundläggande rättigheter, såsom de garanteras i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och såsom de följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner (nya artikel 6 i Maastrichtfördraget). Regionkommittén, i egenskap av det EU-organ som representerar lokala och regionala myndigheter, har en nyckelroll när det gäller att befrämja medborgarskapet i EU och måste därför vara särskilt energisk i kampen mot rasism och främlingsfientlighet. Dessa lokala och regionala myndigheter — som är den myndighetsnivå som är närmast medborgarna — har en konkret och oersättlig roll att spela i denna kamp, särskilt när det gäller att garantera en likvärdig tillgång till offentliga tjänster. En uppträdandekodex finns intagen i de europeiska politiska partiernas stadga om ett icke-rasistiskt samhälle, antagen i Utrecht den 28 februari 1998. 1. Konferensen avvisar bestämt alla former av samgående eller politiskt samarbete med partier som gör rasistiska eller främlingsfientliga uttalanden, på lokal, regional, nationell eller europeisk nivå och vädjar till alla demokratiska partier och alla myndigheter på samtliga nivåer att med alla till buds stående demokratiska medel motverka sådana gruppers och rasistiska rörelsers aktiviteter. (1) CdR 156/96 fin — EGT C 337, 11. 11. 1996, s. 63. (2) CdR 80/97 fin — EGT C 244, 11. 8. 1997, s. 58. 14. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 198/55 2. Konferensen stöder alla typer av initiativ och partnerskap mellan lokala, regionala, nationella och europeiska nivåer, särskilt för att ge likvärdig tillgång till sådana områden som utbildning, yrkesutbildning, bostäder och sysselsättning (med vetskap om vilken betydelsefull roll lokala och regionala myndigheter har i egenskap av arbetsgivare) och för att möjliggöra en framgångsrik integrering av olika grupper och ett ömsesidigt kulturellt berikande. 3. Konferensen anser att de lokala och regionala myndigheterna, på grund av deras närhet till gräsrotsnivån, bär ett särskilt ansvar för det samhällsproblem som utgörs av en tilltagande likgiltighet för diskriminering och utestängning av människor av annan ras eller av annat etniskt och kulturellt ursprung. 4. Konferensen uppmanar medlemsstaterna och/eller lokala och regionala myndigheter att, beroende på sina befogenheter på detta område, utforma och uppmuntra läroplaner för skolan som befrämjar sådana värden som solidaritet, pluralism, tolerans mot och accepterande av olikheter och som strävar efter att befrämja likvärdiga möjligheter; och att på ett likvärdigt sätt förbättra utbildningen för gästarbetare, baserat på de bästa praktiska erfarenheterna hos ett flertal lokala och regionala myndigheter. 5. Konferensen välkomnar Europeiska kommissionens nyligen publicerade åtgärdsplan mot rasism, vilken måste betraktas som en övergångsåtgärd som banar väg för lagstiftningsförslag och framtida åtgärder så snart Amsterdamfördraget har blivit ratificerat. 6. Konferensen välkomnar det nyligen upprättade europeiska nätverket mot rasism och främlingsfientlighet och godkännandet av ett åtgärdsprogram med huvudsakligt fokus på att starta kampanjer för att öka medvetenheten om antirasistiska åtgärder och att bistå med att koppla samman lokala, regionala och nationella problem med europeiska problem. 7. Konferensen förordar att Europeiskt centrum för övervakning av rasism och främlingsfientlighet samt europeiska nätverket för information om rasism och främlingsfientlighet ges större möjlighet att agera, och att samarbetet mellan gemenskapsinstitutionerna och Regionkommittén förnyas. 8. Konferensen uppmanar medlemsstaterna att underlätta en snabb politisk integration av gästarbetare från länder utanför EU, i överensstämmelse med lagen, och att eliminera alla aspekter som leder till rasism på vissa nationella politikområden och/eller när det gäller praxis för invandring och asyl. I detta sammanhang är deltagandet i lokala val bland stadigvarande bosatta medborgare från tredje land en viktig del av integrationen. Konferensen uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att ge kampen mot rasismen högsta prioritet i 9. politikens utformning. Graz den 9 november 1998


title: Resolution on the EU's priorities for the 55th Session of the United Nations Commission on Human Rights

eurovoc_concepts:
UN Commission
human rights


title: Reglamento (CE) n° 540/1999 de la Comisión de 11 de marzo de 1999 por el que se fija la restitución máxima a la exportación de trigo blando en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 2004/98

text: L 63/36 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 12. 3. 1999 REGLAMENTO (CE) No 540/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 11 de marzo de 1999 por el que se fija la restituci(cid:155)n m(cid:145)xima a la exportaci(cid:155)n de trigo blando en el marco de la licitaci(cid:155)n contemplada en el Reglamento (CE) no 2004/98 LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de los cereales (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 923/96 de la Comisi(cid:155)n (2), Visto el Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisi(cid:155)n, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen determi- nadas disposiciones de aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la concesi(cid:155)n de las restituciones a la exportaci(cid:155)n y a las medidas que deben adoptarse en caso de perturbaci(cid:155)n en el sector de los cereales (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2513/98 (4), y, en particular, su art(cid:146)culo 7, Considerando que el Reglamento (CE) no 2004/98 de la Comisi(cid:155)n (5), modificado por el Reglamento (CE) no 456/ 1999 (6) ha abierto una licitaci(cid:155)n de la restituci(cid:155)n y/o del gravamen a la exportaci(cid:155)n de trigo blando a determinados Estados ACP; Considerando que, en virtud del art(cid:146)culo 7 del Regla- mento (CE) no 1501/95, la Comisi(cid:155)n, bas(cid:145)ndose en las ofertas comunicadas y con arreglo al procedimiento esta- blecido en el art(cid:146)culo 23 del Reglamento (CEE) no 1766/ 92, puede decidir fijar una restituci(cid:155)n m(cid:145)xima a la expor- taci(cid:155)n siguiendo los criterios a que se refiere el art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CE) no 1501/95; que, en este caso, el contrato se adjudicar(cid:145) al licitador o licitadores cuya oferta sea igual o inferior a la restituci(cid:155)n m(cid:145)xima, y al licitador o licitadores cuya oferta se refiera a un gravamen a la expor- taci(cid:155)n; Considerando que la aplicaci(cid:155)n de los criterios precitados a la situaci(cid:155)n actual de los mercados del cereal conside- rado lleva a fijar la restituci(cid:155)n m(cid:145)xima a la exportaci(cid:155)n en el importe indicado en el art(cid:146)culo 1; Considerando que el Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de los cereales no ha emitido dictamen alguno en el plazo establecido por su presidente, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Para las ofertas comunicadas del 5 al 11 de marzo de 1999 en el marco de la licitaci(cid:155)n contemplada en el Regla- mento (CE) no 2004/98, la restituci(cid:155)n m(cid:145)xima a la expor- taci(cid:155)n de trigo blando se fijar(cid:145) en 39,97 EUR/t. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 12 de marzo de 1999. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 11 de marzo de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) DO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) DO L 258 de 22. 9. 1998, p. 4. (6) DO L 55 de 3. 3. 1999, p. 5


title: Resolución sobre la situación en Kosovo

eurovoc_concepts:
Kosovo
Serbia
settlement of disputes
summit meeting


title: Reglamento (CE) nº 534/1999 de la Comisión de 11 de marzo de 1999 por el que se fijan los límites de financiación de las medidas para la mejora de la calidad de la producción oleícola para el ciclo de producción 1999/2000

eurovoc_concepts:
EU financing
olive-growing
product quality
production aid
production improvement

text: L 63/28 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 12. 3. 1999 REGLAMENTO (CE) No 534/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 11 de marzo de 1999 por el que se fijan los l(cid:146)mites de financiaci(cid:155)n de las medidas para la mejora de la calidad de la producci(cid:155)n ole(cid:146)cola para el ciclo de producci(cid:155)n 1999/2000 LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento no 136/66/CEE del Consejo, de 22 de septiembre de 1966, por el que se establece la organi- zaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de las materias grasas (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Regla- mento (CE) no 1638/98 (2), Visto el Reglamento (CE) no 528/1999 de la Comisi(cid:155)n, de 10 de marzo de 1999, por el que se establecen medidas destinadas a mejorar la calidad de la producci(cid:155)n ole(cid:146)- cola (3), y, en particular, el apartado 2 de su art(cid:146)culo 3, Considerando que el apartado 2 del art(cid:146)culo 3 del Regla- mento (CE) no 528/1999 prev(cid:130) la fijaci(cid:155)n, para cada ciclo de producci(cid:155)n de doce meses, de l(cid:146)mites de financiaci(cid:155)n de las medidas para mejorar la calidad de la producci(cid:155)n ole(cid:146)cola y su impacto sobre el medio ambiente que pueden llevarse cabo en cada Estado miembro productor; a Considerando que, en el primer a(cid:157)o de aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CE) no 528/1999 y habida cuenta de su fecha de entrada en vigor, es necesario establecer un plazo suplementario para elaborar el programa de medidas correspondientes al ciclo de producci(cid:155)n de 1999/2000; Considerando que el Reglamento (CE) no 2095/98 de la Comisi(cid:155)n, de 30 de septiembre de 1998, por el que se fijan, para la campa(cid:157)a de comercializaci(cid:155)n 1997/98, la producci(cid:155)n estimada de aceite de oliva y el importe de la ayuda unitaria a la producci(cid:155)n que puede ser antici- pada (4), fija dicha producci(cid:155)n estimada en 2 290 600 toneladas; que esta producci(cid:155)n estimada se divide en 1 157 000 toneladas para Espa(cid:157)a, 422 000 toneladas para Grecia, 670 000 toneladas para Italia, 39 000 toneladas para Portugal y 2 600 toneladas para Francia; que la deducci(cid:155)n que se aplica a la ayuda a la producci(cid:155)n de esta campa(cid:157)a de comercializaci(cid:155)n de aceite de oliva sirve de base para la financiaci(cid:155)n de las medidas de mejora de la calidad del ciclo de producci(cid:155)n que comienza el 1 de mayo de 1999; Considerando que las medidas que deben llevarse a cabo tienen unos costes m(cid:146)nimos relativamente fijos; que el l(cid:146)mite de financiaci(cid:155)n total para determinados Estados miembros puede resultar insuficiente; que, por consi- guiente, es necesario fijar los l(cid:146)mites adecuados para dichos casos; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de materias grasas, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Para el ciclo de producci(cid:155)n comprendido entre el 1 de mayo de 1999 y el 30 de abril de 2000, los l(cid:146)mites de financiaci(cid:155)n de las medidas previstas en el p(cid:145)rrafo primero del apartado 2 del art(cid:146)culo 3 del Reglamento (CE) no 528/1999 ser(cid:145)n: — Espa(cid:157)a — Grecia — Francia — Italia 14 039 000 EUR 5 846 000 EUR 49 000 EUR 9 081 000 EUR — Portugal 632 000 EUR. Art(cid:146)culo 2 No obstante lo dispuesto en el apartado 1 del art(cid:146)culo 2 del Reglamento (CE) no 528/1999, la fecha l(cid:146)mite para elaborar el programa de medidas correspondientes al ciclo de producci(cid:155)n 1999/2000 ser(cid:145) el 30 de abril de 1999. Art(cid:146)culo 3 No obstante lo dispuesto en el apartado 3 del art(cid:146)culo 3 del Reglamento (CE) no 528/1999, la contribuci(cid:155)n finan- ciera nacional complementaria para los Estados miembros cuyo l(cid:146)mite de financiaci(cid:155)n previsto en el art(cid:146)culo 1 no supere 100 000 euros, podr(cid:145) alcanzar un m(cid:145)ximo de 250 000 euros. Art(cid:146)culo 4 (1) DO 172 de 30. 9. 1966, p. 3025/66. (2) DO L 210 de 28. 7. 1998, p. 32. (3) DO L 62 de 11. 3. 1999, p. 8. (4) DO L 266 de 1. 10. 1998, p. 62. El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el s(cid:130)ptimo d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. 12. 3. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 63/29 El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 11 de marzo de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n


title: Parecer do Comité das Regiões sobre o «Livro Branco - Pagamento justo pela utilização das infra-estruturas - Uma abordagem gradual para um quadro comum de tarifação das infra-estruturas de transportes da União Europeia»

eurovoc_concepts:
charges for use of infrastructure
harmonisation of prices
transport infrastructure

text: C 198/16 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 14. 7. 1999 Parecer do Comité das Regio˜ es sobre o «Livro Branco — Pagamento justo pela utilizaça˜o das infra-estruturas Uma abordagem gradual para um quadro comum de tarifaça˜ o das infra-estruturas de transportes da Unia˜o Europeia» O COMITE´ DAS REGIO˜ ES, (1999/C 198/04) Tendo em conta o Livro Branco da Comissa˜o Europeia «Pagamento justo pela utilizaça˜o das infra-estruturas — Uma abordagem gradual para um quadro comum de tarifaça˜o das infra-estruturas de transportes da Unia˜o Europeia» (COM(1998) 466 final); Tendo em conta a decisa˜o da Mesa, de 15 de Julho de 1998, de, ao abrigo do artigo 198. o-C, quarto para´grafo, do Tratado que institui a Comunidade Europeia, emitir parecer e incumbir a Comissa˜o 3 «Redes Transeuropeias, Transportes e Sociedade da Informaça˜o» da preparaça˜o dos trabalhos sobre esta matéria; Tendo em conta o projecto de parecer (CdR 408/98 rev. 1) adoptado pela Comissa˜o 3 em 22 de Janeiro de 1999 (relatores: W. Weingartner e O. Bennett); Considerando o «Livro Verde — Para uma formaça˜o correcta e eficiente dos preços dos transportes — Opço˜ es de polı´tica para a internalizaça˜o dos custos externos dos transportes na Unia˜o Europeia» (COM(95) 691 final); Considerando a resoluça˜o do Comité das Regio˜ es sobre a «Carta Europeia das regio˜ es e municı´pios para uma polı´tica de transportes progressiva e duradoura» (CdR 347/97 fin) (1); e tendo presentes as propostas de directiva da Comissa˜o sobre a continuaça˜o do desenvolvimento dos caminhos-de-ferro: — alteraça˜o da Directiva 91/440/CEE do Conselho relativa ao desenvolvimento dos caminhos-de-ferro comunita´rios; — alteraça˜o da Directiva 95/18/CE do Conselho relativa às licenças das empresas de transporte ferrovia´rio; — proposta de directiva do Conselho relativa à repartiça˜o de capacidade de infra-estrutura ferrovia´ria, à aplicaça˜o de taxas de utilizaça˜o da infra-estrutura ferrovia´ria e à certificaça˜o da segurança (COM(1998) 480 final — 98/0267(SYN)), bem como a proposta relativa ao desenvolvimento do transporte combinado; — alteraça˜o da Directiva 92/106/CEE do Conselho relativa ao estabelecimento de regras comuns para certos transportes combinados de mercadorias entre Estados-Membros; Considerando o parecer do Comité das Regio˜ es, de 16 de Janeiro de 1997, sobre o «Livro Verde — Para uma formaça˜o correcta e eficiente dos preços dos transportes — Opço˜ es de polı´tica para a internalizaça˜o dos custos externos dos transportes da Unia˜o Europeia» e sobre a «Proposta de directiva do Conselho relativa à tributaça˜o dos veı´culos utilita´rios pesados na utilizaça˜o de certas infra-estruturas» (CdR 364/96 fin) (2); Considerando o parecer do Comité das Regio˜ es de 12 de Março de 1998 sobre «Uma estratégia de transporte integrada e coerente para o poder regional e local e a Unia˜o Europeia» (CdR 255/97 fin) (3), adoptou na 28. a reunia˜o plena´ria de 10 e 11 de Março de 1999 (sessa˜o de 11 de Março), por unanimidade, o presente parecer. 1. Introduça˜o 1. 1. O Livro Branco da Comissa˜o «Pagamento justo pela utilizaça˜o das infra-estruturas» é a continuaça˜o lo´ gica das propostas que foram avançadas primeiramente no Livro Verde «Para uma formaça˜o correcta e eficiente dos preços dos transportes» (4). O presente Livro Branco é, portanto, tal como o livro verde que o antecedeu, um elemento importante da estratégia da Comissa˜o Europeia para promover sistemas de transportes mais eficientes, através da criaça˜o de um mercado no qual os preços justos ha˜o-de contribuir para assegurar os sistemas de transportes e os fluxos de tra´fego de um modo que seja sustenta´vel a longo prazo. (1) JO C 251 de 10. 8. 1998, p. 7. (2) JO C 116 de 14. 4. 1997, p. 58. (3) JO C 180 de 11. 6. 1998, p. 1. (4) COM(95) 691 final. 1. 2. Para além de outros trabalhos iniciados pela Comissa˜o, como por exemplo os relato´ rios dos grupos de alto nı´vel sobre as parcerias entre o sector pu´ blico e o sector privado (1997) e sobre a tarifaça˜o das infra-estruturas dos transportes (1998), reuniu, igualmente, o Conselho Conjunto de Ministros dos 14. 7. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 198/17 Transportes e do Ambiente para debater a optimizaça˜o da utilizaça˜o das infra-estruturas existentes e a passagem para a utilizaça˜o de modos de transporte mais benignos para o ambiente, apelando ainda à reduça˜o do consumo de combustı´- veis e do ruı´do, bem como das emisso˜ es de substâncias to´ xicas. 1. 3. O Livro Branco reitera, ainda, a grande importância das infra-estruturas de transportes europeias para o crescimento econo´ mico, para a mobilidade dos trabalhadores, para a competitividade e para a qualidade de vida. Observa, ao mesmo tempo, que o fornecimento desta infra-estrutura e a sua utilizaça˜o o mais eficiente possı´vel esta˜o a tornar-se cada vez mais difı´ceis. O Comité faz notar que as tendências actuais de utilizaça˜o e do volume de transporte, conjugadas com a utilizaça˜o cada vez mais excessiva das infra-estruturas e com a fazem surgir du´ vidas relativamente à poluiça˜o ambiental sustentabilidade dos transportes. O Comité congratula-se com o facto de a Comissa˜o o ter reconhecido no Livro Branco. 2. Temas principais e linhas-mestras O Comité apoia as seguintes linhas-mestras estabelecidas no Livro Branco. 2. 1. A descriça˜o dos elementos de custo das infra-estruturas dos transportes é u´ til e apropriada, pois revela, independente- mente do modo de transporte em questa˜o, a composiça˜o dos custos subjacentes às infra-estruturas. Um ponto importante é que tanto os custos fixos, que sa˜o independentes dos fluxos de tra´fego, como os custo varia´veis, que variam em funça˜o dos nı´veis de tra´fego, acarretam componentes de custos internos e externos. Devia-se efectuar uma ana´lise de fundo dos custos e benefı´cios sociais para o fornecimento de infra-estruturas que incluı´sse todos estes componentes dos custos. Além disso, tal como o Grupo de Alto Nı´vel sobre a Tarifaça˜o das Infra-estruturas de Transportes salientou no seu relato´ rio final, deviam-se, primeiramente, identificar todos os elementos potenciais de custo e so´ depois decidir quais os elementos que devem servir de base para o ca´lculo das taxas aplica´veis aos utilizadores. 2. 2. A fiscalidade actualmente aplicada ao sector dos trans- portes na˜o é, regra geral, baseada num ca´lculo dos custos reais, sendo essa, em parte, a raza˜o para os problemas existentes presentemente nos transportes: — distorço˜ es de concorrência entre os Estados-Membros; — distorço˜ es de concorrência entre modos de transporte; — negligência dos aspectos sociais e ecolo´ gicos; — dificuldades no financiamento de investimentos em infra- -estruturas. Além disso, em condiço˜ es idênticas, os diferentes sistemas de tarifaça˜o utilizados actualmente distorcem ainda mais a situaça˜o dos custos e benefı´cios (por exemplo, os diferentes nı´veis de impostos sobre o consumo de combustı´veis signifi- cam que os consumidores tentam comprar o seu combustı´vel onde é mais barato e na˜o onde o va˜o utilizar). As novas estruturas de tarifaça˜o deviam promover quer a utilizaça˜o eficiente das infra-estruturas existentes, quer a oferta eficiente de novas infra-estruturas. 2. 3. Ao desenvolver-se uma abordagem comunita´ria para o financiamento dos custos das infra-estruturas deve-se ter em conta o princı´pio da subsidiariedade. Embora se devam aplicar os mesmos princı´pios ba´sicos de tarifaça˜o aos mais importantes meios de transporte em cada Estado-Membro, é inevita´vel que as estruturas e os nı´veis de tarifaça˜o resultantes variem de acordo com o modo de transporte e a sua localizaça˜o, devido a diferentes motivos de ordem econo´ mica e social, em diferentes regio˜ es. Neste caso, as autarquias locais e regionais devem estar envolvidas no processo de decisa˜o relativo à aplicaça˜o das taxas, estabelecendo o equilı´brio entre a necessidade de evitar distorço˜ es de concorrência na UE e os local e interesses sociais, ambientais e econo´ micos a nı´vel regional. Do mesmo modo, uma futura abordagem comunita´ria 2. 4. para o financiamento dos custos das infra-estruturas deve ser aplicada em todos os Estados-Membros com base nos mesmos princı´pios e em condiço˜ es compara´veis, respeitando-se o princı´pio do «poluidor-pagador» e os princı´pios territoriais (pagamento dos custos onde estes surgem). Uma vez que têm de ser consideradas as circunstâncias locais, a abordagem comunita´ria deve, naturalmente, ter um certo grau de flexibili- dade. 2. 5. A abordagem proposta para os custos baseia-se na suposiça˜o de que uma estrutura de tarifaça˜o orientada para os custos marginais é uma boa soluça˜o. Define-se custos margi- nais como os custos varia´veis em que se incorre por cada veı´culo ou transporte suplementar que utiliza a infra-estrutura. Sem analisar aqui ao pormenor esta abordagem para financia- mento dos custos, o Comité nota com satisfaça˜o que a mesma lança os alicerces para o financiamento de infra-estruturas mediante taxas cobradas aos utilizadores e até mesmo para a utilizaça˜o de receitas de um modo de transporte para financiar medidas de infra-estrutura para outro modo. O financiamento cruzado permitira´ a construça˜o de infra-estruturas de trans- porte que criem condiço˜ es para a intermodalidade e a con- corrência intramodal. Contudo o Comité reconhece também a validade de ter em conta outras formas de tarifaça˜o para além da tarifaça˜o pelo custo social marginal, ou seja, a tarifaça˜o pela escassez. E´ correcta a intença˜o de se deixar a decisa˜o do modo 2. 6. de utilizaça˜o das receitas provenientes do sistema de tarifaça˜o proposto ao critério dos Estados-Membros. Tal é particular- mente necessa´rio do ponto de vista da inclusa˜o dos custos sociais externos, pois so´ deste modo se podera˜o utilizar as receitas disponı´veis para resolver problemas, onde quer que estes surjam. Contudo, por razo˜ es de subsidiariedade, as regio˜ es também devem estar envolvidas neste processo. 2. 7. A proposta da Comissa˜o de se utilizar uma abordagem de tarifaça˜o baseada nos custos marginais para toda a infra- -estrutura de transportes, para todos os modos de transporte, para os terminais e para os sistemas de informaça˜o e de comunicaça˜o, segue a mesma ordem de ideias avançada pelo C 198/18 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 14. 7. 1999 CR no parecer sobre o Livro Verde «Para uma formaça˜o correcta e eficiente dos preços dos transportes» (CdR 364/96 fin). O Livro Verde da Comissa˜o (COM(95) 691) focava principalmente o aspecto das tarifas rodovia´rias e dos proble- mas de tra´fego. O Comité acolhe favoravelmente o alarga- mento do debate a toda a infra-estrutura de transportes. A aplicaça˜o gradual da nova abordagem comunita´ria 2. 8. de tarifaça˜o corresponde, igualmente, aos pontos de vista das regio˜ es (cf. o apelo lançado no parecer sobre o Livro Verde «Para uma formaça˜o correcta e eficiente dos preços dos transportes»). Uma questa˜o particularmente importante é a obtença˜o de um acordo quanto ao método a ser utilizado para calcular os custos marginais. Este aspecto foi igualmente mencionado no parecer acima citado. A primeira fase prepara- to´ ria proposta (três anos, 1998-2000) deve ser suficiente para o efeito. 2. 9. A reestruturaça˜o da fiscalidade existente proposta na segunda fase sera´, igualmente, necessa´ria para a aplicaça˜o da abordagem. Contudo, uma vez que esta reestruturaça˜o esta´ directamente ligada ao desenvolvimento de uma polı´tica fiscal geral, o calenda´rio de aplicaça˜o da abordagem de tarifaça˜o na˜o é ta˜o importante como o desenvolvimento pelos governos dessa polı´tica fiscal geral. Tal significa que a segunda fase pode mesmo na˜o se chegar a aplicar, por exemplo, no caso de na˜o se alcançarem todos os requisitos prévios relativos à tributaça˜o geral. Sem querer comentar ao pormenor as medidas de 2. 10. aplicaça˜o avançadas para cada modo de transporte, o Comité gostaria, no entanto, de salientar que o Livro Branco foca essencialmente as medidas priorita´rias para a primeira e segunda fases. Deve ser considerada priorita´ria a obtença˜o de dados 2. 11. ou ana´lises para as estimativas de custos nas situaço˜ es em que estes na˜o esta˜o disponı´veis. E´ adequado que esta tarefa seja supervisionada por um Comité de Peritos Governamentais e o Comité das Regio˜ es espera estar representado de forma adequada neste organismo. Os métodos utilizados para ca´lculo dos custos dos 2. 12. diversos modos de transporte deviam ser o mais uniformes possı´vel. Contudo, a proposta de introduça˜o de pra´ticas de transparência da contabilidade e de «contabilidade dos transportes» e a proposta de melhorar as estatı´sticas de transporte sugere que na˜o sera´ possı´vel completar o trabalho rapidamente e que estes métodos na˜o devem, portanto, estar disponı´veis atempadamente. 2. 13. No que diz respeito às alteraço˜ es necessa´rias para a aplicaça˜o de uma polı´tica fiscal no domı´nio dos transportes, remete-se mais uma vez para a problema´tica temporal com ela relacionada (ver ponto 2. 9). 2. 14. As regras para as ajudas estatais sa˜o extremamente importantes para qualquer sistema de custos comunita´rio que pretenda estabelecer preços justos pela utilizaça˜o de infra-estruturas, pois a concorrência esta´ directamente em causa. Sera´, portanto, imperioso rever os regulamentos existen- tes, quando se desenvolver o novo sistema de custos. Contudo, sera´ claramente necessa´rio prever uma certa flexibilidade nas regras das ajudas estatais para se permitir a oferta de infra-estruturas em zonas periféricas e zonas de baixa densi- dade populacional. 3. Propostas e recomendaço˜ es 3. 1. No parecer do Comité das Regio˜ es sobre o Livro Verde «Para uma formaça˜o correcta e eficiente dos preços dos transportes» (CdR 364/96 fin), de 16 de Janeiro de 1997, levantam-se algumas du´ vidas relativamente ao facto de ser possı´vel alcançar alteraço˜ es na utilizaça˜o dos diversos modos de transporte apenas através dos custos e preços. O comporta- mento é determinado por inu´ meros outros factores (por exemplo, psicolo´ gicos, histo´ ricos, sociolo´ gicos, geogra´ficos), o que leva a concluir que a procura de outras formas de transporte so´ em pequena medida pode ser orientada pelos preços e as alteraço˜ es pretendidas no comportamento so´ podem ser conseguidas de forma insuficiente. O Comité sugere outras formas de alterar o comportamento dos utilizadores como a de pôr termo a regalias extra-salariais concedidas pelas empresas que incentivam a utilizaça˜o do automo´ vel: incentivos fiscais, estacionamento gratuito. Nos termos do princı´pio de subsidiariedade, devem ser conferidos às pessoas colectivas pu´ blicas locais e regionais mais poderes para aplicar medidas que possam alterar os padro˜ es de utilizaça˜o tendo em conta as condiço˜ es existentes na sua a´rea administrativa ou regia˜o. 3. 2. Chama-se mais a uma vez a atença˜o para o facto de que os custos e os preços so´ podem trazer alteraço˜ es relativamente às escolhas de transporte se existirem alternativas vantajosas e igualmente eficientes e competitivas. Assim, devem ser criadas novas infra-estruturas de transporte alterna- tivo onde for necessa´rio (por exemplo, redes transeuropeias). O Livro Branco antevê, pelo menos, tal, pois que a abordagem para o financiamento de custos prevê que as infra-estruturas podem ser financiadas por taxas aplicadas aos utilizadores mediante taxas excepcionais para além dos custos marginais. O Comité critica particularmente o fracasso de na˜o se 3. 3. ter alcançado, até agora, qualquer progresso no que diz respeito a melhorar a precisa˜o no estabelecimento dos custos. A Comissa˜o tem vindo a elaborar uma multiplicidade de propostas de directivas e regulamentos, de livros verdes e brancos, numa tentativa de definir uma polı´tica de transportes virada para as necessidades de hoje, incluindo naturalmente medidas relativas aos custos e preços dos transportes. Contudo, a aplicaça˜o destas propostas falhou redondamente, em parte porque os modos de transporte afectados desenvolveram contra-estratégias e, pelo menos até agora, com sucesso, e também em parte porque deciso˜ es importantes do Conselho têm sido bloqueadas por interesses nacionais. 3. 4. O Comité das Regio˜ es aguarda agora um total repensar da questa˜o da parte dos que decidem. O Comité das Regio˜ es faz, portanto, as seguintes observaço˜ es e propostas: 3. 4. 1. O Comité acolhe favoravelmente as propostas do Livro Branco, que considera uma base importante para a 14. 7. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 198/19 continuaça˜o do debate sobre os custos dos transportes, e espera que as questo˜ es debatidas e as medidas/propostas nele avançadas contribuam para a aplicaça˜o de uma polı´tica de transportes baseada na sustentabilidade. 3. 4. 9. No que diz respeito ao transporte ferrovia´rio, o Comité apela a que se tomem em consideraça˜o as necessidades especiais dos transportes locais e regionais, especialmente no que se refere à atribuiça˜o de capacidade e de rotas ou percursos. 3. 4. 2. As medidas do Livro Branco orientadas para cada modo de transporte necessitam de uma estrutura grandemente alterada de taxas e tarifas de transporte. As autarquias locais e regionais da Unia˜o Europeia esperam ser consultadas de forma apropriada sobre a estruturaça˜o destas medidas fiscais e participar no processo de decisa˜o. 3. 4. 3. O Comité partilha da opinia˜o da Comissa˜o de que um novo sistema para financiamento dos custos de transporte so´ pode ser introduzido gradualmente, sobretudo porque este deve ter em consideraça˜o a posiça˜o jurı´dica de partida de cada modo de transporte, bem como as complexas questo˜ es suscitadas pela introduça˜o de um novo sistema de tarifaça˜o. O Comité considera, contudo, que é possı´vel dar os primeiros passos para o financiamento dos custos externos durante a primeira fase, especialmente nos domı´nios em que a poluiça˜o ambiental e o fluxo de tra´fego o tornam um assunto premente. O Comité insta a que o novo sistema de financia- 3. 4. 4. mento dos custos seja definido de forma a que o pagamento pela utilizaça˜o da infra-estrutura de transportes seja feito no ponto de utilizaça˜o. Tal significa que se deve aplicar o princı´pio territorial e apenas no caso de aplicaça˜o deste princı´pio se pode tornar transparente a inclusa˜o dos custos externos. Devia ser possı´vel as regio˜ es directamente afectadas participarem na concepça˜o deste novo sistema. O Comité solicita que o novo sistema de custos 3. 4. 5. proporcione incentivos financeiros para a utilizaça˜o de tecno- logias ditas limpas, no interesse de uma maior preocupaça˜o com a natureza e com o ambiente, pois tais tecnologias podem reduzir os componentes negativos de custo externo. 3. 4. 6. O Comité concorda com a Comissa˜o em que a decisa˜o relativamente ao modo de utilizaça˜o das receitas provenientes das taxas e tarifas de transporte deve ficar ao critério dos Estados-Membros. O Comité considera, igual- mente, que sempre que possı´vel, as receitas devem ser utilizadas a nı´vel das autarquias locais e regio˜ es. 3. 4. 7. O Comité assume, igualmente, que o novo sistema se baseara´ no princı´pio do poluidor-pagador. O sistema escolhido deve ser o mais simples e transparente possı´vel e publicitado adequadamente, de forma a garantir que é compreendido pelo pu´ blico. 3. 4. 8. O Comité perfilha do ponto de vista da Comissa˜o de que ao financiarem-se os custos do transporte rodovia´rio se deve concentrar a atença˜o essencialmente nas taxas de utili- zaça˜o por veı´culos pesados de transporte de mercadorias. Deve -se, igualmente, garantir que as taxas regionais sejam compatı´veis com os sistemas de tarifaça˜o utilizados nas conurbaço˜ es. Os sistemas de taxas de utilizaça˜o devera˜o ser definidos de forma a na˜o agravar as desvantagens dos veı´culos pesados nas zonas periféricas. 3. 4. 10. Do mesmo modo, no referente ao transporte aéreo regional, que é de extrema importância para as autarquias locais e regio˜ es, o Comité insta a que se aprecie de perto a concessa˜o de faixas hora´rias e as taxas de aeroporto. Devido à eficiência energética dos transportes marı´- 3. 4. 11. timos em comparaça˜o com outros modos de transporte, como o aéreo e o rodovia´rio, o quadro de tarifaça˜o e a polı´tica fiscal devem ter como objectivo promover uma transferência destes para a navegaça˜o marı´tima de pequeno curso e para a navegaça˜o interior. Tal permitiria uma reduça˜o significativa das emisso˜ es de CO2 causadas pelos transportes, de acordo com a comunicaça˜o da Comissa˜o sobre transportes e CO2 (COM(1998) 204 final). Além disso, sa˜o necessa´rios um quadro de tarifaça˜o e uma polı´tica fiscal meticulosos para o sector dos transportes marı´timos que minimizem os efeitos negativos nas regio˜ es periféricas dependentes dos transportes marı´timos. 3. 4. 12. O Comité solicita estar representado de forma adequada no Comité de peritos Governamentais sobre a tarifaça˜o pela utilizaça˜o de infra-estruturas, de modo a poder representar os interesses das autarquias locais e das regio˜ es da Unia˜o Europeia. O Comité concorda com a Comissa˜o em que o 3. 4. 13. impacto de uma alteraça˜o do financiamento dos custos de transporte nas zonas remotas ou nas zonas com atraso de desenvolvimento necessita de estudo adicional. Devia ser possı´vel manter as taxas mais baixas em zonas com infra- -estruturas subdesenvolvidas e com baixos fluxos de tra´fego, assim como permitir uma certa flexibilidade em todas e quaisquer medidas aplicadas, de forma a ter em conta as necessidades locais e regionais. A participaça˜o dos poderes pu´ blicos locais e regionais, nos termos do princı´pio da subsidiariedade, é essencial na tomada de deciso˜ es sobre as condiço˜ es locais. 3. 4. 14. O Comité sugere que, para além dos estudos e da investigaça˜o ja´ mencionados, se lance investigaça˜o fundamen- tal para se determinar se o comportamento do utilizador pode ser influenciado pelos custos e preços e em que medida, se tal for o caso, bem como os outros factores principais que influenciam o comportamento do utilizador. O Comité receia que seja necessa´rio fixar custos individualizados ou custos para cada utilizaça˜o de infra-estrutura ta˜o elevados que sejam economicamente e ou socialmente inaceita´veis e, consequente- mente, impratica´veis. 3. 4. 15. O Comité das Regio˜ es propo˜ e igualmente que os custos sociais marginais sejam constantemente supervisiona- dos, pois uma série de medidas (como por exemplo alteraço˜ es no pessoal e nas estruturas de gesta˜o dos caminhos-de-ferro) podem baixar os custos e, portanto, alterar os custos sociais marginais. C 198/20 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 14. 7. 1999 4. Concluso˜ es 4. 1. O Comité das Regio˜ es acolhe favoravelmente o Livro Branco da Comissa˜o e a inclusa˜o dos princı´pios de sustentabili- dade e de eficiência, bem como os objectivos de reduzir as emisso˜ es de gases com efeito de estufa, como o CO2, prove- nientes dos transportes. As boas infra-estruturas de transportes sa˜o essenciais para o desenvolvimento econo´ mico e social da Europa, se forem guiadas por estes princı´pios-chave. A acça˜o proposta no documento da Comissa˜o tem 4. 2. por objectivo forçar uma transferência modal de modos de transporte ambientalmente menos eficientes, como o rodovia´rio e o aéreo, e promove a intermodalidade entre modos de transporte ambientalmente mais eficientes, como o ferrovia´rio, o marı´timo e a navegaça˜o interior, que reduzira˜o os congestionamentos nas estradas e as emisso˜ es de gases com efeito de estufa. Contudo, para que o transporte ferrovia´rio se torne mais eficiente e uma verdadeira alternativa ao transporte rodovia´rio, é necessa´rio liberalizar o mercado. Um mercado u´ nico do transporte ferrovia´rio abriria o acesso entre as redes. O Comité encoraja também o desenvolvimento das redes transeuropeias e dos corredores transeuropeus ferrovia´rios de mercadorias que muito aumentara˜o a eficiência. Bruxelas, 11 de Março de 1999. E´ o´ bvio que os actuais sistemas de tributaça˜o e tarifaça˜o 4. 3. na Europa sa˜o factores significativos nas distorço˜ es que ocorrem no sector dos transportes e pelas consequentes ineficiências, congestionamentos e poluiça˜o. O Comité acolhe favoravelmente as propostas para um sistema de tarifaça˜o baseado nos princı´pios do custo social marginal, do poluidor- -pagador, da territorialidade e de internalizaça˜o dos custos externos. O Comité salienta a importância de uma ana´lise exaustiva de custos-benefı´cios sociais da oferta de infra- -estruturas, bem como dos dados e estudos necessa´rios para calcular o quadro dos custos marginais. 4. 4. As medidas que sera˜o aplicadas apo´ s o estabelecimento de um quadro de tarifaça˜o, acarretara˜o alteraço˜ es significativas para os utilizadores de transportes. As autarquias locais e regio˜ es têm um amplo papel a desempenhar na promoça˜o de uma utilizaça˜o mais eficiente dos transportes. Um sistema de tarifaça˜o simples e justo, que promova o princı´pio do poluidor-pagador e seja bem publicitado ao pu´ blico, ajudara´ a assegurar o apoio da opinia˜o pu´ blica e a alterar comportamen- tos e atitudes. O objectivo da acça˜o proposta pela Comissa˜o é 4. 5. alcançar uma maior utilizaça˜o das infra-estruturas de trans- porte, mais eficientes e com padro˜ es de utilizaça˜o deseja´veis do ponto de vista social e ambiental. O Comité das Regio˜ es subscreve este ponto de vista. O Presidente do Comité das Regio˜es Manfred DAMMEYER


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 541/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 11ης Μαρτίου 1999 για καθορισμό της μέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή κριθής στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1078/98

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund

text: 12. 3. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 63/37 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 541/1999 TGS EPITQOPGS tgr 11gr Laqt(cid:148)ou 1999 cia jahoqisl(cid:149) tgr l(cid:146)cistgr epistqov(cid:147)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) jqih(cid:147)r sto pka(cid:148)sio tou diacymislo(cid:151) pou pqobk(cid:146)petai stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1078/98 G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) dgliouqc(cid:148)ar joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 (2), tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1501/95 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 29gr Ioum(cid:148)ou 1995, peq(cid:148) hesp(cid:148)seyr oqisl(cid:146)mym keptoleq(cid:150)m jam(cid:149)mym evaqloc(cid:147)r tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, (cid:149)som avoq(cid:145) tg woq(cid:147)cgsg epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147), jah(cid:150)r jai ta l(cid:146)tqa ta opo(cid:148)a pq(cid:146)pei ma kalb(cid:145)momtai se peq(cid:148)ptysg diataqaw(cid:147)r tgr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2513/98 (4), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 4, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti, le tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1078/98 tgr Epitqop(cid:147)r (5), pqojgq(cid:151)whgje diacymisl(cid:149)r cia tom jahoqisl(cid:149) tgr epi- stqov(cid:147)r (cid:147)/jai tou v(cid:149)qou jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) jqih(cid:147)r pqor (cid:149)ker tir tq(cid:148)ter w(cid:150)qer· (cid:149)ti to (cid:145)qhqo 7 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1501/95, pqobk(cid:146)- pei (cid:149)ti, le b(cid:145)sg tir amajoimyhe(cid:148)ser pqosvoq(cid:146)r, g Epitqop(cid:147) d(cid:151)matai, s(cid:151)lvyma le tg diadijas(cid:148)a pou pqobk(cid:146)petai sto (cid:145)qhqo 23 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92, ma apova- s(cid:148)sei ma jahoq(cid:148)sei lia l(cid:146)cistg epistqov(cid:147) jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147), kalb(cid:145)momtar up(cid:149)xg ta jqit(cid:147)qia pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1501/95· (cid:149)ti stgm peq(cid:148)ptysg aut(cid:147), o diacymisl(cid:149)r jatajuq(cid:150)metai s’ eje(cid:148)mom (cid:147) s’ eje(cid:148)mour ej tym pqosveq(cid:149)mtym tym opo(cid:148)ym g pqosvoq(cid:145) e(cid:148)mai lijq(cid:149)teqg (cid:147) (cid:148)sg ap(cid:149) tg l(cid:146)cistg epistqov(cid:147) jah(cid:150)r jai se eje(cid:148)mom (cid:147) se eje(cid:148)mour tym upobakk(cid:149)mtym tym opo(cid:148)ym g pqosvoq(cid:145) avoq(cid:145) v(cid:149)qo jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147)· (cid:149)ti g evaqloc(cid:147) tym amyt(cid:146)qy jqitgq(cid:148)ym stgm paqo(cid:151)sa jat(cid:145)stasg tgr acoq(cid:145)r tou em k(cid:149)cy sitgqo(cid:151) odgce(cid:148) stom jahoqisl(cid:149) tgr l(cid:146)cistgr epistqov(cid:147)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) sto pos(cid:149) pou amav(cid:146)qetai sto (cid:145)qhqo 1· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Cia tir pqosvoq(cid:146)r pou amajoim(cid:150)momtai sto pka(cid:148)sio tou diacymislo(cid:151) pou pqobk(cid:146)petai stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1078/98 ap(cid:149) tgm 5g (cid:146)yr tir 11 Laqt(cid:148)ou 1999, g l(cid:146)cistg epistqov(cid:147) jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) jqih(cid:147)r jahoq(cid:148)fetai se 52,90 EUR/t. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 12 Laqt(cid:148)ou 1999. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 11 Laqt(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 147 tgr 30. 6. 1995, s. 7. (4) EE L 313 tgr 21. 11. 1998, s. 16. (5) EE L 154 tgr 28. 5. 1998, s. 20


title: Résolution sur l'imposition de sanctions américaines contre des entreprises de l'Union européenne en conséquence du conflit de la banane

eurovoc_concepts:
United States
economic sanctions
import (EU)
veal

text: 21. 6. 1999 FR Journal officiel des Communaute´s europe´ennes C 175/279 Jeudi, 11 mars 1999 Re´solution le´gislative portant avis du Parlement europe´en sur la proposition de re`glement du Conseil modifiant le re`glement (CEE) no 2075/92 et fixant les primes et les seuils de garantie pour le tabac en feuilles par groupe de varie´te´s et par E´ tat membre pour les re´coltes 1999, 2000 et 2001 (COM(98)0633 − C4-0682/98 − 98/0306(CNS)) (Proce´dure de consultation) Le Parlement europe´en, − vu la proposition de la Commission au Conseil COM(98)0633 − 98/0306(CNS) (1), − consulte´ par le Conseil conforme´ment a` l’article 43 du traite´ CE (C4-0682/98), − vu l’article 58 de son re`glement, − vu le rapport de la commission de l’agriculture et du de´veloppement rural et les avis de la commission des budgets et de la commission de l’environnement, de la sante´ publique et de la protection des consommateurs (A4-0067/99); 1. approuve, sous re´serve des modifications qu’il y a apporte´es, la proposition de la Commission; invite le Conseil, au cas ou` il entendrait s’e´carter du texte approuve´ par le Parlement, a` en informer 2. celui-ci; demande a` eˆtre a` nouveau consulte´ au cas ou` le Conseil entendrait apporter des modifications 3. substantielles a` la proposition de la Commission; 4. charge son Pre´sident de transmettre le pre´sent avis au Conseil et a` la Commission. (1) JO C 361 du 24. 11. 1998, p. 16. 13. Conflit commercial entre l’Union europe´enne et les E´ tats-Unis concernant les bananes B4-0253, 0262, 0282, 0312, 0313, 0314, 0315 et 0316/99 Re´solution sur l’imposition de sanctions ame´ricaines contre des entreprises de l’Union europe´enne en conse´quence du conflit de la banane Le Parlement europe´en, − vu sa re´solution du 11 fe´vrier 1999 sur le conflit de la banane avec les E´ tats-Unis (1), − vu sa re´solution du 18 novembre 1998 sur le partenariat e´conomique transatlantique entre l’Union europe´enne et les E´ tats-Unis (2), A. conside´rant que les E´ tats-Unis ont mis a` exe´cution leurs menaces de sanctions commerciales unilate´rales, qui frappent de facto, depuis le 3 mars 1999, une longue liste de produits europe´ens, occasionnant pour l’Union europe´enne un pre´judice e´value´ a` 450 millions d’euros, B. craignant que les mesures ame´ricaines ne menacent le syste`me de libre-e´change multilate´ral et ne mettent en danger le fonctionnement de l’OMC, C. soulignant que les E´ tats-Unis s’e´cartent de la seule attitude juridiquement acceptable, a` savoir attendre la de´cision que doit rendre le panel de l’OMC le 12 avril 1999;