title: Täitevkomitee otsus, 28. aprill 1999, üldkäsiraamatu ja ühiste konsulaarjuhiste lõppversioonide kohta (SCH/Com-ex (99) 13)

eurovoc_concepts:
EU visa policy
accession to an agreement
third country

formats: html pdf print

text: 282 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd 41999D0013 22. 9. 2000 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 239/317 TÄITEVKOMITEE OTSUS, 28. aprill 1999, üldkäsiraamatu ja ühiste konsulaarjuhiste lõppversioonide kohta (SCH/Com-ex (99) 13) TÄITEVKOMITEE, võttes arvesse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artiklit 132, võttes ühtlasi arvesse ühelt poolt eespool nimetatud konventsiooni artikleid 3, 5, 6, 7, 8, 11, 12, 17, 18 ja 25 ning teiselt poolt selle artikleid 9 ja 17 ning arvestades, et: kõigi Schengeni riikide huvides on kohaldada isikute liikumist käsitleva ühise poliitika kontekstis viisade andmise suhtes ühtseid eeskirju, et vältida võimalikke negatiivseid tagajärgi seoses Schengeni territooriumile sisenemise ja sisejulgeolekuga, soovitakse tugineda senistele ühiste konsulaarjuhistega seotud positiivsetele kogemustele ja ühtlustada täiendavalt viisade andmise menetlust, juhindutakse Schengeni riikide vahelisest solidaarsuspõhimõttest, ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: I. 1. Ühiste konsulaarjuhiste ja selle lisade (1. liide) (*) muudetud versioon ning 2. üldkäsiraamatu ja selle lisade (2. liide) (**) muudetud versioon võetakse vastu. Nende versioonide koostamisel on arvesse võetud järgmisi muudatusi: muudatused ühiste konsulaarjuhiste lisades 1, 2, 3, 5, 7, 10, 12 ja 15 ning üldkäsiraamatu lisades 5, 5 A, 14B, 10, 6B, 6C ja 14A. II. Ühiste konsulaareeskirjade, üldkäsiraamatu ja nende lisade eelmiste versioonidega seotud dokumendid, mis on loetletud 3. liites, tunnistatakse kehtetuks pärast muudetud versioonide vastuvõtmist. III. 4. liites (***) on teavitamise eesmärgil esitatud dokument, mis käsitleb esindamist viisade andmise küsimuses. IV. Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. Luxembourg, 28. aprill 1999 Esimees C. H. SCHAPPER Lisad 5, 9 ja 10 on konfidentsiaalsed. Vt SCH/Com-ex (98) 17. (*) (**) Salajane dokument. Vt SCH/Com-ex (98) 17. (***) Dokument SCH/II (95) 16, rev 19: avaldamata. 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 283 1. liide ÜHISED KONSULAARJUHISED DIPLOMAATILISTELE JA KONSULAARESINDUSTELE SISUKORD I. Üldsätted 1. Reguleerimisala 2. Viisa mõiste ja liigid 2. 1. Ühtsed viisad 2. 1. 1. Lennujaama transiidiviisad 2. 1. 2. Transiidiviisad 2. 1. 3. Lühiajalised viisad ehk reisiviisad; mitmekordsed viisad 2. 1. 4. Grupiviisad 2. 2. Pikaajalised viisad 2. 3. Piiratud territoriaalse kehtivusega viisad 2. 4. Piiril antavad viisad II. Vastutav diplomaatiline või konsulaaresindus 1. Vastutava riigi määramine 1. 1. Taotluse kohta otsuse langetamise eest vastutav riik 1. 2. Vastutavat riiki esindav riik 2. Viisataotlused, mis nõuavad siseriikliku keskasutuse või teise lepinguosalise riigi ühe või mitme asutu- sega konsulteerimist kooskõlas artikli 17 lõikega 2 2. 1. Siseriikliku keskasutusega konsulteerimine 2. 2. Teise lepinguosalise ühe või mitme keskasutusega konsulteerimine 2. 3. Konsulteerimiskord esindamise korral 3. Mitteresidentide viisataotlused 4. Ühtse viisa andmise luba III. Viisataotlusmenetluse algatamine 1. Viisataotlusankeedid — eksemplaride arv 2. Lisatavad dokumendid 3. Tagasipöördumisvahendite ja elatusvahendite tagatised 4. Isiklik vestlus taotlejaga IV. Õiguslik alus 284 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd V. Taotluste läbivaatamine ja otsuste langetamine Taotluste läbivaatamise põhikriteeriumid 1. Viisataotluse läbivaatamine 1. 1. Viisataotluse kontrollimine 1. 2. Taotleja isiku kontrollimine 1. 3. Reisidokumendi kontrollimine 1. 4. Teiste taotlusega seotud dokumentide kontrollimine — Reisi eesmärki tõendavad dokumendid — Transpordi- ja tagasipöördumisvahendite olemasolu tõendavad dokumendid — Elatusvahendite olemasolu tõendavad dokumendid — Majutuse olemasolu tõendavad dokumendid — Vajaduse korral muud dokumendid 1. 5. Taotleja heausksuse hindamine 2. Viisataotluste suhtes otsuse langetamise menetlus 2. 1. Viisa liigi ja sissesõitude arvu valik 2. 2. Menetleva asutuse haldusvastutus 2. 3. Menetlus, mida järgitakse juhtudel, kui on vaja eelnevalt konsulteerida teiste lepinguosaliste kesk- asutustega a) Menetlus b) Taotluste saatmine riigi keskasutusele c) Keskasutusele saadetav informatsioon d) Taotluste saatmine keskasutuste vahel e) Vastamise aeg; pikendamine f) Konsultatsioonide tulemuste põhjal tehtud otsus g) Eridokumentide edastamine 2. 4. Taotluse läbivaatamata jätmine ja viisa andmisest keeldumine 3. Piiratud territoriaalse kehtivusega viisad VI. Kuidas täita viisakleebist 1. Ühiste kannete osa (8. OSA) 1. 1. Lahter “KEHTIVUSPIIRKOND” 1. 2. Lahter “ALATES… KUNI…” 1. 3. Lahter “SISSESÕITUDE ARV” 1. 4. Lahter “VIIBIMISE KESTUS… PÄEVA” 1. 5. Lahter “VÄLJAANDMISE KOHT… KUUPÄEV…” 1. 6. Lahter “PASSI NUMBER” 1. 7. Lahter “VIISA LIIK” 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 285 2. 3. Siseriiklike kannete osa (märkused) (9. osa) Viisa andnud esinduse pitser (4. osa) 4. Masinloetav osa (5. osa) 5. Muud viisa andmisega seotud aspektid 5. 1. Viisa allkirjastamine 5. 2. Täidetud viisakleebise tühistamine 5. 3. Viisakleebise passi kandmine 5. 4. Passid ja reisidokumendid, millesse ühtse viisa võib kanda VII. Halduskorraldus 1. 2. 3. 4. Viisaosakondade korraldus Kartoteekimine Viisaregistrid Viisa andmise eest võetavad lõivud VIII. Konsulaarkoostöö kohalikul tasandil 1. 2. 3. 4. Kohaliku tasandi konsulaarkoostöö lühiiseloomustus Kuidas vältida korduvaid avaldusi või avaldusi, mis esitatakse pärast hiljutist viisa andmisest keeldumist Taotleja heausksuse hindamine Statistika vahetamine 286 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd VIISASID KÄSITLEVATE ÜHISTE KONSULAARJUHISTE LISAD 1. — Nende riikide ühine nimekiri, kelle kodanikelt nõuavad viisat kõik Schengeni riigid — Nende riikide ajakohastatud nimekiri, kelle kodanikud on kõikide Schengeni riikide poolt viisakohustusest vabastatud — Nende riikide ajakohastatud nimekiri, kelle kodanikelt nõuab viisat ainult mõni Schengeni riik 2. Eeskirjad, millega reguleeritakse diplomaatilise, ameti- või teenistuspassi omanike ning teatavate rahvusvaheliste valitsustevaheliste organisatsioonide poolt nende ametnikele väljaantud reisiloa omanike liikumist. 3. Nende riikide nimekiri, kelle kodanikelt nõutakse lennujaama transiidiviisat, kui see viisakohustus kehtib ka nende riikide poolt väljaantud reisidokumentide omanike suhtes. 4. Selliste dokumentide nimekiri, mis annavad õiguse viisata sissesõidule. 5. Selliste viisataotluste nimekiri, mis kooskõlas artikli 17 lõikega 2 nõuavad eelnevat konsulteerimist keskasutustega. 6. Aukonsulite nimekiri, kellel on erandjuhtudel ja ajutiselt luba väljastada ühtset viisat. 7. Riikide asutuste poolt igal aastal kinnitatavad piiriületamisel nõutavad summad. 8. Viisakleebiste ühtne vorm ning teave nende tehniliste omaduste ja turvaelementide kohta. 9. Kanded, mis lepinguosalised vajaduse korral kirjutavad märkuste lahtrisse. 10. Masinloetavasse osasse kannete tegemise juhendid. 11. Reisidokumendid, millesse võib kanda viisa. 12. Ühtse viisa andmise eest võetavad lõivud eurodes. 13. Viisakleebiste täitmise juhendid. 14. Nõuded teabe kohta, mida lepinguosalised peavad esitama piiratud territoriaalse kehtivusega viisa andmisel, ühtse viisa kehtetuks tunnistamisel, tühistamisel või selle kehtivuse piiramisel ning siseriiklike elamislubade andmisel. 15. Lepinguosaliste koostatud ühtlustatud näidisvormid kutse, ülalpidamiskohustuse ja majutuse olemasolu tõendamiseks. 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 287 ÜHISED JUHENDID Schengeni konventsiooni osaliste diplomaatilistele ja konsulaaresindustele KÕIKIDE LEPINGUOSALISTE TERRITOORIUMIL KEHTIVA ÜHTSE VIISA ANDMISE TINGIMUSED I. ÜLDSÄTTED 1. Reguleerimisala järkjärgulise kaotamise 14. Beneluxi majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahelise juuni 1985. aasta Schengeni kokkuleppe ühispiiridel kontrolli rakendamise konventsioonile (edaspidi “konventsioon”) kirjutati alla Schengenis 19. juunil 1990 ja sellega on seni ühinenud Itaalia, Hispaania, Portugal, Kreeka ja Austria. Konventsiooni 3. peatüki (1. ja 2. jao) sätted on aluseks järgmistele ühissätetele, mida kohaldatakse kõikide lepinguosaliste territooriumil kuni kolm kuud kestvaks viibimiseks kehtiva viisa, kaasa arvatud transiidiviisa saamise taotluste läbivaatamisel. (*) Viisa kauemaks kui kolmekuuliseks viibimiseks on siseriiklik viisa ja annab selle valdajale õiguse elada üksnes selle riigi territooriumil. Siiski võimaldab selline viisa selle valdajal sõita läbi teiste lepinguosaliste territooriumi, et jõuda viisa andnud lepinguosalise territooriumile, välja arvatud juhul, kui viisa valdaja ei vasta artikli 5 lõike 1 punktides a, d ja e nimetatud sissesõidunõuetele või kui lepinguosaline, kelle territooriumilt ta läbisõitu taotleb, on kandnud ta sissesõidukeelu registrisse. 2. Viisa mõiste ja liigid 2. 1. Ühtsed viisad Ühtne viisa kujutab endast lepinguosalise antud luba või otsust passi, reisidokumenti või muusse selle omanikul piiri ületada lubavasse dokumenti kantud kleebise näol. See võimaldab välismaalasel, kelle suhtes kehtib viisakohustus, ilmuda viisa andnud lepinguosalise või muu lepinguosalise välispiirile ja taotleda vastavalt viisa liigile kas läbisõitu või elamist tingimusel, et muud läbi- või sissesõidunõuded on täidetud. Üksnes ühtse viisa valdamine ei anna automaatset õigust siseneda riiki. 2. 1. 1. Lennujaama transiidiviisad Lennujaama transiidiviisa annab välismaalasele, kellelt nõutakse sellist viisat, õiguse läbida vahepeatuse või ümberistumisega rahvusvahelise lennu kahe osa vahel lennujaamade rahvusvahelisi transiidialasid, ilma tegelikult asjaomase riigi territooriumile sisenemata. läbida eespool nimetatud Kohustus omada sellist viisat on erand üldisest õigusest rahvusvahelist transiidiala ilma viisata. 3. lisas loetletud riikide kodanikelt ja isikutelt, kes ei pruugi olla nende riikide kodanikud, ent kellel on nende riikide asutuste poolt väljaantud reisidokument, nõutakse seda liiki viisat. Erandid lennujaama transiidiviisa nõudest on sätestatud 3. lisa III jaos. (*) Vastavalt konventsiooni artiklile 138 kohaldatakse neid sätteid üksnes Prantsuse Vabariigi ja Madalmaade Kuningriigi Euroopa territooriumi suhtes. 288 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd 2. 1. 2. Transiidiviisad Transiidiviisa annab ühest kolmandast riigist teise kolmandasse riiki reisivale välismaalasele õiguse läbida lepinguosaliste territooriumi. See viisa annab selle valdajale loa ühe-, kahe- või erandjuhul mitmekordseks läbisõiduks tingimusel, et ükski läbisõit ei kesta üle viie päeva. 2. 1. 3. Lühiajalised viisad ehk reisiviisad; mitmekordsed viisad Lühiajaline viisa annab välismaalasele, kes soovib siseneda lepinguosaliste territooriumile muul põhjusel kui sisserändeks, õiguse ühekordseks vaheaegadeta riigis viibimiseks või mitmeks viibimiseks, mille kogukestus ei ületa kolme kuud poole aasta jooksul alates esimesest riiki sisenemise kuupäevast. Üldjuhul võib sellise viisa anda üheks või mitmeks sissesõiduks. Välismaalasele, kellel tuleb sageli sõita ühte või mitmesse Schengeni riiki näiteks tööasjus, võib anda lühiajalise viisa mitmeks viibimiseks tingimusel, et nende viibimiste kogupikkus ei ületa üheski pooleaastases ajavahemikus kolme kuud. Sellise mitmekordse viisa kehtivusaeg võib olla üks aasta ja erandjuhtudel teatava kategooria isikute puhul üle ühe aasta vt V 2, 2. 1. 2. 1. 4. Grupiviisad Grupiviisa kujutab endast transiidiviisat või maksimaalselt kolmekümnepäevast viisat, mida võib kanda rühmapassi, mis on välja antud enne reisile asumist moodustatud välismaalaste rühmale — välja arvatud juhtudel, kui siseriiklikud õigusaktid sätestavad teisiti — tingimusel, et rühma liikmed sisenevad territooriumile, peatuvad seal ja lahkuvad territooriumilt rühmana. Grupiviisasid võib anda rühmadele, kus on 5-50 inimest. Rühma vastutaval isikul on eraldi pass ja vajaduse korral ka eraldi viisa. 2. 2. Pikaajalised viisad Viisa kauemaks kui kolmekuuliseks viibimiseks on ühe lepinguosalise poolt kooskõlas tema siseriiklike õigusaktidega antav siseriiklik viisa. Siiski toimib selline viisa ühtse transiidiviisana, mis võimaldab selle valdajal reisida viisa andnud lepinguosalise territooriumile tingimusel, et läbisõidu kogukestus ei ületa viit päeva alates esimesest riiki sisenemise kuupäevast, et viisa valdaja vastab sissesõidunõuetele ja et lepinguosaline või lepinguosalised, kelle territooriumilt läbisõitu ta taotleb, ei ole kandnud teda sissesõidukeelu registrisse (vt 4. lisa). 2. 3. Piiratud territoriaalse kehtivusega viisad Selline viisa kantakse erandjuhul passi, reisidokumenti või muusse selle valdajal piiri ületada lubavasse dokumenti, kui on antud luba viibida üksnes ühe või mitme lepinguosalise territooriumil tingimusel, et nii sisse- kui väljasõit toimuvad selle lepinguosalise või nende lepinguosaliste territooriumi kaudu (vt V 3). 2. 4 Piiril antavad viisad (*) (*) Erandjuhtudel võib lühiajalisi või transiidiviisasid anda piiril vastavalt välispiire käsitleva üldkäsiraamatu II osa punktis 5 kindlaksmääratud tingimustele. 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 289 II. VASTUTAV DIPLOMAATILINE VÕI KONSULAARESINDUS Välismaalane, kelle suhtes kehtib viisakohustus (vt 1. lisa) ning kes taotleb sissesõitu mõne lepinguosalise territooriumile, on kohustatud esitama taotluse vastutava diplomaatilise või konsulaaresinduse viisaosakonnale. 1. Vastutava riigi määramine 1. 1. Taotluse kohta otsuse langetamise eest vastutav riik Ühtsete lühiajaliste või transiidiviisade taotluste läbivaatamise eest vastutab: a) — Lepinguosaline, kelle territooriumil asub sissesõidu ainus või peamine sihtkoht. Transiidiriigiks olevat lepinguosalist ei loeta mingil tingimusel peamiseks sihtkohariigiks. Diplomaatiline või konsulaaresindus, kellele taotlus on esitatud, otsustab igal üksikjuhul eraldi, milline on peamiseks sihtkohaks olev lepinguosaline, pidades oma hinnangul silmas kõiki asjaolusid, eriti sõidu eesmärki, marsruuti ja viibimise või viibimiste kestust. Neid taotleja esitatud tõendavatele ajaolusid vaadeldes keskendub esindus peamiselt dokumentidele. — Esindus keskendub eelkõige viibimise peamisele põhjusele või eesmärgile, kui ühte või mitmesse sihtkohta minnakse otseselt mingi teise sihtkoha pärast või sellele täienduseks. — Esindus keskendub eelkõige pikimale viibimisele, kui ükski sihtkoht ei olene otseselt teisest sihtkohast ega täienda seda; kui viibimised on võrdse pikkusega, on otsustavaks teguriks esimene sihtkoht. b) — Lepinguosaline, kelle territooriumile kõigepealt sisenetakse, kui peamiseks sihtkohaks olevat lepinguosalist ei ole võimalik kindlaks määrata. Lepinguosaline, kelle territooriumile kõigepealt sisenetakse, on see riik, kelle välispiiri taotleja pärast dokumentide kontrolli Schengeni alale sisenemiseks ületab. — Kui lepinguosaline, kelle territooriumile kõigepealt sisenetakse, ei nõua viisat, ei ole ta kohustatud viisat andma — välja arvatud juhul, kui ta vabatahtlikult asjaomase isiku nõusolekul viisa annab — ja vastutus kandub üle esimesele sihtkohaks olevale või transiidina läbitavale lepinguosalisele, kes nõuab viisat. — Piiratud territoriaalse kehtivusega (ühe lepinguosalise territooriumi või Beneluxi riikide territooriumidega piirduva) viisa taotluse läbivaatamine ja sellise viisa andmine on asjaomase lepinguosalise enda või asjaomaste lepinguosaliste endi ülesanne. 1. 2. Vastutavat riiki esindav riik a) Kui vastutaval riigil ei ole asjaomases riigis diplomaatilist ega konsulaaresindust, võib ühtse viisa anda selle lepinguosalise esindus, kes esindab vastutava riigi huve. Viisa antakse esindatava lepinguosalise nimel eelneva loa alusel ja vajaduse korral keskasutuste vahel 290 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd konsulteerides. Kui ühel Beneluxi riikidest on olemas esindus, esindab see automaatselt ka teisi Beneluxi riike. b) Kui vastutaval riigil on diplomaatiline või konsulaaresindus asjaomase riigi pealinnas, ent ei ole esindust piirkonnas, kus avaldus esitatakse, ning kui ühel või mitmel teisel lepinguosalisel on seal esindus, võib erandjuhtudel ja ainult maa-alalt väga suurtes riikides viisa anda vastutavat riiki esindav teine lepinguosaline tingimusel, et kahe asjaomase lepinguosalise vahel on sõlmitud konkreetne esindamiskokkulepe ja et selline samm on kooskõlas nimetatud kokkuleppe tingimustega. c) Kooskõlas punktide a ja b sätetega on viisataotlejal siiski alati võimalus valida, kas pöörduda vastutavat riiki esindava riigi diplomaatilise või konsulaaresinduse poole või vastutava riigi diplomaatilise või konsulaaresinduse poole. d) Viisasid käsitlev töörühm koostab ülevaate olemasolevatest esindamiskokkulepetest ning ajakohastab seda korrapäraselt. e) Kooskõlas Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 30 lõike 1 punktiga a toimub Schengeni viisade andmine kolmandates riikides, kus ei ole esindatud kõik Schengeni riigid, järgmiste põhimõtete alusel: — Esindamist käsitlevaid eeskirju kohaldatakse Schengeni konventsiooni ja ühiste konsulaarjuhiste kohaselt antavate ühtsete lennujaama transiidiviisade, transiidiviisade ja lühiajaliste riik peab tegutsema ühiste töötlemisel. Esindav konsulaarjuhiste kohaldamisel sama hoolikalt ja kiiresti nagu enda samasse liiki kuuluva ja sama kehtivusajaga viisa andmisel. taotluste viisade — Kui kahepoolsetes kokkulepetes ei ole ette nähtud teisiti, ei kohaldata esindamist käsitlevaid eeskirju viisade suhtes, mis antakse palgatöö tegemiseks või tegelemiseks mõne tegevusega, mis eeldab eelnevat nõusolekut sellelt riigilt, kus tegelda kavatsetakse. Sellist viisat taotlev isik peab pöörduma selle riigi akrediteeritud konsulaaresinduse poole, kus kavandatav tegevus toimub. — Schengeni riigid ei ole kohustatud tagama, et neil on viisasid andev esindus kõigis kolmandates riikides. Nad võivad otsustada, et teatavates kolmandates riikides esitatakse viisataotlused või teatavat liiki viisa taotlused peamise sihtkohariigi alalisele konsulaar- või diplomaatilisele esindusele. — Ainuvastutus viisade taotlemisega seotud ebaseadusliku sisserände ohu hindamise eest kuulub diplomaatilistele ja konsulaaresindustele. — Esindavate riikide poolt esindatavate riikide nimel väljaantud ja viisal sellekohast selget märget kandvate viisade omanike esitatud varjupaigataotluste eest vastutavad esindatavad riigid. — Kahepoolsetes kokkulepetes võib erandjuhul sätestada, et esindav riik esitab teatava kategooria välismaalaste viisataotlused asutusele selles esindatavas riigis, kus asub peamine sihtkoht, või edastab need kõnealuse riigi alalisele konsulaaresindusele. Need kategooriad tuleb kindlaks määrata kirjalikult (vajaduse korral iga diplomaatilise või konsulaaresinduse loal kooskõlas Schengeni puhul). Eeldatakse, et viisa on antud esindatava riigi konventsiooni artikli 30 lõike 1 punktiga a. 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 291 — Kahepoolseid kokkuleppeid võib aja jooksul muuta otsuste alusel, mis üksikud riigid on teinud nende varjupaigataotluste kohta, mida teatava ajavahemiku jooksul on esitanud esindamise teel saadud viisade omanikud, ning viisade andmist käsitleva muu teabe alusel. Peale selle võib kokku leppida, et teatavate diplomaatiliste ja konsulaaresinduste puhul ei järgita esindamist käsitlevaid eeskirju. — Esindamine on seotud üksnes viisade väljastamisega. Välismaalasi, kellel ei ole võimalik viisat taotleda seetõttu, et neil puuduvad piisavad tõendid asjakohastele tingimustele vastamise kohta, tuleb teavitada, et nad saavad esitada viisataotluse peamiseks sihtkohaks oleva Schengeni riigi alalisele diplomaatilisele või konsulaaresindusele. — Esindamist käsitlevaid eeskirju võib muuta seoses tarkvaraarendustega, mis võimaldavad ja diplomaatilistel esindustel konsulteerida esindamiskohustuse võtnud konsulaar- esindatava riigi keskasutustega, tegemata selleks märkimisväärseid lisajõupingutusi. — Käesolevale dokumendile on lisatud loetelu esindamiseeskirjadest Schengeni viisade andmiseks kolmandates riikides, kus kõik Schengeni riigid ei ole esindatud. Selles loetelus tehtavad muudatused esitatakse asjaomaste Schengeni teavitamise eesmärgil keskrühmale. riikide ühisel kokkuleppel 2. Viisataotlused, mis nõuavad siseriikliku keskasutuse või ühe või mitme teise lepinguosalise riigi asutusega konsulteerimist kooskõlas artikli 17 lõikega 2 2. 1. Siseriikliku keskasutusega konsulteerimine Diplomaatiline või konsulaaresindus, kes taotluse läbi vaatab, taotleb oma keskasutuselt luba, konsulteerib sellega või teatab talle otsusest, mille kavatseb konkreetsel juhul teha, siseriikliku õiguse ja tavaga ettenähtud korras ja tähtaegadel. Juhtumid, kui on tarvis siseriiklikult konsulteerida, on loetletud lisas 5A. 2. 2. Ühe või mitme teise lepinguosalise keskasutusega konsulteerimine Diplomaatiline või konsulaaresindus, kellele on esitatud taotlus, taotleb luba oma keskasutuselt, kes omakorda saadab taotluse edasi ühe või mitme teise lepinguosalise pädevale keskasutusele (vt V osa, 2, 2. 3). Kuni täitevkomitee pole vastastikuse konsulteerimise juhtude lõppnimekirja kinnitanud, kohaldatakse käesolevatele ühistele konsulaarjuhistele lisatud nimekirja (vt lisa 5B). 2. 3. Konsulteerimiskord esindamise korral a) Kui lisas 5C loetletud riikide kodanikud esitavad viisataotluse teist riiki esindava Schengeni riigi saatkonnale või konsulaaresindusele, konsulteeritakse esindatava riigiga. b) Nende viisataotlustega seoses vahetatav teave vastab praegu lisa 5B kohase konsulteerimise raames vahetatavale teabele. Vormil peab siiski olema kohustuslik lahter, mis sisaldab viidet esindatava riigi territooriumile. c) Tähtaegade, nende pikendamise ja vastamisvormide suhtes kohaldatakse ühiste konsulaareeskirjade kehtivaid sätteid. d) Lisas 5B sätestatud konsultatsioonid korraldab esindatav riik. 292 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd 3. Mitteresidentide viisataotlused Kui taotlus esitatakse riigile, mis ei ole taotleja elukohariik ning kui on kahtlusi isiku kavatsustes (eriti kui on olemas ebaseadusliku sisserände oht), antakse viisa üksnes pärast taotleja elukohariigi diplomaatilise või konsulaaresindusega ja/või selle keskasutusega konsulteerimist. 4. Ühtse viisa andmise luba Ühtse viisa andmise õigus on üksnes lepinguosaliste diplomaatilistel ja konsulaaresindustel, välja arvatud lisas 6 loetletud juhud. III. VIISATAOTLUSMENETLUSE ALGATAMINE 1. Viisataotlusankeedid — eksemplaride arv Välismaalaselt nõutakse ka ühtse viisataotlusankeedi täitmist. Ankeet tuleb täita vähemalt ühes eksemplaris, et seda saaks kasutada keskasutustega konsulteerimisel. Kui siseriiklikud haldusmenetlused nõuavad, võivad lepinguosalised nõuda taotlust mitmes eksemplaris. 2. Lisatavad dokumendid Välismaalane peab taotlusele lisama järgmised dokumendid: a) kehtiv reisidokument, millesse võib kanda viisa (vt 11. lisa); b) vajaduse korral dokumendid, mis tõendavad kavatsetava reisi eesmärki ja tingimusi. Kui esitatud teabest piisab, et võimaldada diplomaatilisel või konsulaaresindusel kindlaks teha, kas taotleja tegutseb heauskselt, võib viisade andmise eest vastutav personal vabastada taotleja eespool mainitud tõendavate dokumentide esitamisest. 3. Tagasipöördumisvahendite ja elatusvahendite tagatised Välismaalane peab suutma esitada diplomaatilisele või konsulaaresindusele, kellele ta oma taotluse esitab, rahalisi vahendeid enda ülalpidamiseks ja tagasipöördumiseks. tal on piisavalt tagatise, et 4. Isiklik vestlus taotlejaga Üldjuhul palutakse taotlejal isiklikult kohale ilmuda, et suuliselt oma taotlust põhjendada, eriti kui on kahtlusi reisi tegeliku eesmärgi suhtes või selle isiku lähteriiki tagasipöördumise suhtes. 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 293 taotleja on tuntud isik või kui diplomaatiline või Sellest nõudest võib loobuda, kui konsulaaresindus asub liiga kaugel ning kui taotleja heausksuse suhtes pole kahtlusi või kui suurte rühmade puhul lugupeetud ja usaldusväärne asutus võib vastutada asjaomaste isikute heausksuse eest. IV. ÕIGUSLIK ALUS Ühtse viisa võib anda üksnes siis, kui konventsiooni artiklites 15 ja 5 sätestatud sissesõidunõuded on täidetud. Need artiklid on järgmised. Artikkel 15 Artiklis 10 nimetatud viisa võib anda üksnes juhul, kui välismaalane vastab artikli 5 lõike 1 punktides a, c, d ja e sätestatud sissesõidunõuetele. Artikkel 5 1. Kuni kolmekuulise viibimise puhul antakse lepinguosaliste territooriumile sisenemiseks luba välismaalasele, kui ta vastab järgmistele nõuetele: a) tal on kehtiv piiriületamisdokument või -dokumendid, mille on kindlaks määranud täitevkomitee; b) tal on kehtiv viisa, kui seda nõutakse; c) vajaduse korral esitab ta dokumendid, mis tõendavad kavatsetava viibimise eesmärki ja tingimusi, ning tal on piisavalt rahalisi vahendeid nii kavatsetava viibimise ajaks kui ka tagasipöördumiseks oma päritolumaale või edasisõiduks kolmandasse riiki, kus tema vastuvõtmine on tagatud, või ta on võimeline omandama need vahendid seaduslikul teel; d) talle ei ole kehtestatud sissesõidukeeldu; e) ta ei ohusta ühegi lepinguosalise avalikku korda, riigi julgeolekut ega rahvusvahelisi suhteid. 2. Välismaalasel, kes ei vasta kõigile eespool nimetatud nõuetele, on keelatud siseneda lepinguosaliste territooriumile, välja arvatud juhul, kui mõni lepinguosaline peab humanitaarsetel kaalutlustel, riiklikes huvides või rahvusvaheliste kohustuste tõttu vajalikuks teha erandi sellest põhimõttest. Sellisel juhul piiratakse teistele lepinguosalistele. territooriumiga, teatab sellest sissesõiduluba lepinguosalise asjaomase kes Need reeglid ei piira varjupaigaõiguse erisätete ega artikli 18 sätete kohaldamist. Piiratud territoriaalse kehtivusega viisa võib anda artikli 11 lõikes 2, artikli 14 lõikes 1 ja artiklis 16 seoses artikli 5 lõikega 2 sätestatud tingimustel (vt. V, 3). Artikli 11 lõige 2 Lõige 1 ei takista lepinguosalist andmast vajaduse korral kõnealuse poolaasta jooksul uut viisat, mille 2. kehtivus piirdub tema oma territooriumiga. 294 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd Artikli 14 lõige 1 1. Viisat ei vormistata reisidokumenti, mida ei tunnista ükski lepinguosaline. Kui reisidokumenti tunnistab ainult üks või mitu lepinguosalist, piirdub sellesse kantav viisa selle lepinguosalise või nende lepinguosalistega. Artikkel 16 Kui lepinguosaline peab vajalikuks ühel artikli 5 lõikes 2 loetletud põhjustest teha erandi artiklis 15 sätestatud põhimõttest, andes viisa välismaalasele, kes ei vasta kõikidele artikli 5 lõikes 1 nimetatud sissesõidunõuetele, siis piiratakse selle viisa kehtivust kõnealuse lepinguosalise territooriumiga, kes peab sellest teatama vastavalt teistele lepinguosalistele. V. TAOTLUSTE LÄBIVAATAMINE JA OTSUSTE LANGETAMINE Kõigepealt kontrollib diplomaatiline või konsulaaresindus esitatud dokumente (1) ja koostab seejärel nende dokumentide põhjal viisataotluse suhtes tehtava otsuse (2): Taotluste läbivaatamise põhikriteeriumid Peamised küsimused, mida tuleb viisataotluste läbivaatamisel silmas pidada, on lepinguosaliste julgeolek ja võitlus ebaseadusliku sisserände vastu, samuti muud rahvusvaheliste suhetega seonduvad aspektid. Olenevalt asjaomasest riigist võib mõne neist tähtsuselt ettepoole asetada, kuid mitte üheski etapis ei tohi ühtki neist asjaoludest kahe silma vahele jätta. Julgeolekuküsimuses on soovitatav jälgida, et oleksid tehtud vajalikud kontrollimised: läbi vaadatud Schengeni failid selliste isikute kohta, kellele on kehtestatud sissesõidukeeld, konsulteeritud nende riikide keskasutustega, kus see menetlus on ette nähtud. infosüsteemis Diplomaatiline või konsulaaresindus kannab sisserändeohu olemasolu hinnates täit vastutust. Viisataotluste läbivaatamise eesmärk on leida need taotlejad, kes püüavad lepinguosaliste territooriumile sisse rännata ja sinna elama asuda, tuues ettekäändeks selliseid põhjusi nagu turism, õpingud, ärireisid või perekondlikud külastused. Seepärast tuleb selliste “riskikategooriate”, st töötute isikute, korrapärase sissetulekuta isikute jne puhul olla eriti valvas. Kui tekib kahtlusi esitatud dokumentide ja tõendusmaterjali ehtsuses, keeldub diplomaatiline või konsulaaresindus viisa andmisest. Samal ajal vähendatakse kontrolli, kui taotlejat tuntakse heauskse isikuna; sellekohast teavet vahetatakse konsulaarkoostöö kaudu. 1. Viisataotluse läbivaatamine 1. 1. Viisataotluse kontrollimine — Taotletav külastuse kestus vastab reisi eesmärgile — Vastused ankeedi küsimustele on täielikud ja vastuoludeta. Ankeedil on viisataotleja foto ning ankeedis märgitakse võimaluse korral reisi peamine sihtkoht. 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 295 1. 2. Taotleja isiku kontrollimine ja kontrollimine, kas Schengeni infosüsteemi (SIS) on taotleja kohta tehtud märge sissesõidukeelu kohta või kas ta kujutab endast muud ohtu (julgeolekule), mis võiks olla aluseks viisa andmisest keeldumisele, või kas taotleja kujutab endast ohtu sisserände seisukohalt sellega, et eelmise reisi ajal ületas ta riigis lubatud viibimise kestuse. 1. 3. Reisidokumendi kontrollimine — Dokumendi nõuetekohasuse kontrollimine: see peab olema täielik ega tohi olla muudetud ega võltsitud. — Reisidokumendi territoriaalse kehtivuse kontrollimine: see peab lepinguosaliste territooriumile sisenemisel olema kehtiv. — Reisidokumendi kehtivusaja kontrollimine: reisidokumendi kehtivusaeg peab ületama viisa kehtivusaja kolme kuu võrra (konventsiooni artikli 13 lõige 2). — Siiski on mõjuvatel humanitaarsetel kaalutlustel, riiklikes huvides või rahvusvaheliste kohustuste tõttu erandjuhtudel võimalik kanda viisa reisidokumenti, mille kehtivusaeg on lühem kui eelmises lõikes märgitud (kolm kuud), tingimusel, et selle kehtivusaeg ületab siiski viisa kehtivusaja ning et tagasipöördumine on seega võimalik. — Lepinguosaliste territooriumil eelneva viibimise kestuse kontrollimine. 1. 4. Teiste taotlusega seotud dokumentide kontrollimine Nõutavate tõendavate dokumentide hulk ja laad sõltub võimalikust ebaseadusliku sisserände ohust ja kohalikust olukorrast (näiteks kas valuuta on konverteeritav) ning võib riigiti erineda. Tõendavate dokumentide hindamise asjus võivad lepinguosaliste diplomaatilised või konsulaaresindused kokku leppida kohalikele oludele kohandatud praktilise korra suhtes. Tõendavad dokumendid hõlmavad reisi eesmärki, transpordi- ja tagasipöördumisvahendite, elatusvahendite ja majutuse olemasolu. — Reisi eesmärki tõendavad dokumendid on näiteks: — küllakutse, — kohtukutse, — organiseeritud reis. — Transpordi- ja tagasipöördumisvahendite olemasolu tõendavad dokumendid on näiteks: — edasi-tagasisõidupilet, — raha bensiini ostmiseks või autokindlustus. — Elatusvahendite olemasolu tõendavad dokumendid: Elatusvahendite olemasolu tõendusena võib käsitleda järgmist: sularaha konverteeritavas valuutas, reisitšekid, välisvaluutaarve tšekiraamat, krediitkaardid või muud vahendid, mis tagavad rahaliste vahendite olemasolu kõvas valuutas. 296 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd Elatusvahendite tase peab olema võrdeline reisi pikkuse ja eesmärgiga ning külastatava Schengeni riigi või külastatavate Schengeni riikide elukallidusega. Sel eesmärgil kinnitavad lepinguosaliste siseriiklikud asutused igal aastal piiriületamisel nõutavad summad (vt 7. lisa) (*). — Majutuse olemasolu tõendavad dokumendid: Majutuse olemasolu tõendusena võib muu hulgas käsitleda järgmist: a) reserveeritud koht hotellis või muus sellises asutuses; b) dokumendid, mis näitavad taotleja nimel kinnisvara rentimist või omandi olemasolu, tõendades külastatavas riigis asuva kinnisvara omandiõigust; c) kui välismaalane teatab, et ta peatub mõne isiku kodus või asutuses, kontrollib diplomaatiline või konsulaaresindus, kas välismaalane ka tegelikult sinna majutatakse: — kas kontrollides siseriiklike asutuste kaudu, kui see on vajalik, — nõudes vastuvõtja poolt kooskõlas siseriiklike õigusaktide sätetega täidetud ning lepinguosalise pädeva asutuse pitserit kandva ühtlustatud vormis tõendi esitamist, mis kinnitab lubadust majutada. Selle vormi näidise võib vastu võtta täitevkomitee, — või nõudes vastavalt asjaomase lepinguosalise siseriiklikule õigusele sõnastatud ja kontrollitud tõendi või ametliku või avaliku dokumendi esitamist, mis kinnitab lubadust majutada. Eelmises kahes taandes nimetatud majutamislubadust tõendavate dokumentide esitamine ei ole viisade andmisel uus tingimus. Nendel dokumentidel on praktiline eesmärk tõendada, et majutus ja vajaduse korral ka elatusvahendid on olemas. Kui lepinguosaline kasutab seda liiki dokumenti, siis peaks selles igal juhul olema nimetatud vastuvõtja ja külalise või külaliste isik(ud), majutuskoha aadress, reisi pikkus ja eesmärk, võimalikud perekondlikud sidemed ning see peaks näitama, kas vastuvõtja elab selles riigis seaduslikult. Pärast viisa väljaandmist paneb diplomaatiline või konsulaaresindus dokumendile oma pitseri ja kirjutab sellesse viisa numbri, et vältida dokumendi korduvkasutamist. Selle kontrolli eesmärk on vältida valel/pettusel põhinevaid küllakutseid või küllakutseid ebaseaduslikelt või oletatavasti ebaseaduslikelt välismaalastelt. Enne ühtse viisa taotlemist võib taotleja vabastada majutuse olemasolu tõendavate dokumentide esitamisest, kui ta suudab tõendada, et tal on piisavalt rahalisi vahendeid elamis- ja majutuskulude katmiseks külastatavas Schengeni riigis või külastatavates riikides. (*) Need nõutavad summad kinnitatakse üldkäsiraamatu I osas sätestatud korras. 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 297 — Vajaduse korral muud dokumendid Olenevalt asjaoludest võib nõuda muid dokumente, näiteks: — elukohatõendit ja tõendit sidemete kohta elukohariigiga, — alaealiste puhul vanemate luba, — tõendit taotleja sotsiaalse seisundi ja ameti kohta. Kui Schengeni riikide siseriiklike õigusaktidega nõutakse üksikisiku esitatud kutse tõendamist või tööreiside puhul ülalpidamiskohustuse kinnitust või majutuse olemasolu tõendamist, kasutatakse ühtlustatud vormi. 1. 5. Taotleja heausksuse hindamine Et hinnata taotleja heausksust, kontrollib esindus kohaliku konsulaarkoostöö raames, kas taotlejat tuntakse kui heauskset isikut. Lisaks vaadatakse läbi saadud informatsioon, nagu on osutatud käesolevate juhendite VIII peatüki punktis 3. 2. Viisataotluste suhtes otsuse langetamise menetlus 2. 1. Viisa liigi ja sissesõitude arvu valik Artikli 11 alusel võib ühtne viisa olla: — kehtiv reisiviisa üheks või mitmekordseks sisenemiseks, kusjuures ühe katkematu viibimisaja kestus või üksteisele järgnevate viibimisaegade kestus alates esimese sisenemise kuupäevast ei ületa kolme kuud ühe poolsaasta jooksul, — üheaastase kehtivusega viisa, mis annab õiguse kolmekuuliseks viibimiseks pooleaastase ajavahemiku jooksul ning mitmekordseks sisenemiseks; selle viisa võib anda isikutele, kes esitavad vajalikud tagatised ning isikutele, kes on lepinguosaliste jaoks eriti huvipakkuvad. Erandjuhtudel võib teatava kategooria isikute puhul anda üle ühe aasta, kuid maksimaalselt viis aastat kehtiva viisa mitmekordseks sisenemiseks, — transiidiviisa, mis annab selle omanikule õiguse läbida teel kolmandasse riiki lepinguosaliste territooriumi üks kord, kaks või erandjuhul mitu korda tingimusel, et ükski läbisõit ei kesta üle viie päeva, et välismaalase sissesõit sihtkohariiki on tagatud ning et tavapärane marsruut nõuab lepinguosaliste territooriumilt läbisõitu. 2. 2. Menetleva asutuse haldusvastutus Diplomaatilised esindajad või konsulaarosakondade juhid kannavad kooskõlas oma riiklike volitustega täit vastutust esinduse poolt viisade andmise praktilise korralduse eest ning konsulteerivad üksteisega selles küsimuses. Diplomaatiline või konsulaaresindus langetab otsuse kogu endale teada oleva teabe alusel ja iga taotleja konkreetset olukorda silmas pidades. 298 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd 2. 3. Menetlus, mida järgitakse juhtudel, kui on vaja eelnevalt konsulteerida teiste lepinguosaliste keskasutustega Lepinguosalised on otsustanud luua keskasutustega konsulteerimise süsteemi. Kui konsulteerimise tehniline süsteem lakkab töötamast, võib konkreetsest olukorrast lähtudes ajutiselt kohaldada järgmisi meetmeid: — konsulteerimine piirdub selliste juhtudega, mil konsulteerimist peetakse hädavajalikuks, — konsulteerimisel kasutatakse kanalitena asjaomaste lepinguosaliste saatkondade ja konsulaatide kohalikku võrku, — kasutatakse lepinguosaliste selliste saatkondade võrku, mis asuvad a) konsulteerimist korraldavas riigis, b) konsulteeritavas riigis, — kontaktpunktide vahelises suhtlemises kasutatakse tavapäraseid sidevahendeid: faks, telefon jne, — ollakse valvsamad ühistes huvides. Kui taotlejad kuuluvad lisas 5B loetletud kategooriatesse, mille puhul tuleb konsulteerida keskasutustega — välisministeeriumi või muu asutusega — (konventsiooni artikli 17 lõige 2), antakse viisa kooskõlas allpool kirjeldatud menetlusega. Diplomaatiline või konsulaaresindus, kellele on taotluse esitanud mõnesse nendest kategooriatest kuuluv isik, kontrollib kõigepealt Schengeni infosüsteemist, kas taotlejale on kehtestatud sissesõidukeeld. Seejärel järgib ta allpool kirjeldatud menetlust: a) Menetlus Punktis b kirjeldatud menetlust ei kohaldata, kui viisataotleja kohta on Schengeni infosüsteemi kantud märge sissesõidukeelu kohta. b) Taotluste saatmine riigi keskasutusele Diplomaatiline või konsulaaresindus, kellele on taotluse esitanud isik, kes kuulub mõnesse konsulteerimisele kuuluvatest kategooriatest, saadab selle taotluse viivitamata oma riigi keskasutusse. — Kui keskasutus otsustab tagasi lükata taotluse, mille eest vastutab lepinguosaline, kellele taotlus esitati, ei ole vaja algatada ega jätkata konsultatsioonimenetlust nende lepinguosaliste keskasutustega, kes soovisid, et nendega konsulteeritaks. — Juhul kui taotluse vaatab läbi vastutava riigi esindaja, saadab selle lepinguosalise keskasutus, kellele taotlus esitati, taotluse vastutava riigi keskasutusele. Kui esindatava riigi keskasutus — või esindava riigi keskasutus, kui nii on ette nähtud esindamiskokkuleppes — otsustab viisataotluse tagasi lükata, ei ole vaja algatada ega jätkata konsultatsioonimenetlust nende lepinguosaliste keskasutustega, kes soovisid, et nendega konsulteeritaks. 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 299 c) Keskasutusele saadetav informatsioon Osana keskasutustega konsulteerimisest saadavad diplomaatilised või konsulaaresindused, kellele taotlus on esitatud, oma keskasutusele järgmise informatsiooni: 1. diplomaatiline või konsulaaresindus, kellele taotlus on esitatud; 2. taotleja perekonnanimi ja eesnimed, sünniaeg ja -koht ning taotleja vanemate nimed, kui need on teada; 3. taotleja(te) kodakondsus ja varasemad kodakondsused, kui need on teada; 4. esitatud reisidokumendi (-dokumentide) liik ja number, väljaandmise kuupäev ja kehtivusaeg; 5. kavatsetava reisi kestus ja eesmärk; 6. kavatsetava reisi kuupäevad; 7. viisataotleja elukoht, elukutse, töökoht; 8. viited liikmesriikidelt, eriti varasemad allakirjutanud riikidele esitatud taotlused ja viibimine neis riikides; 9. piir, mida taotleja kavatseb kasutada Schengeni territooriumile sisenemiseks; 10. muud nimed (neiupõlvenimi või vajaduse korral abieluaegne perekonnanimi, et isikut täielikult tuvastada kooskõlas lepinguosaliste siseriiklikul õigusel põhinevate nõuetega ja selle riigi õigusega, mille kodanik taotleja on); 11. muu informatsioon, mida diplomaatilised või konsulaaresindused vajalikuks peavad ja mis puudutab näiteks kõnealust isikut saatvat abikaasat või lapsi, varem taotlejale antud viisasid ning viisataotlusi sõiduks samasse sihtkohta. See informatsioon võetakse viisataotlusankeedist sellises järjekorras, nagu see on ankeedis esitatud. Eespool esitatud liigitus on aluseks keskasutuste vahel konsulteerimiseks saadetavale informatsioonile. Konsulteeriv lepinguosaline vastutab harilikult selle eest, mil viisil ta infot saadab, igal juhul peavad olema täpselt märgitud edastamiskuupäev ning adressaadiks oleva keskasutuse poolt kättesaamise kuupäev ja kellaaeg. d) Taotluste saatmine keskasutuste vahel Selle lepinguosalise keskasutus, kelle esindus on saanud taotluse, konsulteerib omakorda selle lepinguosalise või nende lepinguosaliste keskasutuse või keskasutustega, kes on soovinud, et nendega konsulteeritaks. Sel eesmärgil on keskasutuseks lepinguosaliste määratud asutused. Pärast vajalikke kontrollimisi saadavad asjaomased asutused nendega konsulteerinud keskasutusele oma üldhinnangu viisataotluse kohta. 300 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd e) Vastamise aeg; pikendamine tähtaeg, mille Maksimaalne andvad keskasutused peavad jooksul konsultatsiooni konsultatsiooni palunud keskasutusele saatma vastuse, on seitse kalendripäeva. Esialgset vastamisaega loetakse alates ajast, mil konsulteerima kohustatud keskasutus taotluse saatis. Kui seitsme päeva jooksul palub mõni konsultatsiooni andvatest keskasutustest tähtaega pikendada, võib seda pikendada veel seitsme päeva võrra. Erandjuhtudel võib konsultatsiooni andev keskasutus esitada põhjendatud taotluse pikendada tähtaega rohkem kui seitsme päeva võrra. Konsultatsiooni andvad asutused tagavad, et edasilükkamatutel juhtudel saadetakse vastus nii ruttu kui võimalik. Kui vastust ei ole saadud esialgse tähtaja või vastavalt asjaoludele pikendatud tähtaja jooksul, võrdub see loa saamisega ning tähendab, et konsultatsiooni andval lepinguosalisel või lepinguosalistel ei ole alust viisa andmisele vastu olla. f) Konsultatsioonide tulemuste põhjal tehtud otsus Kui esialgne või pikendatud tähtaeg on möödas, võib selle lepinguosalise keskasutus, kellele viisataotlus on esitatud, lubada diplomaatilisel või konsulaaresindusel anda ühtse viisa. Kui keskasutus ei ole teinud selget otsust, võib diplomaatiline või konsulaaresindus, kellele viisataotlus on esitatud, anda viisa 14 päeva pärast seda, kui konsultatsiooni paluv keskasutus taotluse saatis. Iga keskasutuse enda ülesanne on oma esindusi iga konsultatsiooniperioodi algul informeerida. Kui keskasutus saab taotluse erandlikult tähtaega pikendada, teatab ta sellest esindusele, kellele viisataotlus esitati; esindus ei langeta otsust viisataotluse kohta enne, kui on saanud oma keskasutuselt selged juhtnöörid. g) Eridokumentide edastamine Erandjuhtudel võib saatkond, kellele viisataotlus on esitatud, edastada taotluse korral selle riigi konsulaaresindusele, kellega konsulteeritakse vastavalt Schengeni konventsiooni artiklile 17, viisataotlusankeedi (koos fotoga). Seda menetlust kohaldatakse ainult kohtades, kus asuvad nii konsulteeriva riigi kui ka konsultatsiooni andva riigi diplomaatilised või konsulaaresindused, ning üksnes lisas 5B loetletud kodakondsuste puhul. Konsultatsioonile vastamine või konsulteerimistähtaja pikendamise taotlemine ei tohi mingil juhul toimuda kohalikul tasandil, välja arvatud konsultatsioonide puhul, mis toimuvad kohalikul sätetega; keskasutustevahelises teabevahetuses kasutatakse alati konsultatsioonivõrku. tasandil kooskõlas ühiste konsulaarjuhiste lisa 5B praeguste 2. 4. Taotluse läbivaatamata jätmine ja viisa andmisest keeldumine ja Menetlust või konsulaaresindus jätab taotluse läbi vaatamata või keeldub viisa andmisest, reguleeritakse vastava lepinguosalise õigusega. edasikaebamisvõimalusi diplomaatiline võimalikke juhtudeks, kui 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 301 Kui viisa andmisest keeldutakse ning siseriiklik õigus näeb ette, et keeldumist tuleb põhjendada, tehakse seda järgmise teksti alusel: rahuldamisest on keeldutud vastavalt Schengeni lepingu rakendamise “Teie viisataotluse 19. juuni 1990. aasta konventsiooni artiklile 15 koostoimes artikliga 5, sest te ei vasta kõnealuse konventsiooni artikli 5 lõike 1 punktides a, c, d ja e sätestatud tingimustele (asjakohane tingimus (asjakohased tingimused) ära märkida), mille kohaselt… (lisada asjakohas(t)e tingimus(t)e tekst). ” Eespool esitatud põhjendustele võib vajaduse korral lisada üksikasjalikuma teabe või põhjendused võivad sisaldada muud teavet vastavalt Schengeni riikide siseriiklike õigusaktidega käesolevas valdkonnas sätestatud nõuetele. Kui teist Schengeni riiki esindav saatkond või konsulaaresindus on sunnitud viisataotluse läbivaatamise katkestama, tuleb taotlejat sellest teavitada ning teatada talle, et ta võib pöörduda lähima viisataotluse läbivaatamiseks pädeva riigi diplomaatilise või konsulaaresinduse poole. 3. Piiratud territoriaalse kehtivusega viisad Viisa, mille kehtivus piirdub ühe või mitme lepinguosalise riigi territooriumiga, võib anda: 1. Kui diplomaatiline või konsulaaresindus peab vajalikuks teha erandi konventsiooni artiklis 15 sätestatud põhimõttest (artikkel 16) ühel artikli 5 lõikes 2 loetletud põhjustest (humanitaarsetel kaalutlustel, riiklikes huvides või rahvusvaheliste kohustuste tõttu). 2. Konventsiooni artiklis 14 sätestatud juhtudel; artiklis öeldakse: “1. Viisat ei vormistata reisidokumenti, mida ei tunnista ükski lepinguosaline. Kui reisidokumenti tunnistab ainult üks lepinguosaline või mitu lepinguosalist, piirdub sellesse kantav viisa asjaomas(t)e lepinguosalis(t)ega. 2. Kui üks või mitu lepinguosalist ei tunnista reisidokumenti, siis võib anda loa, mis kehtib viisa asemel. ” 3. Kui esindus äärmiselt kiireloomulistel juhtudel (humanitaarsetel kaalutlustel, riiklikes huvides jätab keskasutustega konsulteerimata või kui see või rahvusvaheliste kohustuste tõttu) menetlus tekitab protesti. 4. Kui esindus annab hädavajaduse sunnil välja uue viisa taotlejale, kes on kolmekuulise kehtivusajaga viisa kuuekuulise ajavahemiku jooksul juba ära kasutanud. Viisa kehtivus piirdub eespool kirjeldatud 1. , 3. ja 4. stsenaariumi puhul ühe lepinguosalise, Beneluxi või kahe Beneluxi riigi territooriumiga ning 2. stsenaariumi puhul ühe või mitme lepinguosalise, Beneluxi või kahe Beneluxi riigi territooriumiga. Teiste lepinguosaliste esindustele teatatakse juhtudest, mil sellised viisad antakse. 302 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd VI. KUIDAS TÄITA VIISAKLEEBIST 8. ja 13. lisa sisaldavad järgmist: 8. lisa — kleebise turvaelementide kirjeldus; 13. lisa — täidetud viisakleebiste näidised. 1. Ühiste kannete osa (8. osa) 1. 1. Lahter “KEHTIVUSPIIRKOND” Selles lahtris on nimetatud territoorium, kus viisa valdajal on õigus reisida. Selle lahtri võib täita üksnes ühel kolmest järgmisest viisist: a) Schengeni riigid; b) Schengeni riik või riigid, mille territooriumiga viisa kehtivus piirdub (sel juhul kasutatakse järgmisi lühendeid: F — Prantsusmaa, D — Saksamaa, E — Hispaania, GR — Kreeka, P — Portugal, I — Itaalia, L — Luksemburg, N — Madalmaad, B — Belgia); c) Beneluxi maad. — Kui kleebist kasutatakse ühtse viisa andmiseks konventsiooni artiklite 10 ja 11 alusel või sellise viisa andmiseks, mille kehtivus ei piirdu selle andnud riigi territooriumiga, täidetakse lahter “KEHTIVUSPIIRKOND” sõnadega “Schengeni riigid” selle lepinguosalise keeles, kes on viisa andnud. — Kui kleebist kasutatakse viisade andmiseks, mis piiravad sissesõidu-, peatumis- ja väljasõiduõigust üheainsa territooriumiga, kantakse sinna lahtrisse riigikeeles selle lepinguosalise nimi, kelle territooriumiga viisavaldaja sissesõidu-, viibimis- ja väljasõiduõigus piirdub. — Konventsiooni artikli 14 alusel võib territoriaalselt piiratud kehtivus hõlmata mitme asjaomaste juhul kirjutatakse territooriumi; lahtrisse sellesse sellisel lepinguosalise lepinguosaliste nimed. — Piiratud territoriaalne kehtivus ei või hõlmata lepinguosalise territooriumist väiksemat territooriumi. 1. 2. Lahter “ALATES… KUNI…” Sellesse lahtrisse on märgitud ajavahemik, mille jooksul viisaomanik võib viisaga lubatud reisi teha. Kuupäev, millest alates viisaomanik võib siseneda territooriumile, mille suhtes viisa kehtib, kirjutatakse sõna “ALATES” järele järgmiselt: — kuupäev kirjutatakse kahe numbriga; kui kõnealune kuupäev on ühekohaline, on esimene number null, — sidekriips, 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 303 — kuu kirjutatakse kahe numbriga; kui kõnealune kuu on ühekohaline, on esimene number null, — sidekriips, — aasta kirjutatakse kahe numbriga, mis vastavad aastaarvu kahele viimasele numbrile, — näiteks: 15–04–94 = 15. aprill 1994. Viimane päev, millal viisaomanik võib reisi teha, kirjutatakse sõna “KUNI” järele. Selle kuupäeva keskööks peab viisaomanik lahkuma territooriumilt, mille suhtes viisa kehtib. Kuupäev kirjutatakse samamoodi nagu eespool näidatud esimene kuupäev. 1. 3. Lahter “SISSESÕITUDE ARV” Sellest lahtrist on näha, mitu korda viisaomanik võib siseneda territooriumile, mille suhtes viisa kehtib; teisisõnu, see tähendab sellel territooriumil viibimiste arvu, mis võivad jaguneda kogu kehtivusajale — vt 1. 4. Sissesõite võib olla üks, kaks või mitu. See arv kirjutatakse valmistrükitud osa paremale poole, kasutades numbreid “01”, “02” või lühendit “MULT”, kui viisa lubab rohkem kui kaht sissesõitu. Transiidiviisa puhul võib lubada üksnes üht või kaht sissesõitu (kirjutatakse “01” või “02”). Üle kahe sissesõidu (“MULT”) lubatakse üksnes erandjuhtudel. Viisa kehtivus lõpeb, kui selle omaniku väljasõitude arv võrdub lubatud sissesõitude arvuga, isegi kui omanik ei ole viisaga lubatud päevade arvu ära kasutanud. 1. 4. Lahter “VIIBIMISE KESTUS… PÄEVA” Sellest lahtrist on näha päevade arv, mille vältel viisaomanik võib peatuda territooriumil, mille suhtes viisa kehtib. (*) Reis võib olla vaheaegadeta või sõltuvalt lubatud päevade arvust punktis 1. 2 nimetatud kuupäevade vahel osadeks jagatud, pidades silmas punktis 1. 3 lubatud sissesõitude arvu. Lubatud päevade arv kirjutatakse tühikusse sõnade “VIIBIMISE KESTUS” ja “PÄEVA” vahele kahekohalise arvuna; kui päevade arv on alla kümne, on esimene number null. Maksimaalne päevade arv, mida võib siia lahtrisse kirjutada, on 90 poole aasta jooksul. (*) See nimekiri ei mõjuta iga üksiku Schengeni riigi seisukohta nimetatud riikide rahvusvahelise staatuse osas ning Schengeni riikide suhteid viimati nimetatud riikidega. 304 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd 1. 5. Lahter “VÄLJAANDMISE KOHT… KUUPÄEV…” Sellest lahtrist on näha viisa andnud lepinguosalise keeles linna nimi, kus viisa andnud diplomaatiline või konsulaaresindus asub ja mis kirjutatakse sõnade “koht” ja “kuupäev” vahele. Andmise kuupäev kirjutatakse pärast sõna “kuupäev”. Andmise kuupäev kirjutatakse samamoodi kui punktis 1. 2 nimetatud kuupäev. Viisa andnud asutuse võib tuvastada ka 4. osasse löödava templijäljendi põhjal. 1. 6. Lahter “PASSI NUMBER” Sellest lahtrist on näha passi number, millesse viisakleebis on kantud. Numbrile järgneb viide viisaomanikuga kaasas olevatele lastele ja abikaasale, kui need on passi kantud lapsi tähistab täht “X”, millele eelneb nende arv näiteks 3X = kolm last ja abikaasat täht “Y”). Passi number on seerianumber, mis on kõigile või peaaegu kõigile passi lehekülgedele juba trükitud või perforeeritud. 1. 7. Lahter “VIISA LIIK” Et kergendada kontrolliasutuste tööd, täpsustatakse selles lahtris viisa liik, kasutades tähti A, B, C ja D järgmiselt: A: lennujaama transiidiviisa B: transiidiviisa C: lühiajaline viisa D: pikaajaline siseriiklik viisa Piiratud territoriaalse kehtivusega viisade ja grupiviisade puhul kasutatakse tähti A, B või C vastavalt asjaoludele. 2. Siseriiklike kannete osa (“MÄRKUSED”) (9. osa) Erinevalt 8. osast (ühised ja kohustuslikud kanded), on see osa mõeldud siseriiklikest õigusaktidest tulenevate märkuste jaoks. Kuigi lepinguosalistel on vabadus kanda sinna asjakohaseks peetavaid märkusi, on nad kohustatud oma partneritele nendest teatama, et neid märkusi osataks tõlgendada (vt 9. lisa). 3. Viisa andnud esinduse pitser (4. osa) Viisa väljaandnud esinduse pitser lüüakse nelinurka, mis jääb kleebise vasakpoolse serva ja lahtri “MÄRKUSED” ning rotosügavtrüki ja masinloetava osa vahele. Pitseri suurus ja sisu ning kasutatav tint määratakse lepinguosaliste siseriiklike normidega. 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 305 4. Masinloetav osa (5. osa) Nii viisakleebise kui ka masinloetava osa formaadi on Schengeni riikide ettepaneku alusel kindlaks määranud ICAO. See osa koosneb kahest 36tähelisest reast (OCR B-10 cpi). 10. lisas selgitatakse, kuidas seda osa täita. 5. Muud viisa andmisega seotud aspektid 5. 1. Viisa allkirjastamine Kui lepinguosalise õigus või tava nõuab käsitsi kirjutatud allkirja, kirjutab passi leheküljele kantud viisakleebisele alla selle eest vastutav ametiisik. Allkiri jääb lahtrist “MÄRKUSED” paremale; osa allkirjast peaks ulatuma passi või reisidokumendi leheküljele, kuid see ei tohi katta masinloetavat osa. 5. 2. Täidetud viisakleebise tühistamine Viisakleebisesse ei tohi teha muudatusi. Kui viisa andmisel tehakse viga, tuleb kleebis tühistada. — Kui viga leitakse kleebisel, mis ei ole veel passi kantud, siis kleebis hävitatakse või lõigatakse diagonaalselt pooleks. — Kui viga leitakse pärast kleebise passi kandmist, tuleb kleebisele tõmmata punane rist ja passi kanda uus kleebis. 5. 3. Viisakleebise passi kandmine Kleebis täidetakse enne passi kandmist. Pitser ja allkiri pannakse kleebisele pärast selle passi või reisidokumenti kandmist. Kui viisakleebis on õigesti täidetud, kantakse see passi esimesele leheküljele, millel pole muid kandeid ega templijäljendeid peale viisataotluse kohta käiva templijäljendi. Passid, milles ei ole vaba ruumi kleebise kandmiseks, samuti passid, mille kehtivusaeg on lõppenud, ja passid, mille alusel välismaalane ei saa passi kehtivusaja jooksul riigi territooriumilt välja sõita või tagasi pöörduda oma päritolumaale või siseneda kolmandasse riiki (vt konventsiooni artikkel 13), lükatakse tagasi. 5. 4. Passid ja reisidokumendid, millesse ühtse viisa võib kanda Kriteeriumid, mille alusel kooskõlas konventsiooni artikli 17 lõike 3 punktiga a otsustada, millistesse reisidokumentidesse võib viisa kanda, on loetletud 11. lisas. 306 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd Kooskõlas artikliga 14 ei tohi viisat kanda reisidokumenti, mida ei tunnista ükski lepinguosaline. Kui reisidokumenti tunnistab ainult üks või mitu lepinguosalist, piirdub sellesse kantav viisa asjaomaste lepinguosalistega. Kui üks või mitu lepinguosalist reisidokumenti ei tunnista, võib viisa asemel välja anda loa. Selline luba kirjutatakse eraldi paberilehele ja see kehtib üksnes nagu piiratud territoriaalse kehtivusega viisa. VII. HALDUSKORRALDUS 1. Viisaosakondade korraldus Iga lepinguosaline vastutab ise oma viisaosakondade korralduse eest. Esinduste juhid tagavad, et viisade andmise eest vastutavad osakonnad oleks korraldatud nõnda, et vältida igasugust hooletust, mis võiks kergendada vargusi ja võltsimist. — Viisade andmise eest vastutav personal ei allu mingil viisil kohalikule survele. — Et vältida selliste harjumuste kujunemist, mis võivad viia valvsuse vähenemiseni, vahetuvad vastutavad ametiisikud tavapärase rotatsiooni korras. — Viisakleebiseid hoitakse ja kasutatakse samasuguste julgeolekumeetmete alusel, mida kasutatakse teiste kaitset vajavate dokumentide puhul. 2. Kartoteekimine Iga lepinguosaline vastutab ise viisataotluste kartoteekimise eest kartoteekimise eest, kui viisade suhtes tuleb keskasutusega konsulteerida. ja ka taotlejate fotode Viisataotlust säilitatakse vähemalt üks aasta, kui viisa on välja antud, ja vähemalt viis aastat, kui viisa andmisest on keeldutud. Et kergendada taotluse leidmist, nimetatakse konsultatsiooni paludes ja andes toimiku- ja arhiiviviited. 3. Viisaregistrid Kõik lepinguosalised registreerivad väljaantud viisad oma siseriikliku korra kohaselt. Kõik viisakleebised tuleb registreerida. 4. Viisa andmise eest võetavad lõivud Viisa andmise eest võetavad lõivud on loetletud 12. lisas. 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 307 VIII. KONSULAARKOOSTÖÖ KOHALIKUL TASANDIL 1. Kohaliku tasandi konsulaarkoostöö lühiiseloomustus Kohapeal keskendub konsulaarkoostöö üldjoontes sisserändeohu hindamisele. Selle peamine eesmärk on määrata kindlaks ühiskriteeriumid toimikute läbivaatamiseks, informatsiooni vahetamiseks valedokumentide kasutamise, võimalike ebaseaduslike sisserände marsruutide ja viisa andmisest keeldumise kohta, kui taotlus on ilmselt põhjendamatu või põhineb pettusel. See peaks võimaldama ka vahetada informatsiooni heausksete taotlejate kohta ning ühiselt välja töötada üldsusele antavat teavet Schengeni viisa taotlemise tingimuste kohta. Konsulaarkoostöö võtab arvesse ka kohalikku haldusalast olukorda ning sotsiaalset majandusstruktuuri. ja Olenevalt olukorrast korraldavad esindused regulaarselt kohtumisi nii sageli, kui nad sobivaks peavad: nende kohtumiste kohta esitavad nad keskasutustele aruande. Eesistujariigi nõudmisel esitavad nad poolaasta üldaruande. 2. Kuidas vältida korduvaid avaldusi või avaldusi, mis esitatakse pärast hiljutist viisa andmisest keeldumist Esinduste vahel vahetatav info ja taotlused märgistatakse pitseri või muu vahendiga, et vältida mitme samaaegse või järjestikuse viisataotluse esitamist sama isiku poolt kas taotluse läbivaatamise ajal või pärast seda, kui sama või mõni muu esindus on taotluse tagasi lükanud. Ilma et see välistaks esindustevahelist konsulteerimist või infovahetust, paneb esindus, kellele taotlus esitatakse, iga taotleja passi templijäljendi tekstiga “Viisataotluse esitamise kuupäev… koht…”. Tühik sõna “kuupäev” järel täidetakse kuue numbriga (kaks kuupäeva, kaks kuu ja kaks aasta märkimiseks); teine tühik jääb asjaomase diplomaatilise või konsulaaresinduse jaoks. Lisatakse taotletava viisaliigi kood. Otsuse, kas diplomaatilisse või teenistuspassi panna templijäljend või mitte, teeb esindus, kes taotluse vastu võtab. Templijäljendi võib samal viisil panna ka pikaajalise viisa taotluste korral. Kui üks Schengeni riik esindab teist, lisatakse templijäljendile taotletava viisaliigi koodi järele märge “R”, millele järgneb esindatava riigi kood. Kui viisa antakse, pannakse viisakleebis võimaluse korral viisataotluse kohta käiva templijäljendi peale. Erandjuhtudel, mil templijäljendit ei ole võimalik panna, teavitab eesistujariigi esindus asjaomast Schengeni töörühma ning esitab töörühmale heakskiitmiseks alternatiivse ettepaneku, mis hõlmab näiteks passide valguskoopiate vahetust ning selliste loetelude vahetust, mis sisaldavad tagasilükatud viisataotlusi koos viisa andmisest keeldumise põhjustega. Diplomaatiliste esinduste juhid võtavad kohalikul tasandil ja eesistujariigi algatusel alternatiivseid või lisakaitsemeetmeid, kui sellised meetmed osutuvad vajalikuks. 308 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd 3. Taotleja heausksuse hindamine Et kergendada taotleja heausksuse hindamist, võivad diplomaatilised või konsulaaresindused kooskõlas siseriiklike õigusaktidega koostöö raames kohalikul tasandil sõlmitud kokkulepete alusel ja vastavalt käesoleva peatüki 1. punktile vahetada informatsiooni. Aeg-ajalt võib vahetada informatsiooni järgmiste valdkondade kohta: isikud, kelle taotlused on tagasi lükatud, sest nad on kasutanud varastatud, kaotatud või võltsitud dokumente või ei ole järginud eelmise viisa väljasõidukuupäeva või kujutavad ohtu julgeolekule, ning eriti siis, kui on alust arvata, et tehakse katset lepinguosaliste territooriumile ebaseaduslikult sisse rännata. Ühiselt vahetatavat ja koostatavat informatsiooni kasutatakse viisataotluste hindamisel. See ei infosüsteemis ega asenda siiski viisataotluse tegelikku läbivaatamist, otsinguid Schengeni konsulteerimist seda soovivate keskasutustega. 4. Statistika vahetamine 4. 1. Väljaantud lühiajalisi viisasid, transiidiviisasid ja lennujaama transiidiviisasid ning selliste viisade ametlikult tagasilükatud taotlusi käsitlevat statistikat vahetatakse iga kolme kuu järel. 4. 2. Ilma et see piiraks konventsiooni artiklis 16 ettenähtud kohustuste täitmist, mis on selgelt sõnastatud ühiste konsulaarjuhiste 14. lisas ja mille kohaselt Schengeni riigid peavad 72 tunni jooksul edastama üksikasjaliku teabe piiratud territoriaalse kehtivusega viisade andmise kohta, on Schengeni riikide diplomaatilised ja konsulaaresindused kohustatud vahetama statistikat, mis käsitleb eelneval kuul väljaantud piiratud territoriaalse kehtivusega viisasid, ning edastama selle asjaomastele siseriiklikele keskasutustele. 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 309 I. Nende riikide ühine nimekiri, kelle kodanikelt nõuavad viisat kõik Schengeni riigid 1. LISA II. Nende riikide ajakohastatud nimekiri, kelle kodanikud on kõikide Schengeni riikide poolt viisakohustusest vabastatud III. Nende riikide ajakohastatud nimekiri, kelle kodanikelt nõuab viisat ainult mõni Schengeni riik Järgnevad loetelud kajastavad Schengeni täitevkomitee poolt kuni 1. maini 1999 vastuvõetud otsuseid. Teavet pärast 1. maid 1999 tehtud muudatuste kohta saab komisjoni asjaomastelt talitustelt või nõukogu peasekretariaadilt. I. Nende riikide (*) ühine nimekiri, kelle kodanikelt nõuavad viisat kõik Schengeni riigid ARAABIA ÜHENDEMIRAADID (**) AFGANISTAN (**) ANTIGUA JA BARBUDA ALBAANIA (**) ARMEENIA (**) ANGOLA (**) ASERBAIDŽAAN (**) BOSNIA JA HERTSEGOVIINA BARBADOS BANGLADESH (**) BURKINA FASO (**) BULGAARIA (**) BAHREIN (**) BURUNDI (**) BENIN (**) BAHAMA BHUTAN (**) BOTSWANA VALGEVENE (**) BELIZE KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK (**) KESK-AAFRIKA VABARIIK (**) BRAZZAVILLE‘I KONGO (**) CÔTE D’IVOIRE (**) KAMERUN (**) HIINA (**) KUUBA (**) CABO VERDE (**) DJIBOUTI (**) DOMINICA DOMINIKAANI VABARIIK (**) ALŽEERIA (**) EGIPTUS (**) ERITREA (**) ETIOOPIA (**) FIDŽI (**) MIKRONEESIA GABON (**) GRENADA GRUUSIA (**) GHANA (**) GAMBIA (**) GUINEA (**) EKVATORIAAL-GUINEA (**) GUINEA-BISSAU (**) GUYANA (**) HAITI (**) INDONEESIA (**) INDIA (**) IRAAK (**) IRAAN (**) JAMAICA JORDAANIA (**) KENYA KÕRGÕZSTAN (**) KAMBODŽA (**) KIRIBATI KOMOORID (**) SAINT KITTS JA NEVIS PÕHJA-KOREA (**) KUVEIT (**) KASAHSTAN (**) LAOS (**) LIIBANON (**) SAINT LUCIA SRI LANKA (**) LIBEERIA (**) LESOTHO LIIBÜA (**) MAROKO (**) MOLDOVA (**) (*) See nimekiri ei mõjuta iga üksiku Schengeni riigi seisukohta nimetatud riikide rahvusvahelise staatuse osas ning Schengeni riikide suhteid viimati nimetatud riikidega. (**) Osutatud nõukogu 12. märtsi 1999. aasta määruse nr 574/99 (millega määratakse kindlaks kolmandad riigid, mille kodanikel peab liikmesriikide välispiiride ületamisel olema viisa) lisas. 310 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd MADAGASKAR (*) MARSHALLI SAARED ENDINE JUGOSLAAVIA VABARIIK MAKEDOONIA (*) MALI (*) BIRMA/MYANMAR (*) MONGOOLIA (*) PÕHJA-MARIAANID (SAARED) MAURITAANIA (*) MAURITIUS (*) MALDIIVID (*) MALAWI MOSAMBIIK (*) NAMIIBIA NIGER (*) NIGEERIA (*) NEPAL (*) NAURU OMAAN (*) PERUU (*) PAAPUA UUS-GUINEA (*) FILIPIINID (*) PAKISTAN (*) BELAU KATAR (*) RUMEENIA (*) VENEMAA (*) RWANDA (*) SAUDI ARAABIA (*) SAALOMONI SAARED SEIŠELLID SUDAAN (*) SIERRA LEONE (*) SENEGAL (*) SOMAALIA (*) SURINAME (*) SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE (*) SÜÜRIA (*) SVAASIMAA TŠAAD (*) TOGO (*) TAI (*) TADŽIKISTAN (*) TÜRKMENISTAN (*) TUNEESIA (*) TONGA TÜRGI (*) TRINIDAD JA TOBAGO TUVALU TAIWAN (*) TANSAANIA (*) UKRAINA (*) UGANDA (*) USBEKISTAN (*) SAINT VINCENT JA GRENADIINID VIETNAM (*) VANUATU SAMOA JEEMEN (*) JUGOSLAAVIA LIITVABARIIK (SERBIA JA MONTENEGRO) (*) LÕUNA-AAFRIKA SAMBIA (*) ZIMBABWE II. Nende riikide ajakohastatud nimekiri, kelle kodanikud on kõikide Schengeni riikide poolt viisakohustusest vabastatud ANDORRA ARGENTINA AUSTRAALIA BRUNEI BOLIIVIA BRASIILIA (**) KANADA ŠVEITS TŠIILI COSTA RICA KÜPROS TŠEHHI VABARIIK ECUADOR EESTI MONACO GUATEMALA HONDURAS HORVAATIA UNGARI IISRAEL (***) ISLAND JAAPAN LÕUNA-KOREA LIECHTENSTEIN LEEDU LÄTI (*) Osutatud nõukogu 12. märtsi 1999. aasta määruse nr 574/99 (millega määratakse kindlaks kolmandad riigid, mille kodanikel peab liikmesriikide välispiiride ületamisel olema viisa) lisas. (**) Kreeka on kehtestanud viisanõude selle riigi kodanikest meremeestele. (***) Prantsusmaa nõuab jätkuvalt lühiajalisi viisasid oma ametikohustusi täitvatelt laeva- ja lennumeeskondade liikmetelt. 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 311 MALTA MEHHIKO MALAISIA NICARAGUA NORRA UUS-MEREMAA PANAMA POOLA (*) PARAGUAY SINGAPUR SLOVEENIA SLOVAKKIA SAN MARINO SALVADOR AMEERIKA ÜHENDRIIGID (**) URUGUAY VATIKANI LINNRIIK VENEZUELA III. Nende riikide ajakohastatud nimekiri, kelle kodanikelt nõuab viisat üks või mitu Schengeni riiki. COLOMBIA Nende riikide nimekiri, kelle kodanikelt nõuab viisat ainult mõni Schengeni riik Beneluxi maad Saksamaa Kreeka Hispaania Colombia V V Prantsus- maa V Itaalia Austria Portugal V (*) (**) Kreeka on kehtestanud viisanõude selle riigi kodanikest meremeestele. Prantsusmaa on kehtestanud viisanõude järgmistele Ameerika Ühendriikide kodanike kategooriatele: — üliõpilased, — lähetusel viibivad ajakirjanikud, — ametikohustusi täitvad laeva- ja lennumeeskonnad. 312 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd 2. LISA Eeskirjad, millega reguleeritakse diplomaatilise, ameti- või teenistuspassi omanike ning teatavate rahvusvaheliste valitsustevaheliste organisatsioonide poolt nende ametnikele väljaantud reisiloa omanike liikumist I. Eeskirjad, mis reguleerivad liikumist välispiiridel 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. Viisanõuete üldnimekiri ei reguleeri diplomaatilise, ameti- või teenistuspassi omanike liikumist. Lepinguosalised riigid kohustuvad siiski oma partnereid eelnevalt teavitama võimalikest muudatustest, mida nad kavatsevad teha eespool nimetatud passide omanike liikumist reguleerivates eeskirjades, ning arvestama oma partnerite huvidega. Et eespool nimetatud passide omanike reisimist käsitlevaid eeskirju eriti paindlikult ühtlustada, lisatakse teavitamise eesmärgil ühistele viisajuhistele loetelu riikidest, kelle kodanikelt üldjuhul nõutakse viisat, kuid mitte siis, kui nad on eespool nimetatud passide omanikud. Vajaduse korral lisatakse ka loetelu juhtumitest, mil olukord on vastupidine. Täitevkomitee vastutab nende loetelude ajakohastamise eest. Käesolevas dokumendis käsitletud liikumist reguleerivaid eeskirju ei kohaldata avalikke ülesandeid täitvate tavaliste passide omanike suhtes ega selliste teenistuspasside, ametipasside, eripasside jne omanike suhtes, mille väljastamisel kolmandad riigid ei ole järginud Schengeni riikides järgitavaid rahvusvahelisi tavasid. Sellest lähtuvalt võib täitevkomitee koostada ekspertide rühma ettepanekul loetelu muudest passidest peale tavaliste passide, mille omanike suhtes Schengeni riigid ei kavatse kohaldada sooduskohtlemist. Kooskõlas rakendamise konventsiooni artikliga 18 võivad isikud, kellele on antud viisa, et nad võiksid akrediteerimise eesmärgil jõuda teatava Schengeni riigi territooriumile, viisa andnud riiki reisimisel vähemalt läbida teisi riike. Diplomaatilise või konsulaaresinduse poolt juba akrediteeritud isikud ja nende perekonnaliikmed, kellel on välisministeeriumi antud isikutunnistus, võivad ületada Schengeni ala välispiiri, esitades kõnealuse isikutunnistuse ja vajaduse korral reisidokumendi. Üldjuhul ei pea diplomaatilise, ameti- või teenistuspassi omanikud tõendama piisavate elatusvahendite olemasolu, kuigi nende suhtes kehtib viisakohustus, kui see on olemas. Kui reis toimub isiklikel eesmärkidel, võib nendelt siiski vajaduse korral nõuda samade tõendavate dokumentide esitamist, mida nõutakse viisat taotlevatelt tavalise passi omanikelt. Tööülesandeid täitva diplomaatilise, ameti- või teenistuspassi omaniku viisataotlusele tuleks lisada välisministeeriumi või diplomaatilise esinduse (kui viisataotlus esitatakse kolmandas riigis) suuline teade. Suulist teadet võib nõuda ka juhul, kui reis toimub isiklikel eesmärkidel. 8. 1. Diplomaatilise, ameti- või teenistuspassi omanike viisataotluste üle konsulteeritakse eelnevalt teiste lepinguosaliste riikide keskasutustega. Eelnev konsulteerimine ei ole vajalik, kui liikmesriik on sõlminud kõnealuse riigiga kokkuleppe viisakohustuse tühistamise kohta nende diplomaatilise ja/või teenistuspassi omanike puhul, keda konsulteerimine puudutab (käesolevate juhendite 5. lisas nimetatud juhtudel). Kui mõni lepinguosalistest esitab vastuväiteid, võib viisataotluse üle otsustav Schengeni riik väljastada piiratud territoriaalse kehtivusega viisa. 8. 2. Schengeni riigid kohustuvad edaspidi sõlmima diplomaatilise, ameti- või teenistuspassi omanike viisakohustuse tühistamise kohta kolmandate riikidega kokkuleppeid üksnes eelneval kokkuleppel teiste liikmesriikidega, kui mõni teine Schengeni riik nõuab konsulteerimist enne viisa andmist kõnealuse kolmanda riigi kodanikele. 8. 3. Kui viisa antakse sissesõidukeelu saanud välismaalase akrediteerimiseks ning ette on nähtud eelnev konsulteerimine, peab konsulteerimine toimuma kooskõlas rakendamise konventsiooni artikliga 25. 19/2. kd ET 9. Euroopa Liidu Teataja 313 Kui lepinguosaline riik lähtub rakendamise konventsiooni artikli 5 lõikes 2 sätestatud eranditest, peab sissesõiduloa andmine diplomaatilise, ameti- või teenistuspassi omanikele piirduma kõnealuse riigi territooriumiga ning see riik peab teavitama ka teisi liikmesriike. II. Eeskirjad, mis reguleerivad liikumist sisepiiridel Üldjuhul kohaldatakse artiklis 19 ja järgnevates artiklites sätestatud korda, välja arvatud juhul, kui väljastatakse piiratud territoriaalse kehtivusega viisasid. Diplomaatilise, ameti-või teenistuspassi omanikud võivad liikuda lepinguosaliste riikide territooriumil kolme kuu jooksul alates sissesõidu kuupäevast (kui nende suhtes ei kehti viisakohustus) või viisa kehtivusaja jooksul. Diplomaatilise või konsulaaresinduse poolt akrediteeritud isikud ja nende perekonnaliikmed, kellel on välisministeeriumi antud isikutunnistus, võivad liikuda lepinguosaliste riikide territooriumil maksimaalselt kolme kuu jooksul, esitades kõnealuse isikutunnistuse ja vajaduse korral reisidokumendi. III. Käesolevas dokumendis käsitletud liikumist reguleerivaid eeskirju kohaldatakse reisilubade suhtes, mille sellised rahvusvahelised valitsustevahelised organisatsioonid, kuhu kuuluvad kõik Schengeni riigid, annavad oma ametnikele, kes on nende organisatsioonide asutamislepingu kohaselt vabastatud immigratsiooniametis registreerimise nõudest ning elamisloa omamise nõudest (vt üldkäsiraamatu lk 47). Diplomaatilise, ameti- ja teenistuspassi omanike liikumist reguleerivad eeskirjad A Loend Riigid, kelle kodanikelt üldjuhul nõuavad viisat üks või mitu Schengeni riiki, välja arvatud juhul, kui kodanikud on diplomaatilise, ameti- või teenistuspassi omanikud E F I AU P Antigua ja Barbuda Albaania Angola Bosnia ja Hertsegoviina Barbados Burkina Faso Bulgaaria Benin Bahama Botswana Côte d’Ivoire Cabo Verde Dominica Dominikaani Vabariik Alžeeria BNL D GR DT DT D D DT D D DT DT DT D DT D D DT DT DT D DT DT DT DT DT DT DT DT 314 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd BNL D GR E F I AU P Egiptus Fidži Gabon Ghana Gambia Guyana India Jamaica Kuveit Lesotho Maroko Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik Mauritaania Maldiivid Malawi Mosambiik Niger Peruu Filipiinid Pakistan Rumeenia Seišellid Senegal São Tomé ja Príncipe Svaasimaa Tšaad Togo Tai Tuneesia Türgi D D D DT DT DT DT DT DT DT DT DT DT DT DT DT D DT DT D DT D DT DT D DT DT DT DT D D DT D DT DT DT DT D DT DT DT DT DT D D D D DT DT D DT DT D DT DT DT DT DT DT DT DT D D DT DT DT DT DT DT DT DT DT DT 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 315 Trinidad ja Tobago Uganda Venezuela Lääne-Samoa Jugoslaavia Liitvabariik Lõuna-Aafrika Vabariik Zimbabwe BNL D GR E F I DT DT DT DT DT P D AU DT DT DT: diplomaatilise või teenistuspassi omanikud on viisanõudest vabastatud. D: viisanõudest on vabastatud ainult diplomaatilise passi omanikud. B Loend Riigid, kelle kodanikelt ei nõua üldjuhul viisat üks või mitu Schengeni riiki, välja arvatud juhul, kui kodanikud on diplomaatilise, ameti- või teenistuspassi omanikud Austraalia Tšiili Iisrael Mehhiko Paraguay Ameerika Ühendriigid (*) Ametireiside korral. BNL D GR E F X X I AU X P X X X X (*) 316 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd 3. LISA Nende riikide nimekiri, kelle kodanikelt nõutakse lennujaama transiidiviisat, kui see viisakohustus kehtib ka nende riikide poolt väljaantud reisidokumentide omanike suhtes (*) Schengeni riigid võtavad endale kohustuse mitte muuta 3. lisa I osa teiste liikmesriikide eelneva nõusolekuta. Kui liikmesriik kavatseb muuta käesoleva lisa II osa, peab ta sellest teatama oma partneritele ja arvestama nende huvidega. I OSA Nende riikide ühine nimekiri, kelle kodanikelt nõuavad lennujaama transiidiviisat kõik Schengeni riigid, kusjuures see nõue kehtib ka nende riikide väljastatud reisidokumentide omanike suhtes (1) (2) AFGANISTAN BANGLADESH KONGO (Kongo Demokraatlik Vabariik) (3) ERITREA (3) ETIOOPIA GHANA IRAAK IRAAN SRI LANKA NIGEERIA PAKISTAN SOMAALIA Nende isikute suhtes ei kehti viisakohustus, kui neil on ühe käesoleva lisa III(A) osas loetletud Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi teatav elamisluba või Andorra, Jaapani, Kanada, Monaco, San Marino, Šveitsi või Ameerika Ühendriikide teatav, allpool nimetatud elamisluba, mis tagab III(B) osas osutatud piiramatu tagasipöördumisõiguse. Elamislubade loendit täiendatakse II töörühma viisasid käsitleva töörühma omavahelisel kokkuleppel ning seda loendit kontrollitakse regulaarselt. Probleemide tekkimisel võivad Schengeni riigid nende meetmete kohaldamise peatada, kuni kõnealused probleemid on omavahelisel kokkuleppel lahendatud. Lepinguosalised riigid võivad teatavad elamisload erandi kohaldamisalast välja arvata, kui seda on nimetatud III jaos. Diplomaatilise, teenistus- või muu ametipassi omanike puhul otsustab lennujaama transiidiviisa nõudest tehtavad erandid iga liikmesriik ise. Keskasutustega konsulteerimine ei ole vajalik lennujaama transiidiviisa väljastamisel. (*) (1) Kõik Schengeni riigid: Lennujaama transiidiviisa kohustus ei kehti järgmiste isikute suhtes: — lennumeeskondade liikmed, kes on Chicago konventsiooni osalisriigi kodanikud. Beneluxi maad, Prantsusmaa ja Hispaania: Lennujaama transiidiviisa kohustus ei kehti järgmiste isikute suhtes: — diplomaatilise ja teenistuspassi omanikud Saksamaa: Viisakohustus jõustub alles pärast seda, kui algatatud siseriiklikud menetlused on lõpule viidud. (2) (3) 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 317 II OSA Nende riikide nimekiri, kelle kodanikelt nõuavad lennujaama transiidiviisat ainult mõned Schengeni riigid, kusjuures see nõue kehtib ka nende riikide väljastatud reisidokumentide omanike suhtes BNL (1) D GR E (2) F (3) I (4) AU (5) P Albaania Angola Bulgaaria Côte d’Ivoire India Gambia Guinea-Bissau Haiti Indoneesia Jordaania Liibanon Libeeria Liibüa Mali Rumeenia Sudaan Sierra Leone Senegal Süüria Togo Türgi X X X X X X X X X X X X (6) X X X X X X X X (6) X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X (1) Üksnes juhul, kui kodanikel puudub EMP liikmesriikides, Ameerika Ühendriikides või Kanadas kehtiv elamisluba. Viisakohustu- sest on vabastatud ka diplomaatilise ja teenistuspassi omanikud. (2) Lennujaama transiidiviisa kohustus ei kehti diplomaatilise, ameti- või teenistuspassi omanike suhtes. Sama kord kehtib ka tavalise passi omanike suhtes, kes elavad EMP liikmesriigis või Ameerika Ühendriikides või kellel on ühe kõnealuse riigi kehtiv sissesõi- duviisa. (3) Lennujaama transiidiviisa kohustus ei kehti järgmiste isikute suhtes: — diplomaatilise ja teenistuspassi omanikud, — ühe III osas nimetatud elamisloa omanikud, — lennumeeskondade liikmed, kes on Chicago konventsiooni osalisriigi kodanikud. (4) Üksnes juhul, kui kodanikel puudub EMP liikmesriikides, Ameerika Ühendriikides või Kanadas kehtiv elamisluba. (5) Välismaalased, kelle suhtes kehtib transiidiviisa kohustus, ei vaja enam lennujaama transiidiviisat läbisõiduks Austria lennujaama kaudu, kui neil on üks järgmistest dokumentidest, mis kehtib läbisõiduks vajaliku aja jooksul: — Andorra, Jaapani, Kanada, Monaco, San Marion, Šveitsi, Vatikani Linnriigi või Ameerika Ühendriikide elamisluba, mis tagab piiramatu tagasipöördumisõiguse, — sellise Schengeni riigi antud viisa või elamisluba, kelle puhul ühinemisleping on jõustatud, — EMP liikmesriigi antud elamisluba. (6) Üksnes juhul, kui kodanikel puudub EMP liikmesriikides, Šveitsis, Kanadas või Ameerika Ühendriikides kehtiv viisa. 318 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd A. Loetelu EMP riikide elamislubadest, mille esitamine vabastab elamislubade omanikud lennujaama transiidiviisa III OSA kohustusest. TAANI: — Opholdstilladelse (elamisluba, mis väljastatakse märgisega C, D, E, F, G, H, J, K või L tähistatud kaardina) — Opholdstilladelse (elamisluba, mis väljastatakse passi kantava roosa-valge kleebisena, mis on tähistatud märgisega B, C või H) — Tilbagerejsetilladelse (taassissesõiduluba, mis väljastatakse passi kantava templijäljendina, mis on tähistatud märgisega I, II või III) SOOME: — Oleskelulupa uppehållstillstånd — residence permit in card form (kaardina väljastatav elamisluba Soomes elavatele EL või EMP kodanikele ja nende perekonnaliikmetele) — Kleebisena väljastatav inglise keeles täidetud elamisluba, mis näitab selgelt loa liiki ja kehtivusaega: sellel on kiri “Suomi Finland”, “visa” ja “permit” — Viisakleebise eeskujul koostatud kleebisena väljastatav elamisluba, millel on soomekeelne kiri “Oleskelulupa ja työlupa” (elamis- ja tööluba) — Oleskelulupa uppehållstillstånd (soome keeles/rootsi keeles täidetud ühtne EL elamisluba) ÜHENDKUNINGRIIK: — Leave to remain in the United Kingdom for an indefinite period (Ühendkuningriigi elamisluba määramata ajaks. See dokument on piisav üksnes juhul, kui omanik ei ole riigist eemal viibinud üle kahe aasta) — Certificate of entitlement to the right of abode (elama asumise õigust kinnitav tõend) IIRIMAA: — Residence permit ja sellega seotud re-entry visa (elamisluba ainult koos taassissesõiduviisaga) ISLAND: — Alien’s passport ja sellega seotud re-entry permit (välismaalase pass (pruunid kaaned) ja sellega seotud taassissesõiduluba passi kantava templijäljendina) (*) — Temporary residence permit ja sellega seotud re-entry permit (tähtajaline elamisluba (punane kaart) ja sellega seotud taassissesõiduluba passi kantava templijäljendina) — Permanent residence permit (alaline elamisluba (kollane roheliste triipudega kaart)) — Permanent work and residence permit (alaline töö- ja elamisluba (roheline kaart)) LIECHTENSTEIN: — Livret pour étranger B (elamisluba, piisav üheaastase kehtivusaja vältel) — Livret pour étranger C (elama asumise luba, piisav kehtivusaja vältel, mis on 5 või 10 aastat) (*) See elamisluba ei vabasta omanikku lennujaama transiidiviisa kohustusest Saksamaal. 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 319 NORRA: — Oppholdstillatelse (tähtajaline elamisluba) — Arbeidstillatelse (tähtajaline tööluba) — Bosettingstillatelse (alaline elamis- ja tööluba) ROOTSI: — Passi kantava kleebisena väljastatav alaline elamisluba, millel on kiri “SVERIGE Bevis om permanent uppehållstillstånd; SWEDEN Certificate of permanent residence permit”. — Passi kantava kleebisena väljastatav elamis- ja tööluba, millel on kiri “SVERIGE Uppehålls och arbetstillstånd; SWEDEN Residence and work permit”. B. Loetelu piiramatu tagasipöördumisõiguse andvatest elamislubadest, mille esitamine vabastab elamislubade omanikud lennujaama transiidiviisa kohustusest: ANDORRA: — Tarjeta provisional de estancia y de trabajo (ajutine elamis- (valge). Selline luba antakse hooajatöötajatele; kehtivusaeg sõltub töötamisperioodi kestusest, kuid see ei tohi ületada kuut kuud. Luba ei saa pikendada (*) ja tööluba) — Tarjeta de estancia y de trabajo (elamis- ja tööluba) (valge). Luba antakse kuueks kuuks ja seda võib aasta võrra pikendada (*) — Tarjeta de estancia (elamisluba) (valge). Luba antakse kuueks kuuks ja seda võib aasta võrra pikendada (*) — Tarjeta temporal de residencia (tähtajaline elamisluba) (roosa). Luba antakse üheks aastaks ja seda võib kahel korral aasta võrra pikendada (*) — Tarjeta ordinaria de residencia (tavaline elamisluba) (kollane). Luba antakse kolmeks aastaks ja seda võib kolme aasta võrra pikendada (*) — Tarjeta privilegiada de residencia (eri-elamisluba) (roheline). Luba antakse viieks aastaks ja seda võib viie aasta kaupa pikendada — Autorización de residencia (elamisluba) (roheline) Luba antakse üheks aastaks ja seda võib kolme aasta kaupa pikendada (*) — Autorización temporal de residencia y de trabajo (tähtajaline elamis- ja tööluba) (roosa). Luba antakse kaheks aastaks ja seda võib kahe aasta võrra pikendada (*) — Autorización ordinaria de residencia y de trabajo (tavaline elamis- ja tööluba) (kollane). Luba antakse viieks aastaks — Autorización privilegiada de residencia y de trabajo (spetsiaalne elamis- ja tööluba) (roheline). Luba antakse kümneks aastaks ja seda võib kümne aasta kaupa pikendada KANADA: — Returning resident permit (residendi tagasipöördumisluba, vaheleht passis) ŠVEITS: — Livret pour étranger B (elamisluba, tagab omaniku tagasipöördumise üheaastase kehtivusaja jooksul) (*) — Livret pour étranger C (elama asumise luba, tagab omaniku tagasipöördumise viie- või kümneaastase kehtivusaja jooksul) (*) See elamisluba ei vabasta omanikku lennujaama transiidiviisa kohustusest Saksamaal. 320 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd MONACO: — Carte de séjour de résident temporaire de Monaco (tähtajaline elamisluba) (*) — Carte de séjour de résident ordinaire de Monaco (tavaline elamisluba) — Carte de séjour de résident privilégié (privilegeeritud residendi elamisluba) — Carte de séjour de conjoint de ressortissant monégasque (Monaco kodaniku abikaasa elamisluba) JAAPAN: — Re-entry permit to Japan (luba Jaapanisse taassissesõiduks) (*) SAN MARINO: — Permesso di soggiorno ordinario (validità illimitata) (tavaline elamisluba, kehtivusaja lõpukuupäev puudub) — Permesso di soggiorno continuativo speciale (validità illimitata) (spetsiaalne alaline elamisluba, kehtivusaja lõpukuupäev puudub) — Carta d’identità de San Marino (validità illimitata) (San Marino isikutunnistus, kehtivusaja lõpukuupäev puudub) AMEERIKA ÜHENDRIIGID: — Form I-551 permanent resident card (kehtivusaeg kaks (*) kuni kümme aastat) — Form I-551 alien registration receipt card (kehtivusaeg kaks (*) kuni kümme aastat) — Form I-551 alien registration receipt card (kehtivusaja lõpukuupäev puudub) — Form I-327 re-entry document (kehtivusaeg kaks aastat — antakse dokumendi I-551 omanikele) (*) — Resident alien card (välismaalasest residendi isikutunnistus, mille kehtivusaeg on kaks (*) või kümme aastat või millel kehtivusaja lõpukuupäev puudub. See dokument on piisav üksnes juhul, kui omanik ei ole viibinud väljaspool Ameerika Ühendriike üle ühe aasta) — Permit to re-enter (taassissesõiduluba, mille kehtivusaeg on kaks aastat. See dokument on piisav üksnes juhul, kui omanik ei ole viibinud väljaspool Ameerika Ühendriike üle kahe aasta) (*) — Valid temporary residence stamp kehtivas passis (kehtivusaeg üks aasta alates väljaandmise kuupäevast) (*) (*) See elamisluba ei vabasta omanikku lennujaama transiidiviisa kohustusest Saksamaal. 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 321 4. LISA Selliste dokumentide nimekiri, mis annavad õiguse viisata sissesõidule BELGIA — Carte d’identité d’étranger Identiteitskaart voor vreemdelingen Personalausweis für Ausländer (välismaalase isikutunnistus) — Certificat d’inscription au registre des étrangers Bewijs van inschrijving in het vreemdelingenregister Bescheinigung der Eintragung im Ausländerregister (tõend välismaalaste registrisse kandmise kohta) — Välisministeeriumi väljastatavad eri-elamisload: — Carte d’identité diplomatique Diplomatieke identiteitskaart Diplomatischer Personalausweis (diplomaadi isikutunnistus) — Carte d’identité consulaire Consular identiteitskaart Konsularer Personalausweis (konsulaaresindaja isikutunnistus) — Carte d’identité spéciale — couleur bleue Bijzondere identiteitskaart — blauw Besonderer Personalausweis — blau (spetsiaalne isikutunnistus — sinine) — Carte d’identité spéciale — couleur rouge Bijzondere identiteitskaart — rood Besonderer Personalausweis — rot (spetsiaalne isikutunnistus — punane) — Certificat d’identité pour les enfants âgés de moins de cinq ans des étrangers privilégiés titulaires d’une carte d’identité diplomatique, d’une carte d’identité consulaire, d’une carte d’identité spéciale — couleur bleue ou d’une carte d’identité — couleur rouge Identiteitsbewijs voor kinderen, die de leeftijd van vijf jaar nog niet hebben bereikt, van een bevoorrecht vreemdeling dewelke houder is van een diplomatieke identiteitskaart, consulaire identiteitskaart, bijzondere identiteitskaart — blauw of bijzondere identiteitskaart — rood Identitätsnachweis für Kinder unter fünf diplomatischen Personalausweises sind, Personalausweises — rot oder eines besonderen Personalausweises — blau Jahren, von privilegierten Ausländern, die Inhaber eines eines besonderen eines konsularen Personalausweises, (isikutunnistus välismaalase alla viieaastasele lapsele, kui isikutunnistuse, konsulaaresindaja isikutunnistuse, spetsiaalse sinise isikutunnistuse või spetsiaalse punase isikutunnistuse omanik) lapse vanem on diplomaadi — Certificat d’identité avec photographie délivré par une administration communale belge à un enfant de moins de douze years Door een Belgisch gemeentebestuur aan een kind beneden de 12 jaar afgegeven identiteitsbewijs met foto 322 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd Von einer belgischen Gemeindeverwaltung einem Kind unter dem 12. Lebensjahr ausgestellter Personalausweis mit Lichtbild (Belgia kommuunide poolt alla 12aastasele lapsele väljastatav fotoga isikutunnistus) — Euroopa Liidus kooliekskursioonil osalevate isikute loetelu. SAKSAMAA — Aufenthaltserlaubnis für die Bundesrepublik Deutschland (elamisluba Saksamaa Liitvabariigis) — Aufenthaltserlaubnis für Angehörige eines Mitgliedstaates der EG (EÜ kodanikele antav elamisluba) — Aufenthaltsberechtigung für die Bundesrepublik Deutschland (elamisluba Saksamaa Liitvabariigis) — Aufenthaltsbewilligung für die Bundesrepublik Deutschland (elamisluba Saksamaa Liitvabariigis) — Aufenthaltsbefugnis für die Bundesrepublik Deutschland (elamisluba Saksamaa Liitvabariigis) Need elamisload annavad õiguse viisata sissesõidule üksnes juhul, kui need on lisatud passi või välja antud passi alusel viisat asendava loana. Sellised load ei anna õigust viisata sissesõidule juhul, kui need on välja antud siseriikliku isikut tõendava dokumendi asemel. ei Samuti anna viisata (väljasaatmiskorralduse edasilükkamine) tähtajaline elamisluba). sissesõidu õigust dokumendid “Aussetzung der Abschiebung (Duldung)” (varjupaigataotleja ja “Aufenthaltsgestattung für Asylbewerber” — Välisministeeriumi väljastatavad eri-elamisload: — Diplomatenausweis (diplomaadipass) (punane) — Ausweis für bevorrechtigte Personen (VIPi-pass) (sinine) — Ausweis (isikut tõendav dokument) (kollane) — Personalausweis (isikutunnistus) (roheline) — Liidumaade väljastatavad eri-elamisload: — Ausweis für Mitglieder des Konsularkorps (konsulaarkorpuse liikmete isikut tõendav dokument) (valge) — Ausweis (isikut tõendav dokument) (hall) — Ausweis für Mitglieder des Konsularkorps (konsulaarkorpuse liikmete isikut tõendav dokument) (valge roheliste triipudega) 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 323 — Ausweis (isikut tõendav dokument) (kollane) — Ausweis (isikut tõendav dokument) (roheline) — Euroopa Liidus kooliekskursioonil osalevate isikute loetelu. KREEKA — Αδεια παραμονής αλλοδαπού για εργασία (tööluba) — Αδεια παραμονής μελών οικογενείας αλλοδαπού (perekondade taasühinemisel antav elamisluba) — Αδεια παραμονής αλλοδαπού για σπουδές (õppimise eesmärgil antav elamisluba) — Αδεια παραμονής αλλοδαπού (χρώμα λευκό) (välismaalase elamisluba) (valge) (See dokument väljastatakse isikule, kes on abielus Kreeka kodanikuga; dokumendi kehtivusaeg on üks aasta ning seda pikendatakse, kuni abielusuhe püsib. ) — Δελτίο ταυτότητας αλλοδαπού (χρώμα πράσινο) (välismaalase isikutunnistus) (roheline) (See dokument väljastatakse Kreeka päritolu välismaalastele; selle kehtivusaeg on kaks kuni viis aastat. ) — Ειδικό Δελτίο Ταυτότητας Ομογενούς (χρώμα μπέζ) (spetsiaalne isikutunnistus Kreeka päritolu isikule) (beež) (See dokument väljastatakse Kreeka päritolu Albaania kodanikule; selle kehtivusaeg on kolm aastat. See isikutunistus antakse ka sellise isiku Kreeka päritolu abikaasale ja järglastele olenemata nende kodakondsusest, tingimusel, et on olemas perekondlikke sidemeid tõendavad dokumendid. ) — Euroopa Liidus kooliekskursioonil osalevate isikute loetelu. HISPAANIA Kehtiva taassissesõiduloa omanikel on õigus viisata sissesõidule. Välismaalastele, kelle suhtes üldjuhul kehtib Hispaaniasse sissesõidul kodakondsuse tõttu viisakohustus, annavad viisata sissesõidu õiguse järgmised elamisload: — Permiso de Residencia Inicial (esmane elamisluba) — Permiso de Residencia Ordinario (tavaline elamisluba) — Permiso de Residencia Especial (eri-elamisluba) 324 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd — Tarjeta de Estudiante (õpilaspilet) — Permiso de Residencia tipo A (elamisluba, liik A) — Permiso de residencia tipo b (elamisluba, liik b) — Permiso de Trabajo y de Residencia tipo B (elamis- ja tööluba, liik B) — Permiso de Trabajo y de Residencia tipo C (elamis- ja tööluba, liik C) — Permiso de Trabajo y de Residencia tipo d (elamis- ja tööluba, liik d) — Permiso de Trabajo y de Residencia tipo D (elamis- ja tööluba, liik D) — Permiso de Trabajo y de Residencia tipo E (elamis- ja tööluba, liik E) — Permisa de Trabajo fronterizo tipo F (piirialadel töötamise luba, liik F) — Permisa de Trabajo y Residencia tipo P (elamis- ja tööluba, liik P) — Permisa de Trabajo y Residencia tipo Ex (elamis- ja tööluba, liik Ex) — Tarjeta de Reconocimiento de la excepción a la necesidad de obtener Permiso de Trabajo y Permiso de Residencia (art. 16 Ley 7/85) (isikut tõendav dokument, mis kinnitab vabastust elamis- ja tööloa omandamise nõudest — õigusakti 7/85 artikkel 16) — Permiso de Residencia para Refugiados (pagulase elamisluba) — Lista de personas que participan en un viaje excolar dentro de la Unión Europea (Euroopa Liidus kooliekskursioonil osalevate isikute loetelu) — Tarjeta de Familiar Residente Comunitario (ühenduse residendi sugulase isikut tõendav dokument) — Tarjeta temporal de Familiar de Residente Comunitario (ühenduse residendi sugulase tähtajaline isikut tõendav dokument) Viisata sissesõidu õigus on välisministeeriumi väljastatud järgmiste akrediteerimistunnistuste omanikel: — Tarjeta especial (spetsiaalne isikut tõendav dokument, punane); selle kaanel on kiri “Cuerpo Diplomático. Embajador. Documento de Identidad” (Diplomaatiline korpus. Suursaadik. Isikut tõendav dokument) ning see antakse akrediteeritud suursaadikutele 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 325 — Tarjeta especial (spetsiaalne isikut tõendav dokument, punane); selle kaanel on kiri “Cuerpo Diplomático. Documento de Identidad” (Diplomaatiline korpus. Isikut tõendav dokument) ning see antakse diplomaatilistes esindustes töötavatele diplomaadistaatusega akrediteeritud isikutele. Abikaasale ja lastele antavasse dokumenti lisatakse märge F — Tarjeta especial (spetsiaalne isikut tõendav dokument, kollane); selle kaanel on kiri “Misiones Diplomáticas. Personal Administrativo y Técnico. Documento de Identidad” (Diplomaatilised esindused. Haldus- ja tehnilised töötajad. Isikut tõendav dokument) ning see antakse akrediteeritud diplomaatilistes esindustes töötavatele haldusametnikele. Abikaasale ja lastele antavasse dokumenti lisatakse märge F — Tarjeta especial (spetsiaalne isikut tõendav dokument, punane); selle kaanel on kiri “Tarjeta Diplomática de Identidad” (Diplomaadi isikutunnistus) ning see antakse Araabia Liiga esinduse diplomaadistaatusega töötajatele ning Palestiina delegatsiooni esinduse (Oficina de la Delegación General) akrediteeritud töötajatele. Abikaasale ja lastele antavasse dokumenti lisatakse märge F — Tarjeta especial (spetsiaalne isikut tõendav dokument, punane); selle kaanel on kiri “Organismos Internacionales. Estatuto Diplomático. Documento de Identidad” (Rahvusvahelised organisatsioonid. Diplomaatiline staatus. Isikut tõendav dokument) ning see antakse rahvusvahelistes organisatsioonides töötavatele diplomaadistaatusega akrediteeritud isikutele. Abikaasale ja lastele antavasse dokumenti lisatakse märge F — Tarjeta especial (spetsiaalne isikut tõendav dokument, sinine); selle kaanel on kiri “Organismos Internacionales. Personal Administrativo y Técnico. Documento de Identidad” (Rahvusvahelised organisatsioonid. Haldus- ja tehnilised töötajad. Isikut tõendav dokument) ning see antakse rahvusvahelistes organisatsioonides töötavatele akrediteeritud haldusametnikele. Abikaasale ja lastele antavasse dokumenti lisatakse märge F — Tarjeta especial (spetsiaalne isikut tõendav dokument, roheline); selle kaanel on kiri “Funcionario Consular de Carrera. Documento de Identidad” (Konsulaarametnik. Isikut tõendav dokument) ning see antakse Hispaanias akrediteeritud konsulaarametnikele. Abikaasale ja lastele antavasse dokumenti lisatakse märge F — Tarjeta especial (spetsiaalne isikut tõendav dokument, roheline); selle kaanel on kiri “Empleado Consular. Emitido a … Documento de Identidad” (Konsulaartöötaja. Välja antud… poolt. Isikut tõendav dokument) ning see antakse Hispaanias akrediteeritud konsulaarkorpuse haldusametnikele. Abikaasale ja lastele antavasse dokumenti lisatakse märge F — Tarjeta especial (spetsiaalne isikut tõendav dokument, hall); selle kaanel on kiri “Personal de Servicio. Missiones Diplomáticas, Oficinas Consulares y Organismos Internacionales. Emitido a … Documento de Identidad” (Teenindav personal. Diplomaatilised ja konsulaaresindused ning rahvusvahelised organisatsioonid. Välja antud… poolt. tõendav dokument). See dokument antakse diplomaatiliste ja konsulaaresinduste ning rahvusvaheliste organisatsioonide majapidamistes tegutsevatele töötajatele (teenindav personal) ning diplomaadi- või konsulaarstaatusega töötajatele (spetsiaalne teenindav personal). Abikaasale ja lastele antavasse dokumenti lisatakse märge F Isikut PRANTSUSMAA 1. Täiskasvanud välismaalastel peavad olema järgmised dokumendid: — Carte de séjour temporaire comportant une mention particulière qui varie selon le motif du séjour autorisé (tähtajaline elamisluba, milles esitatavad konkreetsed andmed sõltuvad lubatud viibimise põhjustest) — Carte de résident (residendi isikutunnistus) — Certificat de résidence d’Algérien comportant une mention particulière qui varie selon le motif du séjour autorisé (1 an, 10 ans) (alžeerlase elamisluba, milles esitatavad konkreetsed andmed sõltuvad lubatud viibimise põhjustest) (üks aasta, 10 aastat) — Certificat de résidence d’Algérien portant la mention “membre d’un organisme officiel”) (2 ans) (alžeerlase elamisluba, mis sisaldab märget “ametliku organisatsiooni liige”) (kaks aastat) 326 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd — Carte de séjour des Communautés européennes (1 an, 5 ans, 10 ans) (Euroopa Ühenduste elamisluba) (üks aasta, viis aastat, 10 aastat) — Carte de séjour de l’Espace Economique Européen (Euroopa Majanduspiirkonna elamisluba) — Cartes officielles valant de titre de séjour, délivrées par le Ministère des Affaires Etrangères (välisministeeriumi väljastatavad ametlikud load, mis kehtivad elamisloana) a) Cartes diplomatiques (diplomaadistaatusega isikutele antavad load): — Carte portant la mention “corps diplomatique” délivrée aux chefs de mission diplomatique (couleur blanche) (luba pealkirjaga “diplomaatiline korpus”, antakse diplomaatiliste esinduste juhtidele) (valge) — Carte portant la mention “corps diplomatique” délivrée au personnel des représentations diplomatiques accréditées en France (couleur orange) (luba pealkirjaga “diplomaatiline korpus”, antakse Prantsusmaal asuvate akrediteeritud diplomaatiliste esinduste töötajatele) (oranž) — Carte portant la mention “organisations internationales” et en deuxième page “assimilé à un chef de mission diplomatique” (couleur blanche) (luba pealkirjaga “rahvusvahelised organisatsioonid”, mille teisel lehel on kiri “diplomaatilise esinduse juhiga samaväärne isik”) (valge) — Carte portant la mention “organisations internationales” et en deuxième page “assimilé à un membre de mission diplomatique” (couleur bleue) (luba pealkirjaga “rahvusvahelised organisatsioonid”, mille teisel lehel on kiri “diplomaatilise esinduse liikmega samaväärne isik”) (sinine). b) Cartes spéciales (eriload): — Carte spéciale portant la mention “carte consulaire” délivrée aux fonctionnaires des postes consulaires (couleur verte) (eriluba pealkirjaga “konsulaarstaatusega töötaja luba”, mis antakse konsulaaresinduste ametnikele) (roheline) — Carte spéciale portant la mention “organisations internationales” délivrée aux fonctionnaires internationaux des organisations situées en France (couleur verte) (eriluba pealkirjaga “rahvusvahelised organisatsioonid”, mis antakse Prantsusmaal tegutsevates rahvusvahelistes organisatsioonides töötavatele välisriigi ametnikele) (roheline) — Carte spéciale portant la mention “carte spéciale” délivrée au personnel administratif et technique, de nationalité étrangère, des missions diplomatiques et consulaires et des organisations internationales (couleur beige) (eriluba pealkirjaga “eriluba”, mis antakse diplomaatilistes ja konsulaaresindustes ning rahvusvahelistes organisatsioonides töötavatele välisriikide haldus- ja tehnilistele töötajatele) (beež) — Carte spéciale portant la mention “carte spéciale” délivrée au personnel de service, de nationalité étrangère, des missions diplomatiques et des postes consulaires et des organisations internationales (couleur grise) (eriluba pealkirjaga “eriluba”, mis antakse diplomaatilistes ja konsulaaresindustes ning rahvusvahelistes organisatsioonides töötavale välisriikide teenindavale personalile) (hall) — Carte spéciale portant la mention “carte spéciale” délivrée au personnel privé, de nationalité étrangère, au service des agents diplomatiques ou assimilés, des fonctionnaires consulaires et des fonctionnaires internationaux (couleur grise) (eriluba pealkirjaga “eriluba”, mis antakse diplomaatide või samaväärsete isikute, konsulaarametnike ja rahvusvaheliste ametnike erateenistusse palgatud välisriikide teenindavale personalile) (hall) 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 327 — Carte spéciale portant la mention “carte spéciale” délivrée au personnel étranger en mission officielle et de statut particulier (couleur bleu-gris) (eriluba pealkirjaga “eriluba”, mis antakse ametlikus esinduses töötavale välisriikide eristaatusega personalile) (sinakashall) 2. Alaealistel välismaalastel peavad olema järgmised dokumendid: — Document de circulation pour étrangers mineurs (alaealise välismaalase reisidokument) — Visa de retour (sans condition de nationalité et sans présentation du titre de séjour, auquel ne sont pas soumis les enfants mineurs) (tagasisõiduviisad) (alaealiste välismaalaste suhtes ei kohaldata kodakondsustingimusi ega elamisloa esitamise nõuet) — Passeport diplomatique/de service/ordinaire des enfants mineurs des titulaires d’une carte spéciale du Ministère des Affaires étrangères revêtu d’un visa de circulation (välisministeeriumi väljastatud spetsiaalse isikut tõendava dokumendi omaniku alaealisele lapsele väljastatav diplomaatiline pass/teenistuspass/tavaline pass, kuhu kantakse viisa) 3. Euroopa Liidus kooliekskursioonil osalevate isikute loetelu. NB 1: Tuleks silmas pidada, et elamisloa esmakordse taotluse vastuvõtmist kinnitav tõend ei kehti. Samas kehtivad tõendid, mis kinnitavad elamisloa pikendamise või muutmise taotluste vastuvõtmist, kui need esitatakse koos aegunud loaga. Elamisluba ei asenda välisministeeriumi äranägemisel väljastatav teenistustõend (certificate of duty). Selle tõendi NB 2: omanikel peab ühtlasi olema üks üldnormides sätestatud elamisluba (loetelu punktid 1-6). ITAALIA — Carta di soggiorno (validità illimitata) (elamisluba) (piiramatu kehtivusaeg) — Permesso di soggiorno con esclusione delle sottoelencate tipologie: (elamisluba, välja arvatud järgmised liigid): 1. Permesso di soggiorno provvisorio per richiesta asilo politico ai sensi della Convenzione di Dublino (Dublini konventsiooni kohaselt poliitilise varjupaiga taotlejatele antav ajutine elamisluba) 2. Permesso di soggiorno per cure mediche (ravieesmärgil antav elamisluba) 3. Permesso di soggiorno per motivi di giustizia (juriidilistel põhjustel antav elamisluba) — Carta d’identità M. A. E. — Corpo diplomatico (välisministeeriumi väljastatav isikutunnistus — diplomaatiline korpus) — Carta d’identità — Organizzazioni internazionali e Missioni Estere Speciali (isikutunnistus — rahvusvahelised organisatsioonid ja välisriikide erimissioonid) — Carta d’identità — Rappresentanze Diplomatiche (isikutunnistus — diplomaatilised esindused) — Carta d’identità — Corpo Consolare (isikutunnistus — konsulaarkorpus) — Carta d’identità — Uffici Consolari (isikutunnistus — konsulaadid) — Carta d’identità — Rappresentanze Diplomatiche (personale amministrativo e tecnico) (isikutunnistus — diplomaatilised esindused) (haldus- ja tehnilised töötajad) — Carta d’identità — Rappresentanze Diplomatiche e Consolari (personale di servizio) (isikutunnistus — diplomaatilised ja konsulaaresindused) (teenindav personal) — Euroopa Liidus kooliekskursioonil osalevate isikute loetelu. 328 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd LUKSEMBURG — Carte d’identité d’étranger (välismaalase isikutunnistus) — Autorisation de séjour provisoire apposée dans le passeport national (kodaniku passi kinnitatav ajutine elamisluba) — Carte diplomatique délivrée par le Ministère des Affaires étrangères (välisministeeriumi väljastatav diplomaadipass) — Titre de légitimation délivré par le Ministère des Affaires Etrangères au personnel administratif et technique des Ambassades (välisministeeriumi poolt saatkonna haldus- ja tehnilistele töötajatele väljastatav tõend) — Titre de légitimation délivré par le Ministère de la Justice au personnel des institutions et organisations internationales établies au Luxembourg (justiitsministeeriumi poolt Luxembourgis asuvate rahvusvaheliste institutsioonide ja organisatsioonide töötajatele väljastatav tõend) — Euroopa Liidus kooliekskursioonil osalevate isikute loetelu. HOLLAND — Dokumendid võivad olla järgmised: — Vergunning tot vestiging (Model “A”) (elama asumise luba) — Toelating als vluchteling (Model “B”) (pagulastele antav luba) — Verblijf voor onbepaalde duur (Model “C”) (elamisluba määramata ajaks) — Vergunning tot verblijf (Model “D”) (elamisluba) — Voorwaardelijke vergunning tot verblijf (Model “D” bearing the mark “voorwaardelijk” (conditional)) (tingimuslik elamisluba) — Verblijfskaart van een onderdaan van een Lid-Staat der EEG (Model “E”) (EÜ kodanikele antav elamisluba) — Vergunning tot verblijf (in de vorm van een stempel in het paspoort) (elamisluba (passi kantav templijäljend)) — Vreemdelingendocument with the code “A”, “B”, “C”, “D”, “E”, “F1”, “F2” or “F3” (välismaalasele väljastatav dokument) — Legitimatiebewijs voor leden van diplomatieke of consulaire posten (isikut tõendav dokument diplomaatiliste ja konsulaaresinduste liikmetele) — Legitimatiebewijs voor ambtenaren met een bijzondere status (isikut tõendav dokument eristaatusega ametnikele) — Legitimatiebewijs voor ambtenaren van internationale organisaties (isikut tõendav dokument rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele) 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 329 — Identiteitskaart voor leden van internationale organisaties waarvan de zetel in Nederland is gevestigd (isikutunnistus selliste rahvusvaheliste organisatsioonide liikmetele, kelle peakorter on Madalmaades) — Visum voor terugkeer (tagasisõiduviisad) — Euroopa Liidus kooliekskursioonil osalevate isikute loetelu. Märkused esimese ja teise taande kohta Esimeses ja teises taandes nimetatud dokumentide väljastamine on lõpetatud alates 1. märtsist 1994 (vormi D väljastamine ning templijäljendite passi kandmine lõpetati 1. juunil 1994). Ringluses olevad dokumendid kehtivad hiljemalt 1. jaanuarini 1997. Märkus kolmanda taande kohta Välismaalase dokumenti väljastatakse alates 1. märtsist 1994. See “krediitkaardi vormis” dokument asendab järk-järgult esimeses ja teises taandes nimetatud elamisload. Kõigi elamisloa kategooriate koodid säilivad. Välismaalase dokumenti koodiga E väljastatakse nii EÜ kodanikele kui ka Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osalisriikide kodanikele. Tingimuslikud elamisload on tähistatud koodidega F1, F2 või F3. Märkus seitsmenda taande kohta Järgnevas loetelus on esitatud Madalmaades tegutsevad rahvusvahelised organisatsioonid, mille liikmetel (sealhulgas nende perekonnaliikmetel) on isikut tõendavad dokumendid, mida ei ole väljastanud välisministeerium. 1. Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) 2. Euroopa Patendiamet (EPO) 3. International Tea Promotion Association (ITPA) 4. Riiklike põllumajandusuuringute toetamise rahvusvaheline amet (International Service for National Agricultural Research (ISNAR)) 5. Põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehniline keskus (Technical Centre for Agricultural and Rural Cooperation (ACP)) 6. Uute tehnoloogiate instituut (United Nations University Institute for New Technologies (UNU-INTECH)) 7. African Management Services Company (AMSCO SA) AUSTRIA — Aufenthaltstitel in Form der Vignette entsprechend der Gemeinsamen Maßnahme der Europäischen Union vom 16. Dezember 1996 zur einheitlichen Gestaltung der Auftenthaltstitel (kleebisena elamisluba, mis 16. detsembri 1996. aasta EL ühismeetmega) väljastatav on kooskõlas elamislubade ühtset vormi käsitleva Alates 1. jaanuarist 1998 väljastatakse elamislubasid ja pikendatakse nende kehtivusaega ainult selles vormis. Rubriigis “Loa liik” märgitakse: Niederlassungsbewilligung (permanent residence permit); Aufenthaltserlaubnis (residence permit), Befr. Aufenthaltsrecht (alaline elamisluba); Aufenthaltserlaubnis (elamisluba), Befr. Aufenthaltsrecht (tähtajaline elamisluba). 330 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd — Vor dem 1. Jänner 1998 erteilte Aufenthaltstitel im Rahmen der — auch “unbefristet” eingetragenen — Gültigkeitsdauer: enne 1. jaanuari 1998 väljaantud elamisload vastavalt märgitud kehtivusajale, sealhulgas piiramatu kehtivusaeg: “Wiedereinreise — Sichtvermerk” oder “Einreise — Sichtvermerk”; wurden bis 31. 12. 1992 von Inlandsbehörden, aber auch von Vertretungsbehörden in Form eines Stempels ausgestellt; (Austria ametiasutuste poolt kuni 31. detsembrini 1992 väljaantud taassissesõiduviisad või viisad ning neid esindavate ametiasutuste poolt templijäljendi vormis väljaantud taassissesõiduviisad või viisad) “Gewöhnlicher Sichtvermerk”; wurde vom 1. 1. 1993 bis 31. 12. 1997 in Form einer Vignette — ab 1. 9. 1996 entsprechend der VO[EG] 1683/95 — ausgestellt; (tavaline viisa: välja antud kleebisena ajavahemikus 1. jaanuarist 1993 kuni 31. detsembrini 1997 — alates 1. septembrist 1996 kooskõlas EL määrusega 1683/95). “Aufenthaltsbewilligung”; wurde vom 1. 1. 1993 bis 31. 12. 1997 in Form einer speziellen Vignette ausgestellt; (elamisluba: välja antud erikleebisena ajavahemikus 1. jaanuarist 1993 kuni 31. detsembrini 1997). — Konventionsreisepaß, ausgestellt ab 1. Januar 1993 (reisidokument, välja antud alates 1. jaanuarist 1993) — Legitimationskarten für Träger von Privilegien und Immunitäten in den Farben rot, gelb und blau, ausgestellt vom Bundesministerium für auswärtige Angelegenheiten (välisministeeriumi poolt privileegide ja immuniteetide omanikele väljaantud punased, kollased ja sinised akrediteerimist kinnitavad isikut tõendavad dokumendid) — Euroopa Liidus kooliekskursioonil osalevate õpilaste loetelu. Elamisloana ei kehti ja Austriasse viisata sissesõidu õigust ei anna järgmised dokumendid: — Lichtbildausweis für Fremde gemäß § 85 Fremdengesetz 1997 (välismaalase fotoga isikutunnistus kooskõlas 1997. aasta välismaalaste seaduse lõikega 85) — Durchsetzungsaufschub und Abschiebungsaufschub nach Aufenthaltsverbot oder Ausweisung (viibimiskeelule või väljasaatmise otsusele järgnev otsus rakendamise edasilükkamise kohta või deporteerimise edasilükkamise kohta) — Bewilligung zur Wiedereinreise trotz bestehenden Aufenthaltsverbotes, in Form eines Visums erteilt, jedoch als eine solche Bewilligung gekennzeichnet (taassissesõiduluba, mis väljastatakse viisa vormis loana hoolimata kehtivast viibimiskeelust) — Vorläufige Aufenthaltsberechtigung gemäß § 19 Asylgesetz 1997 bzw. § 7 AsylG 1991 (ajutine elamisluba kooskõlas 1997. aasta varjupaigaseaduse lõikega 19 või 1991. aasta varjupaigaseaduse lõikega 7) — Befristete Aufenthaltsberechtigung gemäß § 15 Asylgesetz 1997 bzw. § 8 AsylG 1991 als Duldung des Aufenthaltes trotz abgelehnten Asylantrags (tähtajaline elamisluba kooskõlas 1997. aasta varjupaigaseaduse lõikega 15 või 1991. aasta varjupaigaseaduse lõikega 8, mis annab riigis viibimise õiguse olenemata varjupaigataotluse tagasilükkamisest) PORTUGAL — Cartão de Identidade (emitido pelo Ministério dos Negócios Estrangeiros) (välisministeeriumi väljastatav isikutunnistus) Corpo Consular, Chefe de Missão (konsulaarkorpus, esinduse juht) — Cartão de Identidade (emitido pelo Ministério dos Negócios Estrangeiros) (välisministeeriumi väljastatav isikutunnistus) Corpo Consular, Funcionário de Missão (konsulaarkorpus, esinduse ametnik) 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 331 — Cartão de Identidade (emitido pelo Ministério dos Negócios Estrangeiros) (välisministeeriumi väljastatav isikutunnistus) Pessoal Auxiliar de Missão Estrangeira (välisesinduses töötavad abiteenistujad) — Cartão de Identidade (emitido pelo Ministério dos Negócios Estrangeiros) (välisministeeriumi väljastatav isikutunnistus) Funcionário Administrativo de Missão Estrangeira (välisesinduses töötav haldusametnik) — Cartão de Identidade (emitido pelo Ministério dos Negócios Estrangeiros) (välisministeeriumi väljastatav isikutunnistus) Corpo Diplomático, Chefe de Missão (konsulaarkorpus, esinduse juht) — Cartão de Identidade (emitido pelo Ministério dos Negócios Estrangeiros) (välisministeeriumi väljastatav isikutunnistus) Corpo Diplomático, Funcionário de Missão (diplomaatiline korpus, esinduse ametnik) — Título de Residência (1 Ano) (elamisluba — üks aasta) — Título de Residência Anual (1 Ano) (igal aastal antav elamisluba — üks aasta) — Título de Residência Anual (cor de laranja) (igal aastal antav elamisluba — oranž) — Título de Residência Temporário (5 Anos) (tähtajaline elamisluba — viis aastat) — Título de Residência Vitalício (eluaegne elamisluba) — Cartão de Residência de Nacional de um Estado Membro da Comunidade Europeia (EÜ liikmesriigi siseriiklik elamisluba) — Cartão de Residência Temporário (tähtajaline elamisluba) — Cartão de Residência (elamisluba) — Autorização de Residência Provisória (ajutine elamisluba) — Título de Identidade de Refugiado (pagulase isikut tõendav dokument) 332 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd KONFIDENTSIAALNE 5. LISA 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 333 6. LISA Aukonsulite nimekiri, kellel on erandjuhtudel ja ajutiselt luba väljastada ühtset viisat Kooskõlas 15. detsembril 1992 kohtunud ministrite ja riigisekretäride otsusega on kõik Schengeni riigid kokku leppinud, et järgmistel aukonsulitel on õigus väljastada ühtseid viisasid järgmiste ajavahemike jooksul: ametisolev Madalmaade aukonsul — Nassaus (Bahama): kuni ühe Schengeni riigi diplomaatilise esinduse asutamiseni, — Manamas (Bahrein): viie aasta jooksul alates Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni jõustumisest. 334 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd 7. LISA Riikide asutuste poolt igal aastal kinnitatavad piiriületamisel nõutavad summad BELGIA Belgia õigusaktides nähakse ette piisavate elatusvahendite olemasolu kontrollimist käsitlevad üldsätted, kuid samas puuduvad kohustuslikud eeskirjad. Haldustavad on järgmised: — Eraisiku juures peatuv välismaalane Elatusvahendite olemasolu tõendusena võib esitada ülalpidamiskohustuse kinnituse, mille on allkirjastanud välismaalast Belgias majutav isik ning kinnitanud tema elukohajärgne kohalik haldusasutus. Ülalpidamiskohustus hõlmab välismaalase ülalpidamis-, meditsiini-, majutus- ja kodumaale tagasitoimetamise kulusid, kui ta ise ei suuda nende eest tasuda; selle eesmärk on vältida olukordi, mil nende kulude eest peavad tasuma riigiasutused. Kohustuse allkirjastanud isik peab olema maksejõuline ning, kui tegemist on välismaalasega, peab tal olema elamis- või elama asumise luba. Vajaduse korral võidakse välismaalaselt nõuda isiklike ressursside olemasolu tõendamist. Kui välismaalasel puudub igasugune finantskrediit, peab tema käsutuses olema vähemalt 1 500 Belgia franki kavatsetava viibimise iga päeva kohta. — Hotellis peatuv välismaalane Kui välismaalane ei suuda tõendada mis tahes krediidi olemasolu, peab tema käsutuses olema vähemalt 2 000 Belgia franki kavatsetava viibimise iga päeva kohta. Peale selle peab asjaomane isik enamikul juhtudel esitama ka pileti (lennukipilet), mis võimaldab tal oma päritolu- või elukohariiki tagasi pöörduda. SAKSAMAA Kooskõlas 9. juuli 1990. aasta välismaalaste seaduse (AuslG) artikli 60 lõikega 2 võib välismaalase piirilt tagasi saata, kui see on põhjendatud. Sellise juhtumiga on tegemist näiteks siis, kui välismaalane on sunnitud nõudma või nõuab Saksa riigilt sotsiaaltoetust endale või oma Saksa riigi territooriumil viibivatele perekonnaliikmetele või ülalpeetavatele (välismaalaste seaduse artikli 46 lõige 6). Ei ole kindlaks määratud konkreetseid nõutavaid summasid, millest piirikontrolliametnikud peaksid juhinduma. Üldjuhul peetakse nõutavaks summaks 50 Saksa marka ühe päeva kohta. Peale selle peab välismaalasel olema tagasisõidupilet või selle hankimiseks vajalik raha. Enne sissesõitu keelava otsuse tegemist tuleb välismaalasele anda võimalus aegsasti ja seaduspärasel viisil tõendada Saksa riigi territooriumil viibimiseks vajalikke rahalisi vahendeid, milleks on: — Saksa panga antav õiguslik tagatis, — vastuvõtja garantiikiri, — rahatelegramm, — tagatissumma esitamine välismaalase viibimise eest vastutavatele immigratsiooniasutustele. 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 335 KREEKA 11. jaanuari 1992. aasta ministrite dekreediga nr 3011/2/1f on kindlaks määratud elatusvahendite summa, mis peab olema välisriikide kodanike (välja arvatud Euroopa Ühenduse liikmesriikide kodanike) käsutuses Kreeka territooriumile sisenemisel. Kõnealuse ministrite dekreedi kohaselt nõutakse Euroopa Ühenduse väliste riikide kodanikelt Kreekasse sisenemisel ühe inimese ühe päeva kohta 5 000 Kreeka drahmile vastavat summat välisvaluutas ning see summa peab olema kokku vähemalt 35 000 Kreeka drahmi. Välismaalase alaealiste perekonnaliikmete puhul vähendatakse kõnealust päeva kohta ette nähtud välisvaluuta summat 50 % võrra. Ühenduseväliste kodanike suhtes, kelle riigi õigusaktidega on Kreeka kodanike suhtes kehtestatud piiril valuuta vahetamise nõue, kehtib vastastikkuse põhimõttel sama kohustus. HISPAANIA Välismaalased peavad tõendama piisavate elatusvahendite olemasolu. Miinimumsummad on järgmised: a) Hispaanias viibimise kulud: 5 000 Hispaania peseetat või samaväärne summa välisvaluutas, mis korrutatakse Hispaanias viibitavate päevade arvuga ning asjaomase isikuga kaasasolevate perekonnaliikmete arvuga. Olenemata viibimise kavandatavast kestusest tuleb alati tõendada vähemalt 50 000 Hispaania peseeta olemasolu inimese kohta; b) lähteriiki tagasipöördumise või transiidi jaoks kolmandate riikide kaudu: esitada ettenähtud transpordivahendis kasutatav nimeline, kindlaksmääratud kuupäevaga pilet (piletid), mida ei saa teistele isikutele kasutamiseks edasi anda. Välismaalane peab tõendama eespool nimetatud elatusvahendite olemasolu, võimaluse korral esitades need sularahas või esitades nende vahendite olemasolu kinnitavad kontrollitud tšekid, reisitšekid, kviitungid, akreditiivid või pangatõendid. Nende dokumentide puudumisel võib esitada muid Hispaania piiripolitseiasutuste poolt tunnustatud tõendavaid dokumente. PRANTSUSMAA Nõutav summa, mida käsitletakse piisavate elatusvahenditena välismaalase kavandatud viibimise ajal või läbisõidul Prantsusmaa kaudu kolmandatesse riikidesse, vastab Prantsusmaal makstavale tagatud miinimumpalgale (SMIC), mis arvutatakse iga päev jooksva aasta 1. jaanuaril kindlaksmääratud kursi alusel. Seda summat kohandatakse korrapäraselt Prantsusmaa elukallidusindeksi alusel: — automaatselt, kui tarbijahinnaindeks tõuseb üle 2 %, — valitsuse otsusega tõsta summat tarbijahinnaindeksi tõusust suurema summa võrra, kusjuures see otsus tehakse pärast konsulteerimist kollektiivläbirääkimiste siseriikliku komiteega. Alates 1. juulist 1998 on miinimumpalk (SMIC) päevas 302 Prantsuse franki. Isikutel, kellel on tõend majutuse kohta, peab Prantsusmaal viibimiseks olema miinimumsumma, mis vastab poolele miinimumpalgale. See summa on seega 151 Prantsuse franki päeva kohta. ITAALIA Ühenduseväliste kodanike puhul, kes soovivad viibida teatava aja jooksul Itaalias, ei ole kindlaks määratud täpset elatusvahendite summat, mille kohta tuleb esitada piirikontrolliasutustele tõendid, kuigi sellistele elatusvahenditele on üldiselt osutatud ühenduseväliste kodanike poliitilist varjupaika, sissesõitu ja riigis viibimist ning riigi territooriumil juba viibivate ühenduseväliste kodanike ja kodakondsuseta isikute viibimise täpseid juhendeid käsitleva 28. veebruari 1990. aasta seaduse nr 39 artikli 3 lõikes 5. 336 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd Kas välismaalase käsutuses on piisavalt rahalisi vahendeid, selle hindamine on piirikontrolliametnike ülesanne. Hindamisel võetakse arvesse viibimise kestust ja põhjusi, välismaalase kodakondsust (et kindlaks määrata, kas välismaalane on pärit sisserändeohu seisukohalt tundlikust riigist), tema isiklikku olukorda ning kasutatavat transpordiliiki. Välismaalane võib tõendada vajalike rahaliste vahendite olemasolu, esitades sularaha, krediitkaardid või muud krediiti kinnitavad tõendid (nt reisitšekid). Kooskõlas eespool nimetatud seaduse artikli 3 lõikega 6 ei peeta välismaalase elatusvahendeid ebapiisavaks, kui ta esitab dokumendid selle kohta, et tal on Itaalias vara või kindla sissetulekuga töökoht (nt tööluba), või selle kohta, et teatav institutsioon, äriühing või eraisik on lubanud tagada tema majutuse või elatusvahendid ning katta tagasisõidukulud. Peale selle peab välismaalane alati esitama tagasisõidupileti või selle hankimiseks vajalikud rahalised vahendid (lisaks riigis viibimiseks vajalikele rahalistele vahenditele). LUKSEMBURG Luksemburgi õigusaktidega ei nähta ette nõutavat summat, mille olemasolu piiril kontrollitaks. Kontrolliv ametnik otsustab igal üksikjuhtumil eraldi, kas piiri ületava välismaalase käsutuses on piisavad elatusvahendid. Seejuures võtab ametnik arvesse viibimise eesmärki ja majutuse liiki. MADALMAAD Elatusvahendite kontrollimisel lähtuvad piirikontrolliametnikud nõutavast summast, mis on 75 Hollandi kuldnat inimese kohta päevas. Seda kriteeriumit kohaldatakse siiski paindlikult, sest nõutavate elatusvahendite olemasolu kontrollimisel lähtutakse viibimise kavandatavast kestusest, selle põhjusest ning asjaomase isiku olukorrast. AUSTRIA Kooskõlas välismaalaste seaduse artikli 32 lõike 2 alapunktiga Z 3 kehtestatakse välismaalasele piiril sissesõidukeeld, kui tal puuduvad Austrias majutuskoht ning piisavad elatusvahendid riigis viibimise kulude ja tagasisõidukulude katteks. Nõutavaid summasid ei ole siiski kindlaks määratud. Otsus tehakse igal üksikjuhtumil eraldi, võttes arvesse viibimise eesmärki, liiki ja kestust. Tõendusena võib käsitleda sularaha ning — olenevalt konkreetse juhtumi asjaoludest — reisitšekke, krediitkaarte, pangatagatisi või Austrias elavate maksejõuliste isikute garantiikirju. PORTUGAL Portugali sisenevate ja seal viibivate välismaalaste käsutuses peavad olema järgmised summad: — 15 000 Portugali eskuudot iga sissesõidu kohta, — 8 000 Portugali eskuudot iga riigis viibitava päeva kohta. Neid summasid ei pea esitama, kui välismaalane suudab tõendada, et talle on riigis viibimise ajal tagatud eluase ja toitlustamine. 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 337 Viisakleebiste ühtne vorm ning teave nende tehniliste omaduste ja turvaelementide kohta 8. LISA Ühtset viisavormi käsitlevas nõukogu määruses (EÜ) nr 1683/95 sätestatud tehnilisi omadusi ja turvaelemente kohaldatakse alates 7. septembrist 1996. NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1683/95, 29. mai 1995, ühtse viisavormi kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, turvalisuse tagamiseks peab iga liikmesriik teatama kõnealuse pädeva asutuse nime komisjonile ja teistele liikmesriikidele; võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artik- li 100c lõiget 3, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ning arvestades, et: asutamislepingu artikli 100c lõikes 3 on nõutud, et nõukogu võtaks enne 1996. aasta 1. jaanuari meetmed ühtse viisavormi suhtes; ühtse viisavormi kehtestamine tähendab tähtsat sammu viisapo- liitika ühtlustamise suunas; asutamislepingu artiklis 7a on sätes- tatud, et siseturg hõlmab sisepiirideta ala, mille ulatuses vastavalt asutamislepingu sätetele tagatakse isikute vaba liikumine; samuti tuleb seda sammu käsitada osana koos Euroopa Liidu lepingu VI jaotises esitatud meetmetega moodustuvast ühtsest tervikust; on oluline, et ühtne viisavorm sisaldaks kogu vajalikku informat- siooni ja vastaks väga kõrgetele tehnilistele nõudmistele, eriti järe- letegemist ja võltsimist välistavate kaitsemeetmete osas; see peab sobima kasutamiseks kõikides liikmesriikides ja olema varustatud üldiselt äratuntavate turvaelementidega, mis on palja silmaga sel- gesti nähtavad; käesoleva määrusega sätestatakse üksnes need turvaelemendid, mis ei ole salajased; neile tuleb lisada täiendavad turvaelemendid, mis peavad jääma salajasteks, et takistada järeletegemist ja võltsi- mist, ega tohi sisaldada isikuandmeid või viiteid isikuandmetele; täiendavate turvaelementide kehtestamise õigus tuleks anda komisjonile; tagamaks, et nimetatud info ei muutu kättesaadavaks enamatele isikutele kui vaja, on tähtis, et iga liikmesriik määraks ainult ühe ühtse viisavormi trükkimise eest vastutava asutuse, kusjuures liik- mesriigile jääb õigus seda asutust vajaduse korral vahetada; tõhususe huvides peab käesolev määrus kehtima kõikide artiklis 5 nimetatud viisade kohta; liikmesriikidel peab olema õigus kasu- tada ühtset viisavormi ka viisade puhul, mida kasutatakse muuks otstarbeks kui nimetatud artiklis 5, tingimusel, et on lisatud palja silmaga nähtavad erinevused, mis muudavad võimatuks segiaja- mise ühtse viisaga; käesoleva määruse lisa alusel ühtsesse viisavormi isikuandmete sisestamisel tuleb tagada kooskõla liikmesriikide andmekaitsenor- midega ja ühenduse asjakohaste õigusaktidega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Vastavalt artiklile 5 liikmesriikide poolt väljaantud viisad valmis- tatakse ühtses vormis (kleebisena). Nad peavad vastama lisas ette- nähtud omadustele. Artikkel 2 Täiendavad tehnilised turvaelemendid viisa järeletegemise või võltsimise vältimiseks sätestatakse vastavalt artiklis 6 kehtestatud korrale. Artikkel 3 1. Artiklis 2 osutatud turvaelemendid on salajased ja neid ei ava- likustata. Need tehakse kättesaadavaks üksnes liikmesriikide 338 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd määratud asutustele, kes vastutavad nende trükkimise eest, ning liik mesriigi või komisjoni poolt nõuetekohaselt volitatud isiku- tele. 2. Iga liikmesriik määrab ühe asutuse, kes vastutab viisade trük- kimise eest. Liikmesriik teatab selle asutuse nime komisjonile ja teistele liikmesriikidele. Kaks või enam liikmesriiki võivad sel ees- märgil nimetada ühe ja sama asutuse. Igal liikmesriigil on õigus enda määratud asutust vahetada. Liikmesriik teatab vastavatest muudatustest komisjonile ja teistele liikmesriikidele. Artikkel 4 1. Isikul, kellele viisa on välja antud, on õigus kontrollida viisale kantud isikuandmeid ja vajaduse korral nõuda paranduste tege- mist või kustutamist, ilma et see piiraks vastavate laialdasemate andmekaitsesätete kohaldamist. 2. Ühtsel viisavormil ei näidata andmeid masinloetaval kujul, välja arvatud juhud, kui need esinevad ka lisa punktides 6 ja 12 kirjeldatud lahtrites või vastaval reisidokumendil. 2. Komisjoni abistab komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esin- dajad ja eesistujana komisjoni esindaja. Võetavate meetmete eel- nõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nime- tatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta. 3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega koos- kõlas, võtab komisjon need vastu. b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteena- musega. Kui nõukogu ei ole otsust teinud kahe kuu jooksul, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu, välja arvatud juhul, kui nõukogu on lihthäälteenamusega olnud kõnealuste meetmete vastu. Artikkel 5 Artikkel 7 Käesolevas määruses tähendab “viisa” liikmesriigi luba või otsust, mis on vajalik tema territooriumile sisenemiseks, et: — plaanipäraselt viibida selles liikmesriigis või mitmes liikmes- riigis kokku kuni kolm kuud, — läbida selle või mitme liikmesriigi territooriumi või selle või mitme liikmesriigi lennujaama transiidialasid. Kui liikmesriigid kasutavad ühtset viisavormi muudel eesmärki- del, kui on sätestatud artiklis 5, tuleb võtta asjakohaseid meetmeid selleks, et segiajamine artiklis 5 nimetatud viisaga ei oleks võima- lik. Artikkel 6 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle aval- damist Euroopa Ühenduste Teatajas. 1. Juhtudel, mil osutatakse käesolevas artiklis kindlaksmääratud korrale, kohaldatakse järgmisi sätteid. Artikkel 1 muutub kohaldatavaks kuue kuu möödumisel artiklis 2 nimetatud meetmete võtmisest. Artikkel 8 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 29. mai 1995 Nõukogu nimel eesistuja H. de CHARETTE 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 339 LISA 1. Sellel väljal asetseb märk, mis koosneb üheksast lehvikukujuliselt paiknevast ellipsist. Turvaelemendid 2. 3. 4. 5. Sellel väljal asetseb optiliselt muutuv tähis (“kinegramm” või selle ekvivalent). Sõltuvalt vaatenurgast muutuvad nähtavaks erinevates suurustes ja värvides 12 tähte, kirjatäht “E” ja maakera. Sellel väljal asetseb peidetud kujutisega logo, mis koosneb viisa väljaandnud liikmesriiki tähistavast kirjatähest või -tähtedest (või “BNL” Beneluxi maade, st Belgia, Luksemburgi ja Madalmaade puhul). Rõhtsalt hoidmisel on see logo hele, 90kraadise nurga all tume. Kasutatakse järgmisi tähiseid: A — Austria, BNL — Beneluxi maad, D — Saksamaa, DK — Taani, E — Hispaania, F — Prantsusmaa, FIN — Soome, GR — Kreeka, I — Itaalia, IRL — Iiri, P — Portugal, S — Rootsi, UK — Ühendkuningriik. Selle välja keskel asetseb optiliselt muutuvates värvides ja suurtähtedega kirjutatud sõna “viisa”. Sõltuvalt vaatenurgast on see kas roheline või punane. Selles lahtris asetseb viisa number, mis on eelnevalt valmis trükitud ja algab viisa väljaandnud riiki tähistava kirjatähe või -tähtedega, nagu kirjeldatud eespool punktis 3. Kasutatakse spetsiaalset trükikirja. Täidetavad lahtrid 6. See lahter algab sõnaga “kehtiv”. Väljastav asutus märgib piirkonna või piirkonnad, kus viisa kehtib. 7. 8. See lahter algab sõnaga “alates” ning kaugemal samal real asetseb sõna “kuni”. Väljastav asutus märgib siia viisa kehtivuse aja. See lahter algab sõnadega “sissesõitude arv” ning kaugemal samal real “külastuse kestus” (st taotleja kavatsetav külastuse kestus) ja seejärel sõna “päeva”. 9. See lahter algab sõnadega “välja antud” ja seda kasutatakse väljaandmise koha märkimiseks. 340 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd 10. See lahter algab väljaandmise kuupäevaga, mille täidab väljastav asutus, ja kaugemal samal real asetseb “passi number”, kuhu kirjutatakse viisa omaniku passi number. 11. Käesolev lahter algab sõnadega “viisa liik”. Väljastav asutus märgib siia viisa liigi vastavalt käesoleva määruse artiklitele 5 ja 7. 12. See lahter algab sõnaga “märkused”. Väljastav asutus kasutab seda vajalikuks peetava täiendava informatsiooni märkimiseks tingimusel, et see on kooskõlas artiklis 4 sätestatuga. Järgmised kaks ja pool rida on seesuguste märkuste jaoks tühjaks jäetud. 13. Selles lahtris asetseb masinloetav informatsioon välispiiridel toimuva kontrolli hõlbustamiseks. Paber on pastellroheline, punaste ja siniste märkidega. Lahtreid tähistavad sõnad on kirjutatud inglise ja prantsuse keeles. Väljastav riik võib lisada ühenduse kolmanda ametliku keele. Sõna “viisa” ülemisel real võib olla ükskõik millises ühenduse ametlikus keeles. 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 341 KONFIDENTSIAALNE 9. LISA 342 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd KONFIDENTSIAALNE 10. LISA 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 343 11. LISA Reisidokumendid, millesse võib kanda viisa Järgnevalt loetletakse reisidokumendid, mida peetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 17 lõike 3 punkti a kohaldamisel kehtivaks tingimusel, et need vastavad artiklites 13 ja 14 sätestatud tingimustele, tõendavad omaniku identiteeti ning punktides a ja b nimetatud juhtudel ka omaniku rahvust või kodakondsust. a) Reisidokumendid, mis on välja antud rahvusvaheliste eeskirjade kohaselt, mida kohaldavad kõigi liikmesriikide poolt tunnustatud riigid või piirkondlikud või kohalikud organid. b) Passid või reisidokumendid, mille on välja andnud riigid või rahvusvahelised organid, mida kõik liikmesriigid ei tunnusta, kuid mis siiski tagavad välismaalase tagasipöördumise, ja tingimusel, et täitevkomitee käsitleb neid kehtivate dokumentidena, kuhu võib ühtse viisa kanda (või lisada eraldi lehena). Täitevkomitee peab ühehäälselt heaks kiitma: — nende passide või reisidokumentide loetelu, — dokumendid väljaandnud tunnustamata riikide või üksuste loetelu. Sellised võimalikud loetelud, mille eesmärgiks on üksnes Schengeni konventsiooni rakendamise tingimuste täitmine, ei mõjuta liikmesriikide suhtumist tunnustamata riikidesse või piirkondlikesse ja kohalikesse üksustesse. c) Pagulaste reisidokumendid, mis on välja antud kooskõlas 1951. aasta pagulasseisundi konventsiooniga. d) Kodakondsuseta isikute reisidokumendid, mis on välja antud kooskõlas 1954. aasta kodakondsuseta isikute seisundi konventsiooniga. (1) (1) Ehkki Portugal reisidokumente dokumentidena, kuhu võib kanda Schengeni riikide antava ühtse viisa. ja Austria ei ole kõnealuse konventsiooni osalised, tunnustavad nad konventsiooni kohaselt väljaantud 344 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd 12. LISA Ühtse viisa andmise eest võetavad lõivud eurodes A. Lennujaama transiidiviisad 10 eurot B. Transiidiviisad (ühekordsed, kahekordsed, mitme- 10 eurot kordsed) C1. Väga lühiajalised viisad (maksimaalselt 30 päeva) 15-25 eurot C2. Lühiajalised viisad (maksimaalselt 90 päeva) 30 eurot + 5 eurot alates teisest sissesõidust, kui tegemist on mitmekordse sissesõiduga C3. Mitmekordsed viisad, kehtivusaeg üks aasta 50 eurot C4. Mitmekordsed viisad, kehtivusaeg kuni viis aastat 50 eurot + 30 eurot iga täiendava aasta eest D. Siseriiklikud pikaajalised viisad Summa määravad kindlaks lepinguosalised, kes võivad teha otsuse, et viisasid väljastatakse tasuta — Piiratud territoriaalse kehtivusega viisad Summa peab olema vähemalt 50 % viisaliikide A, B ja C puhul kehtestatud summast — Piiril antavad viisad Kahekordne väljastatava viisaliigi puhul kehtestatud sum- ma. Neid viisasid võib anda tasuta. — Grupiviisad, liigid A ja B (5-50 inimest) 10 eurot + 1 euro inimese kohta — Grupiviisad, liik C1 (30 päeva), ühekordsed või kahe- 30 eurot + 1 euro inimese kohta kordsed (5-50 inimest) — Grupiviisad, liik C1 (30 päeva), mitmekordsed (5-50 30 eurot + 3 eurot inimese kohta inimest) Põhimõtted: I. Need lõivud tasutakse konverteeritavas valuutas või riigi vääringus ametlike kehtivate vahetuskursside alusel. II. Üksikjuhtudel võib liikmesriigi õigusaktide kohaselt lõivude määrasid vähendada või nende nõudmisest loobuda, kui seda tehakse kultuurihuvide või välispoliitika, arengupoliitika või muude oluliste üldiste huvide kaitseks. III. Grupiviisasid antakse kooskõlas liikmesriigi õigusaktidega ning korraga kuni 30 päevaks. 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 345 13. LISA Viisakleebiste täitmise juhendid Märkus: üldjuhul võib viisa välja anda maksimaalselt kolm kuud enne selle esmakordset kasutamist. 346 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd LENNUJAAMA TRANSIIDIVIISAD Tuleb silmas pidada, et lennujaama transiidiviisat nõutakse üksnes teatavate tundlike riikide (vt 3. lisa) kodanikelt. Lennujaama transiidiviisa omanik ei tohi lahkuda lennujaama rahvusvaheliselt transiidialalt, mille kaudu läbisõit toimub. Näidis 1 ÜHEKORDSED LENNUJAAMA TRANSIIDIVIISAD — Viisa liik: lennujaama transiidiviisad on märgistatud tunnuskoodiga A — Ühekordne lennujaama transiidiviisa võimaldab siseneda ainult ühte riiki (nt käesolevas näites Prantsusmaa) — Kehtivusaega arvestatakse alates väljasõidukuupäevast (nt 01. 02. 00); selle tingimuse kehtestamisel lisatakse ajapikendusena veel seitse päeva juhuks, kui viisaomanik lükkab väljasõidu edasi — Lennujaama transiidiviisad ei anna õigust elada vastava riigi territooriumil ning lahter “viibimise kestus” kriipsutatakse läbi märkidega XXX 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 347 Näidis 2(a) KAHEKORDSED LENNUJAAMA TRANSIIDIVIISAD (kehtivad ainult ühes riigis) — Kahekordne lennujaama transiidiviisa annab õiguse lennujaamast läbisõiduks sõidul sihtkohta ja tagasisõidul — Viisa kehtivusaega arvestatakse järgmiselt: tagasisõidukuupäev + seitse päeva (nt tagasisõidukuupäev 15. 02. 00) — Kui transiit on ette nähtud ainult ühe lennujaama kaudu, märgitakse lahtrisse “Kehtivuspiirkond” asjaomase riigi nimi (vt näidis 2a). Kui sõidul sihtkohta ja tagasisõidul toimub transiit erandjuhul kahe eri Schengeni riigi kaudu, tehakse viisale märge “Schengeni riigid” (vt näidis 2b) 348 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd Näidis 2(b) KAHEKORDSED LENNUJAAMA TRANSIIDIVIISAD (kehtivad mitmes riigis) Lahtrisse “Kehtivuspiirkond” kirjutatakse sõnad “Schengeni riigid”, mis annab õiguse läbisõiduks kahe eri riikides asuva lennujaama kaudu. 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 349 Näidis 3 MITMEKORDNE LENNUJAAMA TRANSIIDIVIISA (väljastatakse üksnes erandjuhul) — Mitmekordsete lennujaama transiidiviisade puhul (mis annavad mitmekordse läbisõidu õiguse) arvestatakse viisa kehtivusaega järgmiselt: esimese väljasõidu kuupäev + kolm kuud — Lahter “Kehtivuspiirkond” täidetakse samal viisil nagu kahekordsete lennujaama transiidiviisade puhul 350 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd TRANSIIDIVIISAD Näidis 4 ÜHEKORDSED TRANSIIDIVIISAD — Viisa liik: transiidiviisa on märgistatud tunnuskoodiga B. On soovitatav lisada sõna “TRANSIIT” — Kehtivusaega arvestatakse alates väljasõidukuupäevast (nt 01. 02. 00). See määratakse kindlaks järgmiselt: väljasõidukuupäev + (maksimaalselt viis päeva) + seitse päeva (viisaomaniku väljasõidu edasilükkumisel antav ajapikendus) — Transiidi kestus ei tohi ületada viit päeva 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 351 Näidis 5 KAHEKORDSED TRANSIIDIVIISAD — Kehtivusaeg: kui erinevate läbisõitude kuupäevad on teadmata, nagu üldjuhul ongi, arvestatakse kehtivusaega järgmiselt: väljasõidukuupäev + kuus kuud — Transiidi kestus ei tohi ületada viit päeva 352 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd Näidis 6 MITMEKORDSED TRANSIIDIVIISAD — Kehtivusaega arvestatakse samamoodi nagu kahekordsete transiidiviisade puhul (vt näidis 5) — Viibimise kestus ei tohi ületada viit läbisõidupäeva 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 353 LÜHIAJALISED VIISAD Näidis 7 ÜHEKORDSED LÜHIAJALISED VIISAD — Viisa liik: lühiajaline viisa on märgistatud tunnuskoodiga C — Viisa kehtivusaega arvestatakse järgmiselt: alates väljasõidukuupäevast (nt 01. 02. 00). See määratakse kindlaks järgmiselt: väljasõidukuupäev + viibimise kestus + ajapikendus 15 päeva — Viibimise kestus ei tohi ületada 90 päeva mis tahes kuuekuulise ajavahemiku jooksul (nt 30 päeva) 354 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd Näidis 8 MITMEKORDNE LÜHIAJALINE VIISA — Kehtivusaega arvestatakse esitatud dokumentaalsete tõendite alusel alates väljasõidukuupäevast ning see võib olla maksimaalselt kuus kuud — Viibimise kestus ei tohi ületada 90 päeva mis tahes kuuekuulise ajavahemiku jooksul (nagu näidises esitatud, kuid kestus võib olla ka lühem). Viibimise kestuse moodustab kõigi järjestikuste viibimiste kestuste summa. Viibimise kestus määratakse esitatud dokumentaalsete tõendite alusel 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 355 Näidis 9 LÜHIAJALINE VIISA — Mitmekordne lühiajaline viisa kehtivusajaga üle kuue kuu, üks aasta, kaks aastat, kolm aastat ning erandjuhtudel viis aastat (nt VIPid) Näidises esitatud viisa kehtivusaeg on kolm aastat — Viibimise kestust arvestatakse samamoodi nagu näidises 8 (maksimaalselt 90 päeva) 356 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd PIIRATUD TERRITORIAALSE KEHTIVUSEGA VIISAD Piiratud territoriaalse kehtivusega viisa võib olla lühiajaline või transiidiviisa. Viisa kehtivus võib piirduda ühe või mitme riigiga. LÜHIAJALISED PIIRATUD TERRITORIAALSE KEHTIVUSEGA VIISAD, MIS KEHITVAD ÜHES RIIGIS Näidis 10 — Käesolevas näidises piirdub territoriaalne kehtivus ainult ühe riigiga, milleks on Prantsusmaa — Lühiajaline piiratud territoriaalse kehtivusega viisa on märgistatud tunnuskoodiga C (nagu näidises 7) 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 357 LÜHIAJALISED PIIRATUD TERRITORIAALSE KEHTIVUSEGA VIISAD, MIS KEHTIVAD MITMES RIIGIS Näidis 11 — Käesoleval juhul märgitakse lahtrisse “Kehtivuspiirkond” nende riikide koodid, kus viisa kehtib:(Belgia — B, Saksamaa — D, Kreeka — GR, Hispaania — E, Prantsusmaa — F, Itaalia — I, Luxembourg — L, Madalmaad — NL, Austria — A, Portugal — P. Beneluxi maade puhul — BNL) — Esitatud näidises piirdub territoriaalne kehtivus Prantsusmaa ja Hispaaniaga 358 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd PIIRATUD TERRITORIAALSE KEHTIVUSEGA TRANSIIDIVIISAD, MIS KEHTIVAD ÜHES RIIGIS Näidis 12 — Lahtris “Viisa liik” on transiidiviisa märgistatud tunnuskoodiga B — Esitatud näidises piirdub viisa kehtivus Prantsusmaa territooriumiga 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 359 KAASASOLEVAD ISIKUD Näidis 13 — Käesoleval juhul on passi märgitud üks või mitu last ning erandjuhul abikaasa — Kui viisa kehtib reisidokumenti kantud ühe või mitme reisiva lapse suhtes, lisatakse lahtris “Passi number” esitatud passi numbrile märge “+ nX”, mis näitab laste arvu, ning märge “+ Y”, kui kaasreisijana on passi kantud abikaasa. Käesolevas näidises (ühekordne lühiajaline viisa, viibimise kestus 30 päeva) on viisa antud passiomanikule, kolmele lapsele ja passiomaniku abikaasale 360 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd ESINDUSTE ANTAVAD VIISAD Näidis 14 Tegemist on viisaga, mille on välja andnud teist Schengeni riiki esindava Schengeni riigi konsulaaresindus. Käesoleval juhul märgitakse lahtrisse “Märkused” R-täht, millele järgneb selle riigi kood, kelle nimel viisa väljastati. Kasutatakse järgmisi riigikoode: Belgia: Saksamaa: B D Kreeka: GR Hispaania: E Prantsusmaa: F Itaalia: I Luksemburg: L Madalmaad: NL Austria: Portugal: A P Eespool toodud näidises on Hispaania nimel viisa väljastanud Belgia saatkond Brazzaville’is. 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 361 KOKKUVÕTE “KEHTIVUSPIIRKOND” “LIIK” “SISSESÕI- TUDE ARV” “ALATES… KUNI…” “MAKSI- MAALNE VIIBI- MISE KESTUS” (päevades) Lennujaama transiidiviisad PRANTSUSMAA (näiteks) või SCHENGENI RIIGID Transiidiviisad SCHENGENI RIIGID või PRANTSUSMAA (näiteks) Lühiajalised viisad SCHENGENI RIIGID või PRANTSUSMAA (näiteks) A B 01 02 Väljasõidukuupäev Väljasõidukuu- päev + seitse päeva XXX Väljasõidukuupäev Tagasisõidukuu- päev + seitse päeva MULT (1) Esimene väljasõidukuu- päev 01 02 Väljasõidukuupäev Esimene väljasõidukuu- päev MULT (1) Esimene väljasõidukuu- päev Esimene väljasõidukuu- päev + lubatud viibimise aeg kuudes (maksimaalselt kolm kuud) Väljasõidukuupäev + viibi- mise kestus + seitse päeva XXX või 1-5 Esimene väljasõidukuu- päev + lubatud viibimise aeg kuudes (maksimaalselt kuus kuud) C 01 Väljasõidukuupäev Väljasõidukuupäev + viibi- mise kestus + 15 päeva 1-90 MULT (2) Esimene väljasõidukuu- päev Esimene väljasõidukuu- päev + lubatud viibimise aeg kuudes (maksimaalselt viis aastat) (1) MULT — mitu reisi, st rohkem kui kaks sissesõitu. (2) MULT — mitu reisi, st rohkem kui üks sissesõit. 362 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd 14. LISA Nõuded teabe kohta, mida lepinguosalised peavad esitama piiratud territoriaalse kehtivusega viisade andmisel, ühtse viisa kehtetuks tunnistamisel, tühistamisel või selle kehtivuse piiramisel ning siseriiklike elamislubade andmisel 1. TEABE ESITAMINE PIIRATUD TERRITORIAALSE KEHTIVUSEGA VIISADE ANDMISEL 1. 1. Üldtingimused Selleks, et saada sisenemisluba lepinguosaliste Schengeni riikide territooriumile, peavad kolmandate riikide kodanikud üldjuhul vastama Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 5 lõikes 1 sätestatud tingimustele. Kui kolmanda riigi kodanik ei vasta kõigile eespool nimetatud tingimustele, siis sissesõiduluba või viisat ei lepinguosaline peab humanitaarsetel kaalutlustel, riiklikes huvides või anta, välja arvatud juhul, kui rahvusvaheliste kohustuste tõttu vajalikuks teha sellest põhimõttest erandi. Sellisel juhul võib lepinguosaline anda üksnes piiratud territoriaalse kehtivusega viisa ning sellest tuleb teavitada teisi lepinguosalisi (Schengeni konventsiooni artikli 5 lõige 2 ja artikkel 16). Lühiajaliste piiratud territoriaalse kehtivusega viisade andmisel kooskõlas Schengeni konventsiooniga ning viisasid käsitlevate ühiste konsulaarjuhistega (SCH/II-Visa (93) 11, 6 Rev. , 4 corr. , V peatüki punkt 3) peavad üldjuhul olema täidetud järgmised tingimused: a) piiratud territoriaalse kehtivusega viisasid antakse erandkorras. Tingimusi, mille kohaselt selline viisa antakse, kontrollitakse põhjalikult igal üksikjuhtumil; b) pole alust arvata, et Schengeni lepingu osalised kuritarvitaksid õigust anda välja piiratud territoriaalse kehtivusega viisasid; see oleks vastuolus Schengeni põhimõtete ja eesmärkidega. Kuna väljastatavate piiratud territoriaalse kehtivusega viisade arv on tõenäoliselt väike, ei ole vaja ette näha automatiseeritud menetlust teiste lepinguosaliste teavitamiseks. 1. 2. Protseduurireeglid Selliste protseduurireeglite kindlaksmääramisel, mis käsitlevad lepinguosaliste poolt piiratud territoriaalse kehtivusega viisade andmisel esitatavat teavet, tuleb eristada diplomaatiliste ja konsulaaresinduste poolt antavaid viisasid ning piiriasutuste antavaid viisasid. Järgitakse järgmisi protseduurireegleid. 1. 2. 1. Viisade andmine diplomaatiliste või konsulaaresinduste kaudu Teiste lepinguosaliste teavitamisel kohaldatakse üldjuhul mutatis mutandis samu eeskirju, mida kohaldatakse ajutiselt keskasutustega konsulteerimisel (Schengeni konventsiooni artikli 17 lõige 2) (vt SCH/II-Visa (94)7). Kui kohaldatakse teisi eeskirju, teatatakse sellest asjaomastele lepinguosalistele. Üldjuhul saadetakse teave 72 tunni jooksul. 1. 2. 2. Viisade andmine piiriasutuste kaudu Sel juhul teavitatakse teiste lepinguosaliste keskasutusi 72 tunni jooksul. 1. 2. 3. Lepinguosalised peavad määrama kontaktpunktid, kellele teave esitatakse. 1. 2. 4. Keskasutuste vahelise konsulteerimise automatiseeritud menetluse sisseseadmisel (Schengeni konventsiooni artikli 17 lõige 2) tuleb tagada teiste lepinguosaliste teavitamine piiratud territoriaalse kehtivusega viisa andmisest juhul, kui selline viisa antakse põhjusel, et üks lepinguosaline (või mitu lepinguosalist) on konsulteerimise raames keeldunud Schengeni viisa andmisest. Kui piiratud territoriaalse kehtivusega viisa antakse muudel asjaoludel, siis seda menetlust liikmesriikidevahelises teabevahetuses ei kasutata. 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 363 1. 2. 5. Lepinguosalistele saadetakse järgmine teave: viisaomaniku perekonnanimi, eesnimi ning sünniaeg viisaomaniku kodakondsus piiratud territoriaalse kehtivusega viisa väljastamisaeg ja -koht piiratud territoriaalse kehtivusega viisa väljastamise põhjused: — humanitaarsed kaalutlused — riiklikud huvid — rahvusvahelised kohustused — reisidokument ei kehti kõigis lepinguosalistes riikides — teine viisa kuuekuulise ajavahemiku jooksul — kiireloomuliste asjaolude tõttu ei konsulteeritud keskasutustega — teatava lepinguosalise keskasutused esitasid konsulteerimise käigus vastuväiteid 2. ÜHTSE VIISA KEHTETUKS TUNNISTAMINE, TÜHISTAMINE VÕI SELLE KEHTIVUSE PIIRAMINE Kooskõlas täitevkomitee poolt vastuvõetud põhimõtetega, mis käsitlevad ühtse viisa kehtetuks tunnistamist, tühistamist või selle kehtivuse piiramist (SCH/Com-ex (93)24), esitatakse teistele lepinguosalistele järgmine teave. 2. 1. Viisa kehtetuks tunnistamine Schengeni viisa kehtetuks tunnistamise eesmärk on vältida selliste isikute sisenemist lepinguosaliste territooriumile, kellele puhul pärast viisa andmist selgub, et nad ei vasta viisa andmise tingimustele. Kui lepinguosaline tunnistab teise lepinguosalise antud viisa kehtetuks, teatab ta sellest viisa väljastanud riigi keskasutustele üldjuhul 72 tunni jooksul. Teade sisaldab järgmisi andmeid: viisaomaniku perekonnanimi, eesnimi ning sünniaeg viisaomaniku kodakondsus reisidokumendi liik ja number viisakleebise number viisa liik viisa väljastamisaeg ja -koht kehtetuks tunnistamise kuupäev ja põhjus 2. 2. Viisa tühistamine Viisa tühistamine võimaldab viisa ülejäänud kehtivusaja kehtetuks tunnistada isegi pärast seda, kui viisaomanik on sisenenud riigi territooriumile. 364 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd Lepinguosaline, kes ühtse viisa tühistab, teavitab sellest viisa väljastanud lepinguosalist üldjuhul 72 tunni jooksul. Teade sisaldab punktis 2. 1 nimetatud teavet. 2. 3. Viisa kehtivuse piiramine Kui mõni Schengeni riik kitsendab teise lepinguosalise väljastatud viisa kehtivust, teavitab ta sellest kõnealuse lepinguosalise keskasutusi üldjuhul 72 tunni jooksul. Teade peab sisaldama punktis 2. 1 nimetatud teavet. 2. 4. Menetlus Kui viisa andnud lepinguosalist teavitatakse viisa kehtetuks tunnistamisest, tühistamisest või selle kehtivuse piiramisest, esitatakse teave üldjuhul selle lepinguosalise nimetatud keskasutusele. 3. SISERIIKLIKKE ELAMISLUBASID KÄSITLEV TEAVE (ARTIKKEL 25) Artikli 25 lõikes 1 nähakse ette, et kui lepinguosaline kavatseb anda elamisloa välismaalasele, kellele on kehtestatud sissesõidukeeld, siis konsulteerib ta kõigepealt keelu kehtestanud lepinguosalisega ja võtab arvesse tema huve; elamisluba antakse ainult kaalukatel põhjustel, eelkõige humanitaarsetel kaalutlustel või rahvusvahelistele kohustuste tõttu. Artikli 25 lõike 1 teises lõigus nähakse ette, et sissesõidukeelu kehtestanud lepinguosaline tühistab selle, kuid võib siiski kanda asjaomase välismaalase siseriiklikku sissesõidukeelu registrisse. Eespool nimetatud sätete kohaldamine eeldab, et elamisluba anda kavatsev lepinguosaline ja sissesõidukeelu kehtestanud lepinguosaline vahetavad omavahel teavet kaks korda: — eelnev konsulteerimine sissesõidukeelu kehtestanud lepinguosalisega, et võtta arvesse tema huvisid, ning — teavitamine elamisloa andmisest, et sissesõidukeelu kehtestanud lepinguosaline saaks selle keelu tühistada. Kooskõlas Schengeni konventsiooni artikli 25 lõike 2 sätetega tuleb sissesõidukeelu kehtestanud lepinguosalisega konsulteerida ka juhul, kui alles hiljem, pärast elamisloa andmist selgub, et elamisloa omanikule on kehtestatud sissesõidukeeld. Elamisloa andmist kolmanda riigi kodanikule, kellele üks lepinguosaline on kehtestanud sissesõidukeelu, käsitletakse Schengeni konventsiooni aluspõhimõtete kohaselt samuti erandjuhtumina. Konventsiooni artiklis 25 osutatud konsulteerimine sõltub suurel määral Schengeni infosüsteemi (SIS) toimimisest. Tuleb uurida, kas teabe edastamisel on võimalik kasutada tulevast SIRENE-menetlust. Käesolevas märkuses esitatud protseduurireeglid tuleb nende praktilise kohaldatavuse seisukohalt läbi vaadata hiljemalt 12 kuu möödumisel Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni jõustamisest. 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 365 15. LISA Lepinguosaliste koostatud ühtlustatud näidisvormid kutse, ülalpidamiskohustuse ja majutuse olemasolu tõendamiseks 366 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 367 368 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 369 370 ET Euroopa Liidu Teataja 19/2. kd 2. liide ÜLDKÄSIRAAMAT KONFIDENTSIAALNE KONFIDENTSIAALNE 19/2. kd ET Euroopa Liidu Teataja 371 Tunnistatakse kehtetuks järgmised täitevkomitee ja keskrühma otsused: a) Täitevkomitee otsused 3. liide SCH/Com-ex (93)4 Rev. 2 corr. , 14. detsember 1993 SCH/Com-ex (93)5 Rev. , 14. detsember 1993 SCH/Com-ex (94)5, 27. juuni 1994 SCH/Com-ex (94)6, 27. juuni 1994 SCH/Com-ex (94)7, 27. juuni 1994 SCH/Com-ex (94)12, 27. juuni 1994 SCH/Com-ex (94)20 Rev. , 21. november 1994 SCH/Com-ex (94)23 Rev. , 22. detsember 1994 SCH/Com-ex (94)24 Rev. , 22. detsember 1994 SCH/Com-ex (95)1, 28. aprill 1995 SCH/Com-ex (95)4, 28. aprill 1995 SCH/Com-ex (95)15 Rev. 2, 29. juuni 1995 SCH/Com-ex (95)22 Rev. , 20. detsember 1995 SCH/Com-ex (96)14 Rev. , 27. juuni 1996 SCH/Com-ex (96)24, 19. detsember 1996 SCH/Com-ex (97)13, 24. juuni 1997 SCH/Com-ex (97)21, 7. oktoober 1997 SCH/Com-ex (97)36, 15. detsember 1997 SCH/Com-ex (97)41, 15. detsember 1997 SCH/Com-ex (98)13, 21. aprill 1998 SCH/Com-ex (98)36, 16. september 1998 SCH/Com-ex (98)38 corr. , 16. september 1998 SCH/Com-ex (98)54, 16. detsember 1998 SCH/Com-ex (98)55, 16. detsember 1998 b) Keskrühma otsused SCH/C (96)16, 12. märts 1996 SCH/C (96)32, 26. aprill 1996 SCH/C (96)40, 28. mai 1996 SCH/C (96)41, 23. mai 1996 SCH/C (96)96, 11. mai 1996 SCH/SG (97)9, 17. jaanuar 1997 SCH/C (97)95, 7. juuli 1997 SCH/SG (97)79, 17. oktoober 1997 SCH/Pers (98)9 Rev. , 30. märts 1998 SCH/SG (98)25 Rev. 2, 31. märts 1998 SCH/C (98)135, 15. detsember 1998