title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 862/1999 της Επιτροπής, της 26ης Απριλίου 1999, για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: L 108/12 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 27. 4. 1999 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 862/1999 TGS EPITQOPGS tgr 26gr Apqik(cid:148)ou 1999 cia jahoqisl(cid:149) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) cia tom jahoqisl(cid:149) tgr til(cid:147)r eis(cid:149)dou oqisl(cid:146)mym opyqojgpeutij(cid:150)m G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 3223/94 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 21gr Dejelbq(cid:148)ou 1994, swetij(cid:145) le tir keptol(cid:146)qeier evaqloc(cid:147)r tou jahest(cid:150)tor jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) opyqojgpeutij(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1498/98 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 1, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 3223/94, se evaqloc(cid:147) tym apotekesl(cid:145)tym tym pokuleq(cid:150)m elpoqij(cid:150)m diapqaclate(cid:151)- seym tou C(cid:151)qou tgr Ouqoucou(cid:145)gr, pqobk(cid:146)pei ta jqit(cid:147)qia cia tom jahoqisl(cid:149) ap(cid:149) tgm Epitqop(cid:147) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) ap(cid:149) tq(cid:148)ter w(cid:150)qer, cia ta pqo(cid:152)(cid:149)mta jai tir peqi(cid:149)dour pou oq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgl(cid:145) tou· (cid:149)ti, se evaqloc(cid:147) tym pqoamaveqh(cid:146)mtym jqitgq(cid:148)ym, oi jat’ apojop(cid:147) til(cid:146)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pq(cid:146)pei ma jahoqisto(cid:151)m, (cid:149)pyr amacq(cid:145)vomtai sto paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomi- slo(cid:151), ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi jat’ apojop(cid:147) til(cid:146)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 4 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 3223/94 jahoq(cid:148)fo- mtai (cid:149)pyr amacq(cid:145)vomtai stom p(cid:148)maja pou elva(cid:148)metai sto paq(cid:145)qtgla. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 27 Apqik(cid:148)ou 1999. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 26 Apqik(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 337 tgr 24. 12. 1994, s. 66. (2) EE L 198 tgr 15. 7. 1998, s. 4. 27. 4. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 108/13 PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 26ar Apqik(cid:148)ou 1999, cia tom jahoqisl(cid:149) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) cia tom jahoqisl(cid:149) til(cid:150)m eis(cid:149)dou oqisl(cid:146)mym opyqojgpeutij(cid:150)m Jydij(cid:149)r SO Jydij(cid:149)r tq(cid:148)tgr w(cid:150)qar (1) (se EUR/100 wiki(cid:149)cqalla) Jat’ apojop(cid:147) til(cid:147) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) 0702 00 00 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 999 220 999 052 999 052 204 212 600 624 999 388 400 404 508 512 524 528 720 804 999 388 512 528 999 77,7 77,7 170,9 170,9 68,7 68,7 38,6 39,3 60,0 46,1 46,2 46,0 82,5 84,6 102,4 77,0 74,9 75,1 69,9 91,8 101,9 84,5 62,2 68,4 66,5 65,7 (1) Omolatokoc(cid:148)a tym wyq(cid:150)m pou jahoq(cid:148)fetai ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2317/97 tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 321 tgr 22. 11. 1997, s. 19). O jydij(cid:149)r «999» amtipqosype(cid:151)ei «(cid:145)kker jatacyc(cid:146)r»


title: 1999/297/CE: Decisione del Consiglio, del 26 aprile 1999, volta a istituire un'infrastruttura di informazione statistica comunitaria riguardante l'industria e i mercati dell'audiovisivo e dei settori connessi

eurovoc_concepts:
EU policy
audiovisual industry
statistics

formats: html pdf print

text: 5. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 117/39 DECISIONE DEL CONSIGLIO del 26 aprile 1999 volta a istituire un’infrastruttura di informazione statistica comunitaria riguardante l’industria e i mercati dell’audiovisivo e dei settori connessi (1999/297/CE) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, in particolare l’articolo 213, visto il progetto di decisione presentato dalla Commis- sione, visto il parere del Parlamento europeo (1), (1) (2) (3) (4) (5) (6) considerando che l’attuazione delle politiche comu- nitarie concernenti l’industria e i mercati dell’au- diovisivo e dei settori connessi richiede un’infra- struttura di informazione statistica comunitaria; considerando che il Consiglio europeo, in partico- lare nel Libro bianco sulla crescita, la competitivit(cid:133) e l’occupazione, mette in rilievo l’importanza economica del settore audiovisivo e che nella rela- zione del «Gruppo Bangemann» dal titolo «L’Eu- ropa e la societ(cid:133) dell’informazione globale (cid:190) Raccomandazioni al Consiglio europeo» si rico- strategica dell’industria dei nosce l’importanza programmi audiovisivi; considerando che per organizzare un’infrastruttura di informazione affidabile sono necessarie azioni statistiche specifiche; 22 del 1993, relativa considerando che la decisione 93/464/CEE del Consiglio, al luglio programma quadro per azioni prioritarie nel settore dell’informazione statistica 1993-1997 (2) precisa che il settore audiovisivo deve essere considerato uno dei settori prioritari a livello comunitario nel campo dei servizi e prevede la creazione di un informazione basato su un nuovo sistema di approccio industriale e su statistiche funzionali; l’allegato I, considerando che titolo III del programma statistico comunitario 1998-2002 (3) fa riferimento allo svolgimento di analisi delle esigenze degli utenti, alla valutazione delle fonti, alla raccolta dei dati e al controllo dei metodi mediante studi pilota nel settore audiovisivo; considerando che occorrerebbe rivedere questi studi pilota per s(cid:141) che corrispondano alle esigenze dell’utenza; che ci(cid:149) potrebbe essere intra- far (1) Parere espresso il 9 marzo 1999 (non ancora pubblicato nella Gazzetta ufficiale). (2) GU L 219 del 28. 8. 1993, pag. 1. (3) GU L 42 del 16. 2. 1999, pag. 12. preso entro due anni e mezzo; che i risultati di questa revisione dovrebbero essere comunicati al Parlamento europeo e al Consiglio; che in tutte le varie fasi bisognerebbe ridurre al minimo gli oneri aggiuntivi per le PMI; considerando che le azioni statistiche specifiche sono disciplinate dal regolamento (CE) n. 322/97 del Consiglio, del 17 febbraio 1997, relativo alle statistiche comunitarie (4); considerando che, in virt(cid:151) del principio di sussidia- riet(cid:133), l’obiettivo delle azioni statistiche specifiche proposte pu(cid:149) essere realizzato soltanto sulla base di un atto giuridico comunitario, perch(cid:130) solo la Commissione (cid:138) in grado di coordinare la necessaria armonizzazione delle informazioni a livello comu- nitario; considerando che, nell’ambito del Consiglio d’Eu- ropa, l’Osservatorio europeo dell’audiovisivo, di cui la Commissione (cid:138) parte, costituisce tra l’altro informazione per i suoi un’importante fonte di membri e per gli operatori del settore e che (cid:138) necessario assicurare la complementarit(cid:133) tra i lavori effettuati nell’ambito della presente decisione e quelli condotti dall’Osservatorio; considerando che i metodi statistici proposti per il settore audiovisivo dovrebbero essere compatibili e coerenti con le norme e i metodi europei attuali; considerando che il comitato del programma stati- stico, 89/382/CEE, Euratom (5), (cid:138) stato consultato ai sensi dell’articolo 3 della suddetta decisione, decisione istituito con (7) (8) (9) (10) (11) HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 Obiettivo Obiettivo della presente decisione (cid:138) creare l’infrastruttura di informazione statistica necessaria allo sviluppo e all’at- tuazione di una politica comunitaria concernente l’indu- stria e i mercati dell’audiovisivo e dei settori connessi. (4) GU L 52 del 22. 2. 1997, pag. 1. (5) GU L 181 del 28. 6. 1989, pag. 47. L 117/40 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 5. 5. 1999 Articolo 2 Azioni statistiche specifiche Articolo 4 Procedura L’obiettivo di cui all’articolo 1 (cid:138) attuato mediante azioni statistiche specifiche, ai sensi del regolamento (CE) n. 322/97, con le seguenti modalit(cid:133): La Commissione 1. programma statistico. (cid:138) assistita dal comitato del 1) da parte delle autorit(cid:133) nazionali: a) analisi e valutazione della richiesta di dati statistici sul settore audiovisivo (statistiche sulle imprese, le funzioni e i prodotti) provenienti dagli utenti (istitu- zioni comunitarie, amministrazioni nazionali, orga- nismi nazionali settoriali, organizzazioni internazio- nali, operatori economici) e degli effetti sulle imprese, in particolare sulle PMI, della raccolta di dati statistici nel settore audiovisivo; b) analisi dei dati statistici esistenti (statistiche sulle imprese, le funzioni e i prodotti), nonch(cid:130) delle loro fonti; c) trasmissione annuale a Eurostat dei dati statistici gi(cid:133) disponibili o accessibili presso le autorit(cid:133) nazionali competenti (statistiche sulle imprese, le funzioni e i prodotti); d) partecipazione su base volontaria alla realizzazione di studi pilota volti a provare concretamente i lavori metodologici (statistiche sulle imprese, le funzioni e i prodotti) e a promuovere l’attuazione di una stati- stica comunit(cid:133)ria; 2) da parte di Eurostat: a) preparazione di un quadro metodologico istituzio- nale e funzionale a livello comunitario (statistiche sulle imprese, le funzioni e i prodotti); b) creazione di una base di dati sulle statistiche trasmesse, secondo quanto previsto dal paragrafo 1 c), nonch(cid:130) sui dati ottenuti dalle organizzazioni internazionali; c) raffronto dei sistemi statistici esistenti negli Stati membri e in alcuni paesi terzi, in particolare negli Stati in fase di preadesione; d) valutazione della pertinenza e dei bisogni futuri in campo statistico nel settore audiovisivo, soprattutto in termini di dati necessari per elaborare e seguire le politiche dell’occupazione, della formazione e delle pari opportunit(cid:133). Articolo 3 Attuazione 2. Il rappresentante della Commissione sottopone al comitato un progetto delle misure da adottare. Il comitato formula il suo parere sul progetto entro un termine che il presidente pu(cid:149) fissare in funzione dell’urgenza della questione in esame. Il parere (cid:138) formulato alla maggio- ranza prevista all’articolo 148, paragrafo 2, del trattato per l’adozione delle decisioni che il Consiglio deve prendere su proposta della Commissione. Nelle votazioni in seno al comitato, ai voti dei rappresentanti degli Stati membri (cid:138) attribuita la ponderazione fissata nell’articolo precitato. Il presidente non partecipa al voto. 3. a) La Commissione adotta misure che sono immedia- tamente applicabili. b) Tuttavia, se tali misure non sono conformi al parere espresso dal comitato, la Commissione le comunica immediatamente al Consiglio. In tal caso: (cid:190) la Commissione pu(cid:149) differire di tre mesi al massimo, a decorrere da tale comunicazione, l’applicazione delle misure da essa decise, (cid:190) il Consiglio, deliberando a maggioranza qualifi- cata, pu(cid:149) prendere una decisione diversa entro il termine di cui al primo trattino. Articolo 5 Relazioni La Commissione presenta al Parlamento europeo e al Consiglio una relazione interlocutoria e una relazione finale sull’attuazione delle azioni di cui all’articolo 2. Tale relazione interlocutoria dovrebbe essere redatta entro due anni e mezzo dall’entrata in vigore della presente deci- sione. La relazione finale (cid:138) presentata entro cinque anni dall’entrata in vigore della presente decisione. Tali relazioni esamineranno tra l’altro la pertinenza della raccolta di dati statistici nel settore audiovisivo alla luce delle priorit(cid:133) fissate per il programma statistico comuni- tario 1998-2002 nonch(cid:130) le risorse disponibili sia per Eurostat che per gli uffici nazionali di statistica. Le misure necessarie all’attuazione delle azioni statistiche specifiche di cui all’articolo 2 vengono adottate in confor- mit(cid:133) della procedura di cui all’articolo 4. A seguito di tali relazioni, la Commissione pu(cid:149) proporre le modifiche eventualmente necessarie a migliorare il funzionamento della presente decisione. 5. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 117/41 Articolo 6 Risorse di bilancio Gli stanziamenti da destinare all’attuazione delle azioni di cui all’articolo 2 saranno fissati dall’autorit(cid:133) di bilancio nel quadro della procedura di bilancio annuale. Articolo 7 Durata La presente decisione scade cinque anni dopo la sua adozione. La presente decisione (cid:138) destinata agli Stati membri. Articolo 8 Fatto a Lussemburgo, add(cid:141) 26 aprile 1999. Per il Consiglio Il presidente J. FISCHER


title: 1999/297/ΕΚ: Απόφαση του Συμβουλίου, της 26ης Απριλίου 1999, για την καθιέρωση της υποδομής κοινοτικών στατιστικών πληροφοριών όσον αφορά τη βιομηχανία και τις αγορές των οπτικοακουστικών και συναφών κλάδων

text: 5. 5. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 117/39 APOVASG TOU SULBOUKIOU tgr 26gr Apqik(cid:148)ou 1999 cia tgm jahi(cid:146)qysg tgr upodol(cid:147)r joimotij(cid:150)m statistij(cid:150)m pkgqovoqi(cid:150)m (cid:149)som avoq(cid:145) tg biolgwam(cid:148)a jai tir acoq(cid:146)r tym optijoajoustij(cid:150)m jai sumav(cid:150)m jk(cid:145)dym (1999/297/EJ) TO SULBOUKIO TGS EUQYPA(cid:136)JGS EMYSGS, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 213, to sw(cid:146)dio ap(cid:149)vasgr pou up(cid:146)bake g Epitqop(cid:147), tg cm(cid:150)lg tou Euqypa(cid:152)jo(cid:151) Joimobouk(cid:148)ou (1), Ejtil(cid:150)mtar: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (cid:149)ti, cia tgm evaqloc(cid:147) tym joimotij(cid:150)m pokitij(cid:150)m pou avoqo(cid:151)m tg biolgwam(cid:148)a jai tir acoq(cid:146)r tym optijoa- joustij(cid:150)m jai sumav(cid:150)m jk(cid:145)dym, wqei(cid:145)fetai ma jahieqyhe(cid:148) lia upodol(cid:147) joimotij(cid:150)m statistij(cid:150)m pkgqovoqi(cid:150)m· (cid:149)ti to Euqypa(cid:152)j(cid:149) Sulbo(cid:151)kio, id(cid:148)yr stg Keuj(cid:147) B(cid:148)bko cia tgm am(cid:145)ptung, tgm amtacymistij(cid:149)tgta jai tgm apasw(cid:149)kgsg, upocqall(cid:148)fei tgm oijomolij(cid:147) sglas(cid:148)a tou optijoajoustijo(cid:151) tol(cid:146)a, jai (cid:149)ti g (cid:146)jhesg tgr «Ol(cid:145)dar Lp(cid:145)mcjelam», le t(cid:148)tko «G Euq(cid:150)pg jai g pacj(cid:149)slia joimym(cid:148)a tym pkgqovoqi(cid:150)m (cid:190) Sust(cid:145)seir pqor to Euqypa(cid:152)j(cid:149) Sulbo(cid:151)kio» amacmyq(cid:148)fei tg stqatgcij(cid:147) sglas(cid:148)a tgr biolgwam(cid:148)ar tym optijoa- joustij(cid:150)m pqocqall(cid:145)tym· (cid:149)ti pq(cid:146)pei ma oqcamyhe(cid:148) lia ani(cid:149)pistg upodol(cid:147) pkgqovoqi(cid:150)m l(cid:146)sy lelomyl(cid:146)mym statistij(cid:150)m dq(cid:145)- seym· (cid:149)ti g ap(cid:149)vasg 93/464/EOJ tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 22ar Iouk(cid:148)ou 1993, swetij(cid:145) le to pq(cid:149)cqalla-pka(cid:148)sio cia tir dq(cid:145)seir pqoteqai(cid:149)tgtar stom tol(cid:146)a tgr sta- tistij(cid:147)r pkgqov(cid:149)qgsgr 1993-1997 (2), dieujqim(cid:148)fei (cid:149)ti o optijoajoustij(cid:149)r jk(cid:145)dor ha pq(cid:146)pei ma heyqghe(cid:148) yr (cid:146)mar ap(cid:149) tour jk(cid:145)dour upgqesi(cid:150)m pou apoteko(cid:151)m pqoteqai(cid:149)tgta se joimotij(cid:149) ep(cid:148)pedo, jai pqobk(cid:146)pei tgm jahi(cid:146)qysg em(cid:149)r m(cid:146)ou sust(cid:147)lator pkgqovoqi(cid:150)m le b(cid:145)sg tgm epiweiqgsiaj(cid:147) pqos(cid:146)ccisg jai tir kei- touqcij(cid:146)r statistij(cid:146)r· (cid:149)ti to paq(cid:145)qtgla I t(cid:148)tkor III tou joimotijo(cid:151) stati- stijo(cid:151) pqocq(cid:145)llator 1998-2002 (3), amav(cid:146)qetai stg dienacyc(cid:147) am(cid:145)kusgr apait(cid:147)seym wqgst(cid:150)m, anio- k(cid:149)cgsgr p(cid:149)qym, sukkoc(cid:147)r dedol(cid:146)mym jai dojil(cid:147)r leh(cid:149)dym l(cid:146)sy pikotij(cid:150)m leket(cid:150)m stom optijoa- joustij(cid:149) tol(cid:146)a· (cid:149)ti oi em k(cid:149)cy pikotij(cid:146)r lek(cid:146)ter ha pq(cid:146)pei ma epame- netasto(cid:151)m, (cid:149)ti pkgqo(cid:151)m tir apait(cid:147)seir tym wqgst(cid:150)m· (cid:149)ti aut(cid:149) ha enasvakishe(cid:148) pqojeil(cid:146)mou ma (1) Cm(cid:150)lg pou diatup(cid:150)hgje stir 9 Laqt(cid:148)ou 1999 (dem (cid:146)wei aj(cid:149)la dglosieuhe(cid:148) stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da). (2) EE L 219 tgr 28. 8. 1993, s. 1. (3) EE L 42 tgr 16. 2. 1999, s. 12. pq(cid:146)pei ma pqaclatopoighe(cid:148) emt(cid:149)r du(cid:149)lisu et(cid:150)m· (cid:149)ti ta apotek(cid:146)slata aut(cid:147)r tgr epamen(cid:146)tasgr ha pq(cid:146)pei ma amajoimyho(cid:151)m sto Euqypa(cid:152)j(cid:149) Joimobo(cid:151)kio jai to Sulbo(cid:151)kio· (cid:149)ti, se (cid:149)ka ta st(cid:145)dia, ha pq(cid:146)pei ma ekawistopoigho(cid:151)m oi pq(cid:149)sheter epibaq(cid:151)mseir tym lijqolesa(cid:148)ym epiweiq(cid:147)seym (LLE)· (cid:149)ti oi lelomyl(cid:146)mer statistij(cid:146)r dq(cid:145)seir di(cid:146)pomtai ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 322/97 tou Sulbou- k(cid:148)ou, tgr 17gr Vebqouaq(cid:148)ou 1997, swetij(cid:145) le tir joimotij(cid:146)r statistij(cid:146)r (4)· (cid:149)ti, dum(cid:145)lei tgr aqw(cid:147)r tgr epijouqij(cid:149)tgtar, o st(cid:149)wor tym pqoteim(cid:149)lemym lelomyl(cid:146)mym statistij(cid:150)m dq(cid:145)- seym lpoqe(cid:148) ma epiteuwhe(cid:148) l(cid:149)mo b(cid:145)sei joimotij(cid:147)r molij(cid:147)r pq(cid:145)ngr, di(cid:149)ti l(cid:149)mo g Epitqop(cid:147) e(cid:148)mai se h(cid:146)sg ma sumtom(cid:148)sei tgm apaito(cid:151)lemg emaql(cid:149)misg tym pkgqovoqi(cid:150)m se joimotij(cid:149) ep(cid:148)pedo· (cid:149)ti, sto pka(cid:148)sio tou Sulbouk(cid:148)ou tgr Euq(cid:150)pgr, to Euqypa(cid:152)j(cid:149) Paqatgqgt(cid:147)qio cia ta Optijoajoustij(cid:145) L(cid:146)sa, l(cid:146)kor tou opo(cid:148)ou e(cid:148)mai jai g Epitqop(cid:147), sumist(cid:145), letan(cid:151) (cid:145)kkym, sglamtij(cid:147) pgc(cid:147) pkgqovo- qi(cid:150)m cia ta l(cid:146)kg tou jai tour epacceklat(cid:148)er tou jk(cid:145)dou, jai (cid:149)ti e(cid:148)mai amacja(cid:148)o ma diasvakishe(cid:148) g sulpkgqylatij(cid:149)tgta letan(cid:151) tym eqcasi(cid:150)m pou pqaclatopoio(cid:151)mtai sta pka(cid:148)sia tgr paqo(cid:151)sar ap(cid:149)- vasgr jai tym eqcasi(cid:150)m tou Paqatgqgtgq(cid:148)ou· (cid:149)ti oi statistij(cid:146)r l(cid:146)hodoi pou pqote(cid:148)momtai cia tom optijoajoustij(cid:149) tol(cid:146)a ha pq(cid:146)pei ma e(cid:148)mai sulbat(cid:146)r jai s(cid:151)lvymer le ta uvist(cid:145)lema euqypa(cid:152)j(cid:145) pq(cid:149)tupa jai leh(cid:149)dour· (cid:149)ti g epitqop(cid:147) statistijo(cid:151) pqocq(cid:145)llator, g opo(cid:148)a dgliouqc(cid:147)hgje le tgm ap(cid:149)vasg 89/382/EOJ, Euqa- t(cid:149)l (5), emgleq(cid:150)hgje s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 3 tgr em k(cid:149)cy ap(cid:149)vasgr, (7) (8) (9) (10) (11) ENEDYSE TGM PAQOUSA APOVASG: (cid:129)qhqo 1 St(cid:149)wor St(cid:149)wor tgr paqo(cid:151)sar ap(cid:149)vasgr e(cid:148)mai ma jahieq(cid:150)sei tgm upodol(cid:147) joimotij(cid:150)m statistij(cid:150)m pkgqovoqi(cid:150)m pou e(cid:148)mai amacja(cid:148)a cia tgm am(cid:145)ptung jai tgm evaqloc(cid:147) tgr joimo- tij(cid:147)r pokitij(cid:147)r, (cid:149)som avoq(cid:145) tg biolgwam(cid:148)a jai tir acoq(cid:146)r tym optijoajoustij(cid:150)m jai sumav(cid:150)m jk(cid:145)dym. (4) EE L 52 tgr 22. 2. 1997, s. 1. (5) EE L 181 tgr 28. 6. 1989, s. 47. L 117/40 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 5. 5. 1999 (cid:129)qhqo 2 Lelomyl(cid:146)mer statistij(cid:146)r dq(cid:145)seir 2, apovas(cid:148)fomtai s(cid:151)lvyma le tg diadijas(cid:148)a pou amav(cid:146)qe- tai sto (cid:145)qhqo 4. O st(cid:149)wor pou pqobk(cid:146)petai sto (cid:145)qhqo 1 evaql(cid:149)fetai l(cid:146)sy lelomyl(cid:146)mym statistij(cid:150)m dq(cid:145)seym, s(cid:151)lvyma le tom jamo- misl(cid:149) (EK) aqih. 322/97, yr en(cid:147)r: 1. ap(cid:149) tir ehmij(cid:146)r aqw(cid:146)r: a) am(cid:145)kusg jai aniok(cid:149)cgsg tgr f(cid:147)tgsgr statistij(cid:150)m dedol(cid:146)mym cia tom optijoajoustij(cid:149) tol(cid:146)a (statisti- j(cid:146)r epiweiq(cid:147)seym, pqo(cid:152)(cid:149)mtym jai keitouqcij(cid:146)r stati- stij(cid:146)r) ap(cid:149) tour wq(cid:147)ster (joimotij(cid:145) (cid:149)qcama, ehmij(cid:146)r dioijgtij(cid:146)r aqw(cid:146)r, jkadijo(cid:151)r ehmijo(cid:151)r oqcamislo(cid:151)r, diehme(cid:148)r oqcamislo(cid:151)r, oijomolijo(cid:151)r voqe(cid:148)r), jah(cid:150)r jai tym epipt(cid:150)seym pou ha (cid:146)wei cia tir epiweiq(cid:147)seir, jai idia(cid:148)teqa tir LLE, g sukkoc(cid:147) statistij(cid:150)m stoi- we(cid:148)ym cia tom optijoajoustij(cid:149) tol(cid:146)a· b) am(cid:145)kusg tym upaqw(cid:149)mtym statistij(cid:150)m dedol(cid:146)mym (statistij(cid:146)r epiweiq(cid:147)seym, pqo(cid:152)(cid:149)mtym jai keitouqci- j(cid:146)r statistij(cid:146)r), jah(cid:150)r jai tym pgc(cid:150)m tour· c) et(cid:147)sia diab(cid:148)basg stgm Eurostat tym statistij(cid:150)m dedol(cid:146)mym (statistij(cid:146)r epiweiq(cid:147)seym, pqo(cid:152)(cid:149)mtym jai keitouqcij(cid:146)r statistij(cid:146)r) pou e(cid:148)mai (cid:147)dg diah(cid:146)sila (cid:147) pqosit(cid:145) l(cid:146)sy tym aql(cid:149)diym ehmij(cid:150)m aqw(cid:150)m· d) ehekomtij(cid:147) sulletow(cid:147) se peiqalatij(cid:146)r lek(cid:146)ter pou ha (cid:146)woum yr st(cid:149)wo ma dojil(cid:145)soum stgm pq(cid:145)ng tir leh(cid:149)dour epiweiq(cid:147)seym, pqo(cid:152)(cid:149)mtym jai keitouqcij(cid:146)r statistij(cid:146)r) jai ma pqo- yh(cid:147)soum tgm jahi(cid:146)qysg tgr joimotij(cid:147)r statistij(cid:147)r· (statistij(cid:146)r eqcas(cid:148)ar 2. ap(cid:149) tgm Eurostat: a) pqoetoilas(cid:148)a joimotijo(cid:151) heslijo(cid:151) jai keitouqcijo(cid:151) lehodokocijo(cid:151) pkais(cid:148)ou (statistij(cid:146)r epiweiq(cid:147)seym, pqo(cid:152)(cid:149)mtym jai keitouqcij(cid:146)r statistij(cid:146)r)· b) dgliouqc(cid:148)a b(cid:145)sgr dedol(cid:146)mym cia tir diabibaf(cid:149)lemer statistij(cid:146)r, s(cid:151)lvyma le tgm paq(cid:145)cqavo 1 stoiwe(cid:148)o c), jah(cid:150)r jai cia ta dedol(cid:146)ma pou sukk(cid:146)comtai ap(cid:149) tir diehme(cid:148)r oqcam(cid:150)seir· c) s(cid:151)cjqisg tym uvist(cid:145)lemym statistij(cid:150)m sustgl(cid:145)tym tym jqat(cid:150)m lek(cid:150)m jai oqisl(cid:146)mym jqat(cid:150)m lg lek(cid:150)m, jai idia(cid:148)teqa tym jqat(cid:150)m ta opo(cid:148)a euq(cid:148)sjomtai se pqoemtaniaj(cid:149) st(cid:145)dio· d) aniok(cid:149)cgsg tgr sglas(cid:148)ar jai tym lekkomtij(cid:150)m amacj(cid:150)m cia statistij(cid:146)r stom optijoajoustij(cid:149) tol(cid:146)a, jai idia(cid:148)teqa (cid:149)som avoq(cid:145) ta dedol(cid:146)ma pou apaito(cid:151)mtai cia tgm am(cid:145)ptung jai tgm paqajo- ko(cid:151)hgsg tgr apasw(cid:149)kgsgr, tgr jat(cid:145)qtisgr jai tgr pokitij(cid:147)r tgr is(cid:149)tgtar tym eujaiqi(cid:150)m. (cid:129)qhqo 3 Evaqloc(cid:147) (cid:129)qhqo 4 Diadijas(cid:148)a G Epitqop(cid:147) epijouqe(cid:148)tai ap(cid:149) tgm epitqop(cid:147) statisti- 1. jo(cid:151) pqocq(cid:145)llator. 2. O ejpq(cid:149)sypor tgr Epitqop(cid:147)r upob(cid:145)kkei stgm epi- tqop(cid:147) sw(cid:146)dio tym kgpt(cid:146)ym l(cid:146)tqym. G epitqop(cid:147) cmylodote(cid:148) cia to sw(cid:146)dio aut(cid:149), emt(cid:149)r pqohesl(cid:148)ar pou lpoqe(cid:148) ma oq(cid:148)sei o pq(cid:149)edqor am(cid:145)koca le tom epe(cid:148)comta waqajt(cid:147)qa tou h(cid:146)la- tor. G cm(cid:150)lg ejd(cid:148)detai le tgm pkeioxgv(cid:148)a pou pqobk(cid:146)petai sto (cid:145)qhqo 148 paq(cid:145)cqavor 2 tgr sumh(cid:147)jgr swetij(cid:145) le tgm (cid:146)jdosg tym apov(cid:145)seym tir opo(cid:148)er jake(cid:148)tai ma k(cid:145)bei to Sulbo(cid:151)kio pqot(cid:145)sei tgr Epitqop(cid:147)r. Jat(cid:145) tgm xgvovoq(cid:148)a sto pka(cid:148)sio tgr epitqop(cid:147)r, oi x(cid:147)voi tym amtipqos(cid:150)pym tym jqat(cid:150)m lek(cid:150)m stahl(cid:148)fomtai s(cid:151)lvyma le to pqoamave- q(cid:149)lemo (cid:145)qhqo. O pq(cid:149)edqor dem kalb(cid:145)mei l(cid:146)qor stgm xgvo- voq(cid:148)a. 3. a) G Epitqop(cid:147) hesp(cid:148)fei l(cid:146)tqa ta opo(cid:148)a lpoqo(cid:151)m ma evaqlosto(cid:151)m al(cid:146)syr. b) Yst(cid:149)so, e(cid:145)m ta l(cid:146)tqa aut(cid:145) dem e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r, t(cid:149)te g Epitqop(cid:147) ta cmysto- poie(cid:148) al(cid:146)syr sto Sulbo(cid:151)kio. Stgm peq(cid:148)ptysg aut(cid:147): (cid:190) g Epitqop(cid:147) amab(cid:145)kkei tgm evaqloc(cid:147) tym l(cid:146)tqym pou apov(cid:145)sise cia di(cid:145)stgla tqi(cid:150)m lgm(cid:150)m ap(cid:149) tgm gleqolgm(cid:148)a tgr cmystopo(cid:148)gsgr, (cid:190) to Sulbo(cid:151)kio, apovas(cid:148)fomtar le eidij(cid:147) pkeioxg- v(cid:148)a, lpoqe(cid:148) ma k(cid:145)bei diavoqetij(cid:147) ap(cid:149)vasg, emt(cid:149)r tgr pqohesl(cid:148)ar pou amav(cid:146)qetai stgm pq(cid:150)tg peq(cid:148)ptysg. (cid:129)qhqo 5 Ejh(cid:146)seir G Epitqop(cid:147) upob(cid:145)kkei sto Euqypa(cid:152)j(cid:149) Joimobo(cid:151)kio jai sto Sulbo(cid:151)kio emdi(cid:145)lesg jai tekij(cid:147) (cid:146)jhesg cia tgm evaq- loc(cid:147) tym l(cid:146)tqym pou pqobk(cid:146)pomtai sto (cid:145)qhqo 2. G emdi(cid:145)- lesg (cid:146)jhesg ha pq(cid:146)pei ma ejpomghe(cid:148) to aqc(cid:149)teqo du(cid:149)lisu (cid:146)tg ap(cid:149) tgm (cid:146)maqng isw(cid:151)or tgr paqo(cid:151)sar ap(cid:149)vasgr. G tekij(cid:147) (cid:146)jhesg ha upobkghe(cid:148) emt(cid:149)r pemtaet(cid:148)ar ap(cid:149) tgm (cid:146)maqng isw(cid:151)or tgr paqo(cid:151)sar ap(cid:149)vasgr. Oi em k(cid:149)cy ejh(cid:146)seir ha enet(cid:145)foum, letan(cid:151) (cid:145)kkym, tg sgla- s(cid:148)a tgr sukkoc(cid:147)r statistij(cid:150)m stoiwe(cid:148)ym stom optijoa- joustij(cid:149) tol(cid:146)a, up(cid:149) to pq(cid:148)sla tym pqoteqaiot(cid:147)tym pou jahoq(cid:148)fomtai sto joimotij(cid:149) statistij(cid:149) pq(cid:149)cqalla 1998- 2002, jah(cid:150)r jai tym diah(cid:146)silym p(cid:149)qym t(cid:149)so stgm Eurostat (cid:149)so jai stir ehmij(cid:146)r statistij(cid:146)r upgqes(cid:148)er. Ta l(cid:146)tqa pou apaito(cid:151)mtai cia tgm evaqloc(cid:147) tym lelomy- l(cid:146)mym statistij(cid:150)m dq(cid:145)seym pou pqobk(cid:146)pomtai sto (cid:145)qhqo Se sum(cid:146)weia tym em k(cid:149)cy ejh(cid:146)seym, g Epitqop(cid:147) lpoqe(cid:148) ma pqote(cid:148)mei, emdewol(cid:146)myr, tqopopoi(cid:147)seir pou e(cid:148)mai amacja(cid:148)er cia tg bekt(cid:148)ysg tgr keitouqc(cid:148)ar tgr paqo(cid:151)sar ap(cid:149)vasgr. 5. 5. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 117/41 (cid:129)qhqo 6 Pqo(cid:153)pokocisl(cid:149)r Oi pist(cid:150)seir pou pq(cid:149)jeitai ma diateho(cid:151)m cia tg dienacyc(cid:147) tym dq(cid:145)seym pou pqobk(cid:146)pomtai sto (cid:145)qhqo 2, jahoq(cid:148)fomtai ap(cid:149) tgm aql(cid:149)dia cia tom pqo(cid:153)pokocisl(cid:149) aqw(cid:147), sto pka(cid:148)sio tgr et(cid:147)siar diadijas(cid:148)ar tou pqo(cid:153)pokocislo(cid:151). (cid:129)qhqo 7 Di(cid:145)qjeia G paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg k(cid:147)cei se p(cid:146)mte (cid:146)tg ap(cid:149) tgm (cid:146)jdos(cid:147) tgr. G paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg apeuh(cid:151)metai sta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg. (cid:129)qhqo 8 Kounelbo(cid:151)qco, 26 Apqik(cid:148)ou 1999. Cia to Sulbo(cid:151)kio O Pq(cid:149)edqor J. FISCHER


title: A Tanács határozata (1999. április 26.) a Nemzetközi Delfinvédelmi Programról szóló megállapodás Európai Közösség általi aláírásáról

eurovoc_concepts:
international agreement
marine mammal
protection of animal life
signature of an agreement

text: 106 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 04/4. kötet 31999D0337 1999. 5. 27. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 132/1 A TANÁCS HATÁROZATA (1999. április 26. ) a Nemzetközi Delfinvédelmi Programról szóló megállapodás Európai Közösség általi aláírásáról (1999/337/EK) AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 43. cikkére, összefüggésben 228. cikke (2) bekezdé- sének első mondatával és a (3) bekezdésének első albekezdésével, tekintettel a Bizottság javaslatára, mivel a Közösség felhatalmazással rendelkezik, hogy intéz- kedéseket hozzon a halászati erőforrások védelmére és kezelésére, és hogy megállapodásokat kössön más orszá- gokkal vagy nemzetközi szervezetekkel; mivel a Közösség szerződő fele az Egyesült Nemzetek Szer- vezete tengerjogi egyezményének, amely a nemzetközi közösség minden tagjától megköveteli, hogy együttmű- ködjön a tenger biológiai erőforrásainak védelme és keze- lése terén; mivel a Közösség aláírta az Egyesült Nemzetek Szervezete 1982. december 10-i tengerjogi egyezménye rendelkezé- seinek végrehajtásáról szóló megállapodást, amely a kizá- rólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok, valamint a hosszú távon vándorló halállományok védel- mére és kezelésére vonatkozik; (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) mivel a megállapodás célkitűzései magukban foglalják a Csendes-óceán keleti részén erszényes kerítőhálóval vég- zett tonhalhalászat során előforduló delfinpusztulás foko- zatos, a nullát megközelítő szintre történő csökkentését éves határértékek meghatározásával, valamint a megállapo- dás területén a tonhalállomány hosszú távú fenntartható- ságát; mivel a Közösség halászai a megállapodás területén halás- szák a tonhalállományokat, és mivel a Közösség érdekében áll, hogy hatékony szerepet játsszon a megállapodás vég- rehajtásában; mivel a megállapodás XIV. cikke értelmében az Amerika-közi Trópusi Tonhal Bizottságnak (IATTC) fontos szerepe lesz a megállapodás végrehajtásának összehangolásában, és mivel számos végrehajtási intézke- dést fogadnak majd el az IATTC keretén belül; mivel ezért a Közösségnek csatlakoznia kell a megállapodáshoz az IATTC-hez történő csatlakozásával egyidejűleg; mivel 1998. május 15. és 1999. május 14. között Washingtonban csatlakozhat a megállapodáshoz minden olyan állam, amelynek tengerpartja határos a megállapo- dás területével, vagy minden olyan állam, illetve regionális gazdasági integrációs szervezet, amely az IATTC tagja, vagy hajói tonhalat halásznak a megállapodás területén, amíg a megállapodáshoz csatlakozni lehet; mivel a tonhalak és a delfinek Csendes-óceán keleti részén történő védelméről szóló 35. kormányközi ülés 1998 februárjában elfogadta a Nemzetközi Delfinvédelmi Prog- ramról szóló megállapodást; (8) mivel a megállapodás aláírása az első lépés a későbbi közösségi jóváhagyás felé a Szerződés megfelelő eljárásai szerint, 04/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 107 A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT: 2. cikk elnöke A Tanács a megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személyt. felhatalmazást kap, hogy kijelölje 1. cikk Az Európai Közösség aláírja a Nemzetközi Delfinvédelmi Programról szóló megállapodást, figyelemmel jóváhagyására. A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz. Kelt Luxembourgban, 1999. április 26-án. a Tanács részéről az elnök J. FISCHER 108 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 04/4. kötet MELLÉKLET MEGÁLLAPODÁS a Nemzetközi Delfinvédelmi Programról PREAMBULUM E MEGÁLLAPODÁS SZERZŐDŐ FELEI, ANNAK TUDATÁBAN, hogy a nemzetközi jog vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően, az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. évi tengerjogi egyezménye (UNCLOS) szerint, minden állam kötelessége, hogy olyan intézkedéseket hozzon, vagy más államokkal működjön együtt olyan intézkedések meghozatalában, amelyek szükségesek lehetnek az élő tengeri erőforrások védelméhez és kezeléséhez; ÖSZTÖNÖZVE az 1992. évi környezetről és fejlődésről szóló riói nyilatkozatban foglalt elvektől, valamint attól az óhajtól, hogy végrehajtsák a FAO konferencián 1995-ben elfogadott, a felelősségteljes halgazdálkodás magatartási kódexének elveit és előírásait; HANGSÚLYOZVA a nemzetközi közösség politikai akaratát, hogy a FAO konferencia által 1993-ban elfogadott, a nyílt tengeri halászhajókon a nemzetközi védelmi és kezelési intézkedéseknek való megfelelés ösztönzéséről szóló megállapodással hozzájárul a halászat védelmi és kezelési intézkedései hatékonyságának fokozásához; TUDOMÁSUL VÉVE, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezetének 50. közgyűlése az A/RES/50/24 határozatával elfogadta az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezménye rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló megállapodást, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok, valamint a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozóan („az Egyesült Nemzetek Szervezetének megállapodása a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományokról, valamint a hosszú távon vándorló halállományokról”); ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE az 1992. évi La Jolla-i Megállapodásban és az 1995. évi Panamai Nyilatkozatban meghatározott kötelezettségeket; HANGSÚLYOZVA azokat a célkitűzéseket, hogy megszüntessék a Csendes-óceán keleti részén erszényes kerítőhálóval végzett tonhalhalászat során előforduló delfinpusztulást, és ökológiailag megfelelő és eredményes eszközöket keressenek arra, hogy a nagy termetű sárgaúszójú tonhalat ne delfinekkel együtt fogják ki; FIGYELEMBE VÉVE a tonhalhalászat élelmiszer- és bevételi forrásként játszott szerepét a felek lakossága számára, és hogy a védelmi és kezelési intézkedéseknek tekintetbe kell venniük ezeket az igényeket, valamint azok gazdasági és társadalmi hatásait; FELISMERVE a La Jolla-i Megállapodással elért drámai csökkenést a járulékos delfinpusztulás terén; MEGGYŐZŐDVE arról, hogy tudományos bizonyítékok támasztják alá, hogy a delfineket is érintő tonhalhalászat technikája a La Jolla-i Megállapodás szerint kialakított és a Panamai Nyilatkozatnak megfelelő szabályozásokkal és eljárásokkal összhangban, hatékony módszert jelent a Csendes-óceán keleti részén a delfinek védelmére és a tonhalkészletek ésszerű felhasználására; ÚJÓLAG MEGERŐSÍTVE, hogy a többoldalú együttműködés a leghatékonyabb eszköz annak a célkitűzésnek az elérésére, amely az élő tengeri erőforrások védelmére és fenntartható hasznosítására irányul; 04/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 109 ELKÖTELEZVE a tonhalállományok fenntarthatóságának a Csendes-óceán keleti részén való biztosítása és a Csendes-óceán keleti részén végzett tonhalhalászat során a véletlenszerű delfinpusztulás fokozatosan nullát megközelítő szintre való csökkentése mellett; egyidejűleg elkerülve, csökkentve és minimalizálva a tonhalivadékok fogását és visszaengedését, valamint a nem célfajok véletlenszerű fogását, figyelembe véve a fajok közötti kölcsönhatást az ökoszisztémán belül, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: I. cikk Meghatározások 10. a „Panamai Nyilatkozat”: az 1995. október 4-én a Panamai Köztársaságban, Panama városában aláírt nyilatkozat; 11. „igazgató”: az IATTC kutatási igazgatója. E megállapodás alkalmazásában: 1. „tonhal”: a Scrombroidei alrendbe (Klawe, 1980) tartozó fajok a Scomber nem kivételével; 2. „delfin”: a Delphinidae család olyan fajai, amelyek a megálla- podás területén zajló sárgaúszójú tonhal halászathoz kapcso- lódnak; 3. „hajó”: olyan hajó, amely erszényes kerítőhálóval tonhalat halászik; 4. 5. „felek”: azok az államok vagy regionális gazdasági integrációs szervezetek, amelyek csatlakoztak ehhez a megállapodáshoz, és amelyekre ez a megállapodás hatályos; „regionális gazdasági integrációs szervezet”: olyan regionális gazdasági integrációs szervezet, amelyre tagállamai az e meg- állapodás alá tartozó ügyek tekintetében hatáskört ruháztak, beleértve az ilyen ügyekben az adott tagállamra nézve köte- lező döntések meghozatalára való feljogosítást; II. cikk Célkitűzések A megállapodás célkitűzései: 1. a megállapodás területén fokozatosan, a nullát megközelítő szintre csökkenteni az erszényes kerítőhálóval végzett tonhal- halászat során véletlenszerűen előforduló delfinpusztulást, éves határértékek meghatározásával; 2. e halászterületeken a delfinpusztulás megszüntetése céljából ökológiailag megfelelő eszközöket keresni arra, hogy a nagy- testű sárgaúszójú tonhalat ne delfinekkel együtt fogják ki; 3. a tonhalállományok, valamint az e halászat által érintett élő tengeri erőforrások hosszú távú fenntarthatóságának bizto- sítása a megállapodás területén, figyelembe véve a fajok közötti kölcsönhatásokat az ökoszisztémán belül és különös fontos- ságot tulajdonítva, többek között, a tonhalivadékok, valamint a nem célfajok járulékos fogásának és visszaengedésének elke- rülésére, csökkentésére és minimalizálására. III. cikk A megállapodás területi hatálya 6. az „IATTC”: az Amerika-közi Trópusi Tonhal Bizottság; A megállapodás területi hatályát („a megállapodás területe”) az I. melléklet határozza meg. 7. a „La Jolla-i Megállapodás”: az 1992 júniusában tartott kor- mányközi ülésen elfogadott okmány; 8. a „Nemzetközi Delfinvédelmi Program”: az a La Jolla-i Meg- állapodáson alapuló, e megállapodás szerint létrehozott nem- zetközi program, amelyet a Panamai Nyilatkozatnak megfe- lelően hoztak létre, módosítottak és erősítettek meg; 9. „fedélzeti megfigyelő program”: a II. mellékletben meghatáro- zott program; IV. cikk Általános intézkedések A felek az IATTC keretén belül: 1. intézkedéseket hoznak az ökoszisztéma védelmének biztosí- tására, valamint védelmi és kezelési intézkedéseket hoznak a tonhalállományok, valamint az erszényes kerítőhálóval vég- zett tonhalhalászat által érintett élő tengeri erőforrások hosszú 110 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 04/4. kötet távú fenntarthatóságánakbiztosítására a megállapodás terüle- tén a rendelkezésre álló legjobb tudományos eredmények alapján, és elővigyázatossági megközelítést alkalmaznak a FAO felelősségteljes halgazdálkodási magatartási kódexe, vala- mint az Egyesült Nemzetek Szervezetének a kizárólagos gaz- dasági övezeteken túlnyúló halállományok, valamint a hosszú távon vándorló halállományokról szóló megállapodása meg- felelő rendelkezéseivel összhangban. Ezek az intézkedések azt a célt szolgálják, hogy a halászott állományok biomasszáját is legalább azon a szinten tartsák, vagy arra a szintre állítsák helyre, amelyen képes a legnagyobb fenntartható hozamot biztosítani, továbbá hogy a kapcsolódó állományok biomas- száját legalább azon a szinten tartsák, vagy arra a szintre állít- sák helyre, amelyen képes a legnagyobb fenntartható hozamot biztosítani; és 2. lehetőségeiknek megfelelően intézkedéseket hoznak, hogy fel- becsüljék a sárgaúszójú tonhalivadékok és a megállapodás területén erszényes kerítőhálóval végzett tonhalhalászat által érintett élő tengeri erőforrások egyéb állományainak fogását és járulékos fogását, és hogy a VI. cikkel összhangban intézkedé- seket hozzanak, többek között, hogy elkerüljék, csökkentsék és minimalizálják a tonhalivadékok, valamint a nem célfajok járulékos fogását e fajok hosszú távú fenntarthatóságának biztosítása érdekében, figyelembe véve a fajok közötti kölcsönhatásokat az ökoszisztémán belül. c) az IATTC keretében a kutatás elősegítését és támogatását, hogy javuljanak a halászfelszerelések, berendezések és a halászati technikák, beleértve azokat, amelyeket a delfine- ket érintő tonhalhalászat során alkalmaznak; d) egy méltányos rendszer kialakítását a delfinpusztulás határ- értékének (DML) meghatározására, amely megfelel a del- finpusztulás éves felső határának a III. és IV. melléklettel összhangban; e) azt a követelményt, hogy hajóik, amelyekre DML-t jelöltek meg, vagy amelyek egyébként a megállapodás területén működnek, feleljenek meg a VIII. mellékletben előírt műkö- dési követelményeknek; f) egy rendszer kialakítását a delfinek pusztulása vagy súlyos sérülése nélkül vagy azzal együtt halászott tonhalak nyo- mon követésére és ellenőrzésére, amely a IX. mellékletben előírt elemeken alapul; g) a felek által összegyűjtött tudományos kutatási adatok e megállapodás szerinti teljes és rendszeres cseréjét; és V. cikk Nemzetközi Delfinvédelmi Program h) kutatás végzését ökológiailag megfelelő eszközök keresé- sére, hogy a nagy sárgaúszójú tonhalat ne delfinekkel egy- ütt fogják ki; A Nemzetközi Delfinvédelmi Program értelmében és e megálla- podás célkitűzéseit figyelembe véve a felek, többek között: 1. a megállapodás területén erszényes kerítőhálóval végzett ton- halhalászat során a járulékos delfinpusztulás mértékét legfel- jebb évi 5 000 delfinre korlátozzák a vonatkozó intézkedések elfogadása és végrehajtása révén, amelyek a következőket tar- talmazzák: a) egy olyan rendszer kialakítását, amely a hajók kapitányait arra ösztönzi, hogy tovább csökkentsék a delfinpusztulást, és amelynek célja a delfinpusztulás e halászterületen tör- ténő teljes megszüntetése; 2. állományonként éves delfinpusztulási határértéket határoznak meg, valamint felülvizsgálják és felmérik e határértékek hatá- sát a III. melléklettel összhangban; és 3. felülvizsgálják az intézkedéseket a felek ülésezése alkalmával. VI. cikk Az élő tengeri erőforrások fenntarthatósága b) az IATTC keretében technikai képzési és tanúsítványrend- szer kialakítását a halászhajók kapitánya és legénysége részére a halászfelszerelésekről és azok használatáról, vala- mint a delfinek kiszabadítását és biztonságát szolgáló tech- nikákról; A IV. cikk értelmében a felek kötelezik magukat arra, hogy az IATTC keretén belül olyan intézkedéseket fejlesztenek ki és haj- tanak végre, amelyek biztosítják a megállapodás területén az erszényes kerítőhálós tonhalhalászathoz kapcsolódó élő tengeri erőforrások hosszú távú fenntarthatóságát, figyelembe véve a fajok közötti kölcsönhatásokat az ökoszisztémán belül. E célból a felek, többek között: 04/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 111 1. kialakítanak és végrehajtanak egy programot, amely felméri, ellenőrzi és minimalizálja a tonhalivadékok és a nem célfajok járulékos fogását a megállapodás területén; (4) A felek ülését akkor tartják meg, ha a határozatképességhez szükséges létszám jelen van; ez akkor áll fenn, ha a felek többsége megjelenik. Ez a szabály az e megállapodás szerint létrehozott kie- gészítő szervek ülésére is vonatkozik. 2. a lehetőségek szerinti legnagyobb mértékben kialakítják és megkövetelik a szelektív, környezetbarát és költséghatékony halászfelszerelések és technikák alkalmazását; 3. megkövetelik, hogy a megállapodás területén tevékenykedő hajóik a lehető legnagyobb mértékben élve engedjék szabadon a járulékosan kifogott tengeri teknősöket és más fenyegetett vagy veszélyeztetett fajokat; és 4. felkérik az IATTC-t, hogy kezdeményezzen vizsgálatot annak felmérésére, hogy a megállapodás területén halászó hajók halászati kapacitása veszélyt jelent-e a tonhalállományok és más, a halászattal kapcsolatos tengeri erőforrások fenntartha- tóságára, és amennyiben igen, akkor vizsgálja meg a lehetsé- ges intézkedéseket, és adott esetben ajánlja azok elfogadását. VII. cikk Nemzeti szintű végrehajtás A felek saját törvényeikkel és eljárásaikkal összhangban elfogad- ják a szükséges intézkedéseket, hogy biztosítsák e megállapodás végrehajtását és betartását, beleértve, adott esetben, megfelelő tör- vények és rendeletek elfogadását. VIII. cikk A felek ülése (1) A felek időszakonként üléseznek, hogy áttekintsék a megálla- podás végrehajtására vonatkozó kérdéseket, és hogy meghozzák az azokra vonatkozó döntéseket. (2) A felek rendes ülésére évente legalább egyszer sor kerül, lehe- tőleg egy IATTC üléshez kapcsolódóan. (5) Az ülést spanyol és angol nyelven tartják, és a felek ülésének dokumentumait mindkét nyelven elkészítik. IX. cikk Határozathozatal A VIII. cikk szerint összehívott üléseken a felek minden határo- zatot konszenzussal hoznak. X. cikk Tudományos tanácsadó testület A La Jolla-i Megállapodás alapján létrehozott tudományos tanács- adó testület feladatait az V. melléklet tartalmazza. A tudományos tanácsadó testületet összetételét és működését az V. melléklet ren- delkezései határozzák meg. XI. cikk Nemzeti tudományos tanácsadó bizottságok (1) A felek saját törvényeikkel és eljárásaikkal összhangban nem- zeti tudományos tanácsadó bizottságot (Natsac) hoznak létre olyan független képzett szakemberekből, akik az állami vagy magánszektorban vagy nem kormányzati szervezetekben tevékenykednek, beleértve többek között elismert tudósokat is. (2) A Natsacok feladatait, többek között, a VI. melléklet tartal- mazza. (3) A felek rendkívüli ülést is tarthatnak, amennyiben szükséges- nek találják. Ezeket az üléseket valamelyik fél kérésére hívják össze, feltéve hogy a kérést a felek többsége támogatja. (3) A felek biztosítják, hogy a Natsacok rendszeres és időben összehívott üléseiken együttműködnek az állományok adatainak és helyzetének felülvizsgálatában, illetve ajánlások kialakításában e megállapodás célkitűzéseinek elérésére. Ezekre az ülésekre leg- alább évente egyszer a felek rendes üléséhez kapcsolódóan kerül sor. 112 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 04/4. kötet XII. cikk Nemzetközi Vizsgálóbizottság A Nemzetközi Vizsgálóbizottság (IRP) La Jolla-i Megállapodás sze- rint kialakított feladatait a VII. melléklet tartalmazza. Az IRP-t a VII. melléklet rendelkezéseivel összhangban állítják össze és működtetik. (2) A megállapodás megsértése esetén a felek az IRP ajánlásait figyelembe véve és nemzeti jogukkal összhangban megfelelő súlyosságú szankciókat alkalmaznak, hogy hatékonyan biztosít- sák a megállapodás rendelkezéseinek és a megállapodás alapján elfogadott intézkedéseknek a betartását, és hogy a jogsértőket megfosszák jogellenes tevékenységük hasznától. E szankciók súlyos jogsértések esetén magukban foglalják a halászati engedély megtagadását, felfüggesztését vagy visszavonását. XIII. cikk Fedélzeti megfigyelő program (3) A felek ösztönzőket alakítanak ki a hajók kapitányai és legény- sége számára a megállapodás és célkitűzései betartásának elősegí- tése érdekében. A La Jolla-i Megállapodás alapján kialakított fedélzeti megfigyelő program a II. melléklettel összhangban működik. (4) A felek a La Jolla-i Megállapodás szerint hozott határozatok alapján együttműködési intézkedéseket fogadnak el, hogy bizto- sítsák e megállapodás betartását. XIV. cikk Az IATTC szerepe (5) A felek azonnal tájékozatják az IRP-t azokról a végrehajtási intézkedésekről, amelyeket e megállapodás alapján hoztak, és azok eredményeiről. Figyelembe véve azt a fontos szerepet, amelyet az IATTC e meg- állapodás végrehajtása során játszik, a felek, többek között, felké- rik az IATTC-t arra, hogy titkársági támogatást nyújtson, és lásson el olyan feladatokat, amelyeket a megállapodás előír, vagy ame- lyekben e megállapodás alapján megállapodnak. XVII. cikk Átláthatóság XV. cikk Finanszírozás (1) A felek támogatják a megállapodás végrehajtásának átlátha- tóságát, beleértve adott esetben a nyilvánosság részvételét. A felek hajónkénti díjak kiszabásával és beszedésével hozzájárul- nak azokhoz a költségekhez, amelyek e megállapodás célkitűzé- seinek eléréséhez szükségesek; ezek szintjét a felek az egyéb önkéntes pénzügyi hozzájárulások sérelme nélkül határozzák meg. XVI. cikk Betartás (1) A felek a joghatóságuk alá tartozó hajók tekintetében bizto- sítják az e megállapodásban előírt vagy e megállapodás alapján elfogadott intézkedések hatékony betartását. A felek, többek között, éves minősítési és vizsgálati programmal biztosítják, hogy a joghatóságuk alá tartozó hajók betartják: a) a VIII. mellékletben megállapított működési követelményeket; és b) a II. mellékletben megállapított fedélzeti megfigyelési követel- ményeket. (2) Az e megállapodás végrehajtására vonatkozó ügyekben érin- tett kormányközi és nem kormányzati szervezetek képviselőinek lehetősége nyílik arra, hogy megfigyelőként vagy, adott esetben, más módon részt vegyenek a felek VIII. cikk szerint összehívott ülésén a X. mellékletben előírt iránymutatásokkal és kritéri- umokkal összhangban. E kormányközi és nem kormányzati szer- vezetek időben hozzáférnek a vonatkozó információkhoz a felek által az információkhoz történő hozzáférésre vonatkozóan elfo- gadott eljárási szabályokra is figyelemmel. XVIII. cikk Titoktartás (1) A felek ülésén meghatározzák a titoktartás szabályait minden testületre, amely e megállapodás alapján hozzáférhet az informá- ciókhoz. 04/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 113 (2) Az (1) bekezdéssel összhangban elfogadható titoktartási sza- bályoktól eltérően azok a személyek, akik hozzáférhetnek ezek- hez a bizalmas információkhoz, jogi vagy közigazgatási eljárások során felfedhetik ezeket az információkat, amennyiben az érin- tett fél illetékes hatósága ezt kéri. (2) E megállapodással és a nemzetközi joggal összhangban a felek együttműködnek, hogy a megállapodáshoz nem csatlakozó álla- mok lobogói alatt hajózó hajókat megakadályozzák olyan tevé- kenységek végzésében, amelyek aláássák e megállapodás haté- konyságát. E célból a felek, felhívják a megállapodáshoz nem csatlakozó államok figyelmét hajóik ilyen tevékenységére. többek között, XIX. cikk Együttműködés más szervezetekkel vagy megállapodásokkal A felek együttműködnek szubregionális, regionális és globális halászati védelemmel és kezeléssel foglalkozó szervezetekkel és megállapodásokkal e megállapodás célkitűzései elérésének támo- gatása érdekében. (3) A felek egymás között információcserét folytatnak közvetle- nül vagy az igazgatón keresztül a megállapodáshoz nem csatla- kozó államok lobogói alatt hajózó hajók olyan tevékenysége tekintetében, amely aláássa e megállapodás hatékonyságát. XXIII. cikk Mellékletek XX. cikk A viták rendezése A mellékletek e megállapodás szerves részét képezik, és egyéb rendelkezés hiányában, az e megállapodásra való hivatkozás magában foglalja a vonatkozó mellékletre való hivatkozást. (1) A felek együttműködnek annak érdekében, hogy elkerüljék a jogvitákat. A felek konzultálhatnak egy másik féllel vagy felekkel minden olyan kérdésről, amely e megállapodás rendelkezéseinek értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozik annak érdekében, hogy a lehető leggyorsabban minden fél számára kielégítő meg- oldást találjanak. (2) Amennyiben a jogvitát ésszerű határidőn belül konzultációval nem rendezik, a kérdéses felek a lehető leghamarabb konzultál- nak egymással, hogy a jogvitát olyan békés eszközzel rendezzék, amelyről a nemzetközi joggal összhangban döntenek. XXI. cikk Az államok jogai E megállapodás rendelkezései nem értelmezhetők úgy, hogy meg- sértsék, vagy aláássák az államok szuverenitását, szuverén jogait vagy a nemzetközi joggal összhangban gyakorolt joghatóságukat, valamint az államok álláspontját vagy nézeteit a tengerjogra vonatkozó kérdésekben. XXIV. cikk Aláírás Ez a megállapodás Washingtonban 1998. május 15. és 1999. május 14. között nyitva áll az aláírásra minden olyan állam számára, amelynek tengerpartja határos a megállapodás területé- vel, vagy olyan állam, illetve regionális gazdasági integrációs szer- vezet számára, amely az IATTC tagja, vagy amelynek hajói ton- halat halásznak a megállapodás területén, amíg a megállapodás aláírásra nyitva áll. XXV. cikk Megerősítés, elfogadás vagy jóváhagyás E megállapodást az aláíró feleknek belső rendelkezéseikkel össz- hangban meg kell erősíteniük, el kell fogadniuk vagy jóvá kell hagyniuk. XXII. cikk Nem szerződő felek XXVI. cikk Csatlakozás (1) A felek minden államot és az e megállapodás XXIV. cikkében említett regionális gazdasági integrációs szervezetet arra ösztö- nöznek, hogy csatlakozzanak ehhez a megállapodáshoz, vagy tör- vényeket és rendeleteket fogadjanak el vele összhangban. Ehhez a megállapodáshoz minden állam vagy regionális gazda- sági integrációs szervezet csatlakozhat, amely megfelel a XXIV. cikk követelményeinek, vagy amelyet a felek határozata alapján meghívtak a megállapodáshoz való csatlakozásra. 114 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 04/4. kötet XXVII. cikk Hatálybalépés XXX. cikk Módosítások (1) Ez a megállapodás akkor lép hatályba, ha a letéteményesnél letétbe helyezik a negyedik megerősítő, elfogadó, jóváhagyó vagy csatlakozási okiratot. (2) Az (1) bekezdésben említett időpontot követően, tekintettel a XXIV. cikk követelményeit teljesítő államra vagy regionális gaz- dasági integrációs szervezetre, a megállapodás az említett államra nézve akkor lép hatályba, ha annak megerősítő, elfogadó, jóváha- gyó vagy csatlakozási okiratát letétbe helyezték. XXVIII. cikk Fenntartások E megállapodással kapcsolatban fenntartásnak nincs helye. XXIX. cikk Ideiglenes alkalmazás (1) E megállapodást az az állam vagy regionális gazdasági integ- rációs szervezet alkalmazza ideiglenesen, amely a megállapodás ideiglenes alkalmazására vonatkozó hozzájárulásáról írásban érte- síti a letéteményest. Az ideiglenes alkalmazás az értesítés kézhez- vételének napjától lép hatályba. (1) A felek javaslatot tehetnek e megállapodás módosítására, ha a felek ülését megelőzően legalább 60 nappal eljuttatják a java- solt módosítás szövegét a letéteményeshez. A letéteményes eljut- tatja e szöveg másolatát a többi félhez. (2) E megállapodásnak a felek ülésén konszenzussal elfogadott módosításai akkor lépnek hatályba, amikor már minden fél letétbe helyezte megerősítő, elfogadó vagy jóváhagyó okiratát a letétemé- nyesnél. (3) A felek eltérő határozata hiányában e megállapodás mellék- leteit a felek ülésén lehet konszenzussal módosítani. Egyéb meg- állapodás hiányában a mellékletek módosításai elfogadáskor lép- nek hatályba minden fél tekintetében. XXXI. cikk Felmondás A felmondásról szóló írásbeli értesítés letéteményesnek történő megküldésével bármelyik fél bármikor felmondhatja a megállapo- dást 12 hónappal azt a dátumot követően, amikor rá nézve a megállapodás hatályba lépett. A letéteményes az értesítés kézhez- vételétől számított 30 napon belül tájékoztatja a többi felet a fel- mondásról. A felmondás az értesítés kézhezvételétől számított hat hónap elteltével lép hatályba. XXXII. cikk Letéteményes (2) Egy állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet általi ideiglenes alkalmazás akkor szűnik meg, amikor e megállapodás hatályba lép az érintett állam vagy regionális gazdasági integrációs szervezet tekintetében, vagy amikor az adott állam vagy regioná- lis gazdasági integrációs szervezet írásban értesíti a letéteményest arról, hogy az ideiglenes alkalmazást meg kívánja szüntetni. E megállapodás eredeti szövegeit letétbe helyezik az Amerikai Egyesült Államok kormányánál, amely ennek hitelesített másola- tait megküldi az aláíróknak és a megállapodás feleinek, valamint az Egyesült Nemzetek Főtitkárának bejegyzés és közzététel céljá- ból cikkének megfelelően. az Egyesült Nemzetek Alapokmánya 102. FENTIEK HITELÉÜL az alulírott, erre kormányaik által kellően felhatalmazott teljhatalmú meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást. Kelt Washingtonban, az 1998. év május hó tizenötödik napján, készült angol és spanyol nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles. 04/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 115 I. MELLÉKLET A MEGÁLLAPODÁS TERÜLETE A megállapodás területe a Csendes-óceán területét foglalja magába, amelyet Észak-, Közép- és Dél-Amerika partvonala és az alábbi vonalak határolnak: a) a 40. északi szélességi kör Észak-Amerika partjától a 150. nyugati hosszúsági körrel való metszéspontjáig; b) a 150. nyugati hosszúsági kör a 40. déli szélességi körrel való metszéspontjáig; c) a 40. déli szélességi kör Dél-Amerika partjával való metszéspontjáig. 116 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 04/4. kötet II. MELLÉKLET FEDÉLZETI MEGFIGYELÉSI PROGRAM 1. 2. A felek fedélzeti megfigyelési programot tartanak fenn e melléklet rendelkezéseivel összhangban. E program alkotórészeként a felek fenntarthatják nemzeti megfigyelési programjukat is e melléklet rendelkezéseivel összhangban. A felek a megállapodás területén működő, 363 metrikus tonnánál (400 tonna) nagyobb hasznos teherbírású hajóik esetében megkövetelik, hogy a megállapodás területén végzett minden halászati útra egy megfigyelőt kell vinni. A felek hajóin dolgozó megfigyelőknek legalább 50 %-a IATTC-megfigyelő legyen; a többi megfigyelőt a felek nemzeti megfigyelési programjai adják az e mellékletben előírt és a felek ülésén kialakított egyéb kritériumok alapján. 3. Minden megfigyelő: a) számára kötelező egy olyan technikai képzés elvégzése, amelyet a felek által megállapított iránymutatások megkövetelnek; b) a felek egyikének állampolgára vagy az IATTC tudományos személyzetének tagja; c) alkalmas az e melléklet 4. pontjában előírt feladatok elvégzésére; d) szerepel az IATTC által, vagy amennyiben a nemzeti megfigyelési program része, a programot fenntartó fél által nyilvántartott megfigyelői jegyzéken. 4. A megfigyelő feladata, többek között, hogy: a) minden, a megállapodás végrehajtása tekintetében szükséges, vonatkozó információt összegyűjtsön annak a hajónak a halászati tevékenységéről, amelyre kijelölték; b) a számára kijelölt hajó kapitánya részére hozzáférhetővé tegyen minden, az e megállapodás szerint a felek által hozott intézkedést; c) a számára kijelölt hajó kapitánya részére hozzáférhetővé tegye a hajó delfinpusztulási nyilvántartását; d) jelentéseket készítsen az e pont értelmében összegyűjtött információk alapján, és tegye lehetővé a hajó kapitányának, hogy minden általa lényegesnek tartott információt beírjon e jelentésbe; e) e jelentéseket eljuttassa a megfelelő nemzeti program igazgatójának, hogy azokat e megállapodás VII. mellékletének 1. pontjával összhangban felhasználják; f) a felek által megszabott egyéb feladatokat ellásson. 5. A megfigyelők: a) az e melléklet 4. d) és e) pontja szerint megkövetelt mérték kivételével bizalmasan kezelnek minden információt a hajók és a hajótulajdonosok halászati tevékenységével kapcsolatban, és ezt a követelményt írásban fogadják el megfigyelői kinevezésük feltételeként; b) betartják annak a félnek a törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseiben megállapított követelményeket, amelynek joghatósága van a felett a hajó felett, amelyre a megfigyelőt kinevezték, amennyiben ezek a követelmények nem összeegyeztethetetlenek e melléklet rendelkezéseivel; c) tartózkodnak attól, hogy tanúsítványt vagy egyéb, a hajó halászati dokumentációt adjanak ki vagy hitelesítsenek, kivéve ha azt a felek jóváhagyják; tevékenységére vonatkozó 04/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 117 d) tiszteletben tartják a hierarchiát és azokat az általános viselkedési szabályokat, amelyek a hajó teljes személyzetére vonatkoznak, feltéve hogy e szabályok nem ütköznek a megfigyelők e mellékletben előírt feladataival és a hajó személyzetének e melléklet 6. pontjában leírt kötelezettségeivel. 6. A felek és a hajók kapitányainak megfigyelőkkel szembeni kötelezettségei, többek között, a következőkre terjednek ki: a) a megfigyelők kapcsolatba léphetnek a hajó személyzetével, és hozzáférhetnek a VIII. mellékletben meghatározott halászfelszerelésekhez és berendezésekhez; b) kérésre a megfigyelők a következő berendezésekhez is hozzáférhetnek, amennyiben ilyenek találhatók azon a hajón, amelyre kinevezték őket annak érdekében, hogy végrehajthassák a 4. pontban előírt feladataikat: i. műholdas navigációs berendezés; ii. használatban lévő radarképernyő; iii. nagy teljesítményű binokuláris távcsövek delfinek üldözése és bekerítése esetén meghatározásuk elősegítésére, kivéve amikor ezeket a hajó személyzete használja; iv. elektronikus kommunikációs eszközök; c) a megfigyelők megjelenhetnek a hajó munkafedélzetén a háló és a halak kiemelésekor, és hozzáférhetnek minden élő vagy elpusztult példányhoz, amelyet egy fogást követően a hajó fedélzetére emeltek, hogy biológiai mintákat gyűjtsenek a fedélzeti megfigyelési programmal összhangban, vagy ahogyan azt a nemzeti megfigyelési program részeként az illetékes nemzeti hatóságok megkövetelik; d) a megfigyelőknek szállást biztosítanak, beleértve a legénységével azonos elhelyezést, élelmezést és megfelelő higiéniai berendezéseket; e) a megfigyelőknek megfelelő helyet biztosítanak a parancsnoki hídon vagy a kormányos fülkében irodai munkára, valamint a fedélzeten a megfigyelői feladatok ellátására; f) a felek biztosítják, hogy a kapitányok, a legénység és a hajótulajdonosok ne akadályozzák, fenyegessék, zavarják, befolyásolják, vesztegessék meg vagy próbálják meg megvesztegetni a megfigyelőt kötelessége teljesítése során. 7. A felek: a) biztosítják, hogy a vonatkozó nemzeti programjukhoz tartozó megfigyelők az IATTC megfigyelőktől megkövetelt módon gyűjtik be az információkat; b) a vonatkozó nemzeti programjukhoz tartozó megfigyelők által összegyűjtött összes nyers adatról időben küldenek egy másolatot az igazgatónak az adatok begyűjtésének színhelyéül szolgáló halászati utat követően azokkal az összefoglalókkal és jelentésekkel együtt, amelyek összevethetők az IATTC megfigyelői által készítettekkel. 8. Minden IATTC-megfigyelő által vizsgált utat követően az igazgató az alkalmazandó titoktartási követelményekkel összhangban köteles eljuttatni az útra vonatkozó minden nyers adat, összefoglaló és jelentés másolatát annak a félnek, amelynek joghatósága alatt a hajó halászott. 9. E melléklet egyéb rendelkezéseitől eltérően, amennyiben az igazgató úgy dönt, hogy nem célszerű megfigyelőt küldeni egy hajóra a fedélzeti megfigyelési program keretében, az a hajó, amely az egyik fél joghatósága alá tartozik, és úgy halászik a megállapodás területén, hogy az a delfineket nem érinti, egy másik nemzetközi program képzett megfigyelőjét alkalmazhatja – feltéve, hogy azt a programot a felek jóváhagyják –, hogy összegyűjtse a vonatkozó információkat a fedélzeti megfigyelési program számára, és hogy megerősítse az igazgató számára, hogy a hajó valóban nem veszélyezteti a delfineket. 118 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 04/4. kötet 10. A fedélzeti megfigyelési programhoz tartozó megfigyelőket az igazgató szabad mérlegelése szerint a megállapodáshoz nem csatlakozó felek hajóira is ki lehet jelölni, feltéve hogy a hajó és a hajó kapitánya megfelel e melléklet és e megállapodás minden egyéb alkalmazandó követelményének. Az igazgató köteles időben tájékoztatni a feleket ezekről a kijelölésekről. 11. Díjak a) A felek megállapítják a hajónkénti éves díj összegét, amely a fedélzeti megfigyelési program költségeit fedezi. A díjakat a hajók hasznos teherbírása vagy a felek által meghatározott egyéb mérték alapján számítják ki. b) Amikor az egyik fél az e megállapodás IV. melléklete szerinti hajójegyzéket benyújtja az igazgatónak, akkor kifizeti az e melléklet 11. a) pontjában megállapított díjakat is USA-dollárban, meghatározva, hogy a fizetés mely hajókra vonatkozik. c) Nem jelölnek ki megfigyelőt olyan hajóra, amely után nem fizették ki az e melléklet 11. b) pontjában előírt díjakat. 04/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 119 III. MELLÉKLET AZ ÁLLOMÁNYONKÉNTI DELFINPUSZTULÁS ÉVES FELSŐ HATÁRA 1. Az e megállapodás VIII. cikkének megfelelően összehívott ülésen a felek megállapítják a rendelkezésre álló legjobb tudományos bizonyítékon alapuló állományonkénti delfinpusztulás éves felső határát minden, a felek ülésén meghatározott delfinállományra, amely a U. S. National Marine Fisheries Service által vagy a Tudományos Tanácsadó Bizottság által kialakított vagy javasolt egyenértékű számítási szabvány szerint kiszámított legkisebb becsült állománynagyság (Nmin) 0,2 %-a és 0,1 %-a közé esik, de a teljes járulékos delfinpusztulás a megállapodás rendelkezéseivel összhangban semmi esetre sem haladhatja meg az 5 000 példányt évente. 2001-ben és azt követően az állományonkénti, éves felső határ a legkisebb becsült állománynagyság (Nmin) 0,1 %-a. 2. A felek 1998-ban vagy azt követően a lehető leghamarabb tudományos vizsgálatot és a 2001-es célkitűzések irányába történő előrehaladásról szóló értékelést végeznek, és adott esetben mérlegelik ajánlások megtételét. 2001-ig abban az esetben, ha a delfinek bármelyik állományának éves pusztulása meghaladja az Nmin. 0,2 %-át, az állomány vagy az állomány tagjait magában foglaló, vegyes raj halászatát abban az évben fel kell függeszteni. 2001-től kezdődően abban az esetben, ha a delfinek bármelyik állománya esetében az éves pusztulás meghaladja az Nmin. 0,1 %-át, az állomány vagy az állomány tagjait magában foglaló, vegyes raj halászatát abban az évben fel kell függeszteni. Abban az esetben, ha a delfinpusztulás a keleti hosszúcsőrű vagy az északkeleti foltos delfinek állományai esetén meghaladja az Nmin 0,1 %-át, a felek tudományos vizsgálatot és értékelést végeznek, és mérlegelik a további ajánlások megtételét. 3. E megállapodás alkalmazásában a felek a Csendes-óceán keleti vidékén található delfinállományok abszolút állománynagyságának a Wade és Gerrodette által 1992-ben a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottsághoz benyújtott, a U. S. National Marine Fisheries Service 1986-1990. közötti kutatóhajó adatain alapuló, jelenleg érvényes becslését alkalmazzák, amíg a felek meg nem állapodnak a frissített számadatok alkalmazásáról. A frissítések származhatnak a jövőbeli kutatóutak során gyűjtött adatok elemzéséből és a felektől, az IATTC-től és más tudományos szervezettől származó gyakorisági mutatókból vagy egyéb vonatkozó tudományos adatból. 4. A felek kialakítanak egy valós idejű megfigyelői jelentéseken alapuló rendszert, hogy biztosítsák az állományonkénti delfinpusztulás éves felsőértékének hatékony alkalmazását és betartását. 5. E megállapodás hatálybalépésétől számított hat hónapon belül a felek kialakítanak egy rendszert az állományonkénti delfinpusztulás éves felsőértékének állományok szerinti felosztásáról a következő és az azt követő évekre. E rendszer osztja fel az e melléklet 1. pontjában szereplő pusztulási felsőértéket a felek olyan hajói között, amelyekre a IV. melléklettel összhangban delfinpusztulási felsőértéket határoztak meg. E rendszer megállapításakor a felek mérlegelik a kérdéses állományok felosztására és nagyságára vonatkozó, rendelkezésre álló legjobb tudományos eredményeket és az egyéb változókat, amelyeket a felek későbbi ülésein határoznak meg. 120 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 04/4. kötet IV. MELLÉKLET DELFINPUSZTULÁSI HATÁRÉRTÉKEK (DML-ek) I. A DML-EK MEGHATÁROZÁSA 1. A felek az igazgatón keresztül minden év október 31-e előtt benyújtanak a felek ülésének egy jegyzéket azokról a joghatóságuk alá tartózó hajókról, amelyek hasznos teherbírása meghaladja a 363 metrikus tonnát (400 tonnát), és amelyek a következő évre teljes évi DML-t igényeltek, megjelölve azokat az egyéb hajókat, amelyek a következő évben valószínűleg a megállapodás területén fognak működni, továbbá azokat a hajókat, amelyek a következő évre második féléves DML-t igényeltek. 2. Az IRP minden év november 1-jéig, vagy az IRP döntése alapján azt követően, a felek ülésének benyújt egy jegyzéket azokról a minősített kérelmező hajókról, amelyekre DML adható meg. E megállapodás alkalmazásában egy hajó akkor tekinthető minősítettnek, ha: a) a nemzeti hatóságok igazolták, hogy rendelkezik az összes, a VIII. melléklet által előírt delfinbiztonsági felszereléssel és berendezéssel; b) kapitánya és legénysége a delfinek szabadon engedési és mentési technikáiból olyan jóváhagyott képzésben részesült, amely hasonló a felek ülése által elfogadott mintához; c) hasznos teherbírásának nagysága meghaladja a 363 metrikus tonnát (400 tonnát); d) szakmai életrajza alapján kapitánya megfelelő képzettséggel rendelkezik; e) a hajót nem tekintik e melléklet II. szakasza alapján kizártnak. 3. A hajó nem tekinthető a 2. pont alapján minősítettnek, ha az e melléklet 1. pontja szerinti kérelem időpontjában a hajó olyan fél joghatósága alatt működik, amelynek hatályban lévő törvényei és rendeletei a joghatósága alatt működő hajóknak megtiltják, hogy delfinekkel együtt halásszanak tonhalat; DML-t nem jelölnek ki a felek számára azért sem, hogy engedélyezhessék más felek lobogója alatt hajózó hajók számára, hogy a megállapodás területén halásszanak, ha a lobogó szerinti állam törvényei és rendeletei a joghatósága alatt működő hajóknak megtiltják, hogy delfinekkel együtt halásszanak tonhalat. 4. A halászatra vonatkozó teljes delfinpusztulási határérték (5 000 vagy a felek által meghatározott alacsonyabb érték) 98 %-át vagy a felek által meghatározott, más le nem foglalt részét alkalmazzák egy átlagos hajó egyedi DML-jének (ADML) kiszámításához, és azt e szakasz 5. pontja szerint szétosztják a felek között a következő évre. 5. Az ADML kiszámításakor a 4. pont szerint a halászatra meghatározott teljes DML le nem foglalt részét elosztják az egész éves DML-t kérelmező, minősített hajók teljes számával. A DML-ek felek közötti felosztásának módját úgy határozzák meg, hogy az ADML-t megszorozzák az egész éves DML-t kérelmező és az egyes felek joghatósága alatt működő, minősített hajók számával. 6. A halászatra meghatározott teljes DML fennmaradó 2 %-át vagy a felek által meghatározott hányadát külön tartalék DML felosztásként (RDA) megtartják, amelyet az igazgató szabad mérlegelése szerint kezel. A felek kérhetik, hogy az igazgató jelöljön ki DML-t az ilyen RDA-ból olyan hajók számára, amelyek joghatóságuk alatt halásznak, és általában nem fognak tonhalat a megállapodás területén, de időről időre korlátozott jelleggel részt kívánnak venni a megállapodás területén végzett halászatban, feltéve hogy ezek a hajók, valamint kapitányuk és legénységük megfelel az e megállapodás VIII. mellékletében előírt működési és képzettségi követelményeknek, és betartják az e szakasz 2. és 3. pontjában előírt követelményeket. Ebből az RDA-ból levonják azt a járulékos pusztulást, amelyet olyan fél joghatósága alatt a megállapodás területén működő hajó okoz, amely flottájára nem kért DML-t. 04/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 121 7. Nem osztanak ki DML-t olyan hajóra, amely a felek megállapítása szerint a Nemzetközi Delfinvédelmi Program hatékonyságát csökkentő jogsértést követett el, amelyet a hajó ellen alkalmazott végrehajtási intézkedéssel megerősít az a fél, amelynek joghatósága alatt a hajó működik. 8. Az egyes felek, amelyek a tonhalat delfinekkel együtt halászó, minősített hajókkal rendelkeznek, felelős módon kezelik a rendelkezésükre álló DML-eket, feltéve hogy egyetlen hajó sem kap az 1997-re az IRP által megállapított és a La Jolla-i Megállapodás szerint 1997. február 19-20. között rendezett 14. IRP ülés jegyzőkönyvébe felvett DML-t meghaladó teljes évi DML-t. A felek minősített hajóik között nem osztanak fel nagyobb DML-t, mint amekkorát e melléklet I. és III. szakasza szerint számukra kijelöltek. A DML-ek első odaítélése nem eredményezheti, hogy egy hajó az ADML-t meghaladó DML-t kapjon, hacsak az előző két év adatai alapján az IRP által mért delfinpusztulást csökkentő teljesítménye nem jobb a teljes nemzetközi flotta átlagos teljesítményénél. A DML-ek első odaítélése nem eredményezheti, hogy egy hajó az ADML-t meghaladó DML-t kapjon, ha az előző évben az e melléklet III. szakaszának 4. pontjában leírt valamelyik jogsértést elkövette a bekezdés alapján megállapított feltétekre is figyelemmel. 9. Amennyiben egy fél flottája által okozott teljes pusztulás megegyezik, vagy meghaladja az e melléklet szerint számára osztott DML teljes összegét, az érintett fél joghatósága alatt működő összes hajó delfinekkel együtt történő tonhalhalászatát felfüggesztik. 10. A felek legkésőbb minden év február 1-jéig értesítik az igazgatót a számukra kijelölt DML flottán belüli első felosztásáról. Egyetlen hajó sem kezdheti meg a delfinekkel együtt történő tonhalhalászatot, amíg az igazgató ezt az értesítést meg nem kapta. II. A DML FELHASZNÁLÁSA 1. Az a hajó, amelyre egész éves DML-t osztottak ki, és nem fogott ki delfint az adott év április 1-jéig, vagy amelyre második féléves DML-t osztottak ki, és nem fogott ki delfint az adott év december 31-ig, vagy amelyre egy útra vonatkozó DML-t jelöltek ki az RDA-ból, és nem fogott ki delfint az adott út során, kivéve az IRP által megállapított vis maior vagy rendkívüli körülmények esetét, elveszti a DML-t, és az év fennmaradó időszakában nem foghat ki delfint. Az a hajó, amely két egymást követő esetben elvesztette DML-jét, nem jogosult a következő évre vonatkozó DML elnyerésére. 2. Az e megállapodás hatálybalépését követő hat hónapon belül az IRP az IATTC tudományos személyzetével együttműködve kialakít és ajánl egy olyan rendszert, amely szerint mérni lehet a DML felhasználását annak érdekében, hogy megakadályozza a DML megalapozatlan igénylését. Ezt az ajánlott rendszert a felek ülésén megfontolásra bemutatják. III. AZ ELVESZTETT VAGY A NEM KIHASZNÁLT DML-EK FELHASZNÁLÁSA 1. Minden év április 1. után az e szakasz előírásainak megfelelő felek között újra felosztják azokat a DML-eket, amelyeket az igazgató a II. szakasz szerint fel nem használtnak határoz meg, vagy amelyeket egyéb módon veszítettek el. 2. Minden év áprilisának első munkanapján az igazgató az I. szakasz 5. pontjában ismertetett számítási mód szerint újra elosztja a felek között azokat az egész éves DML-eket, amelyeket a hajók a II. szakasz szerint nem használtak fel vagy egyéb módon elvesztek, de először az a), b) és c) pont előírásai szerint kiigazítja a számítást. Ezeket a kiegészítő DML-eket az egyes felek a joghatóságuk alá tartozó, minősített hajók között oszthatják szét az e szakasz 3. , 4. , 5. , 6. és 7. pontjában előírt korlátozásokra és feltételekre is figyelemmel. 122 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 04/4. kötet a) Az újraelosztás során nem veszik figyelembe azokat a hajókat, amelyek DML-jüket e pont szerint elvesztették, vagy az egyéb módon elveszett, és azokat a hajókat, amelyek az I. szakasz 1. pontjában előírt határidő letelte után kérelmezték a második félévre vonatkozó DML-t. b) Az e szakasz szerint újra elosztható DML-ek számának megállapítása előtt kiigazításra kerül sor, amelynek során a teljes számból kivonják a II. szakasz 1. pontja szerint a DML-jüket elveszített hajók esetében megfigyelt delfinpusztulási számokat. c) Az e szakasz szerint újra elosztható DML-ek számának megállapítása előtt az igazgató levonja az I. szakasz 5. pontja alapján kiszámított és az I. 1. pontban megállapított határidőt megelőzően második féléves DML-t igénylő hajók között felosztásra szánt ADML egyharmadát. E második féléves DML-eket az igazgató arányosan osztja el a felek között annak alapján, hogy az e bekezdés alá tartozó hajók melyik fél joghatósága alá tartoznak. A felek által a joghatóságuk alá tartozó hajókhoz rendelt második féléves DML-ek nem haladják meg az I. szakasz 5. pontja szerint kiszámított ADML egyharmadát. Ezek a hajók az adott év július 1. előtt nem foghatnak ki delfint. 3. A felek az e melléklet I. 2. pontjában előírt kritériumoknak megfelelő, minősített hajóik DML-jeit felfelé és lefelé is kiigazíthatják, feltéve hogy egyetlen hajóhoz sem rendeltek a kezdeti DML-nél 50 %-kal nagyobb kiigazított DML-t, kivéve ha az előző évek adatai alapján az IRP által mért delfinpusztulást csökkentő teljesítménye a teljes nemzetközi flotta teljesítményének felső 60 %-ába esik. Az ilyen kiigazítást végző fél erről legkésőbb május 1-jéig értesíti az igazgatót, és ezek a kiigazítások az igazgató értesítéséig nem lépnek hatályba. 4. Olyan hajó kezdeti DML-jét nem lehet felfelé kiigazítani, amelyről az IRP megállapította, és a hajó felett joghatósággal rendelkező fél egyetért azzal, hogy az adott év vagy az előző év során: a) a hajó megfigyelő nélkül halászott; b) a hajó DML nélkül fogott ki delfineket; c) a hajó a DML elérése után is fogott ki delfineket; d) a hajó tudatosan halászott a tiltott delfinállományból; e) a kapitány, a legénység, vagy a hajó tulajdonosa az e megállapodás II. melléklete 6. f) pontjában leírt cselekmények valamelyikét elkövette; f) a hajó szankcionálható éjszakai fogást hajtott végre; g) a hajó robbanóanyagokat alkalmazott a delfineket is érintő halászati művelet valamelyik szakaszában. Az a), b), c), d), f) és g) pontban leírt jogsértésekkel kapcsolatban úgy tekintik, hogy az érintett fél beleegyezését adta, ha az esetleges jogsértésre vonatkozó IRP beadványtól számított hat hónapon belül nem nyújt be tiltakozást az IRP-hez. Az e) pontban leírt jogsértés esetén úgy tekintik, hogy az érintett fél beleegyezését adta, ha a lehetséges jogsértés beterjesztésétől számított 12 hónapon belül nem nyújt be tiltakozást az IRP-hez. 5. A felek csak akkor részesíthetnek egy hajót kiegészítő DML-ben, ha egész évben megtalálhatók fedélzetén az előírt delfinbiztonsági felszerelések és berendezések; kiegészítő elosztásban nem részesíthető olyan hajó, amely április 1. előtt túllépte kezdeti DML-jét, kivéve a vis maior vagy a rendkívüli körülmények esetét, amelyről a felek ülése az IRP-vel folytatott konzultációt követően megállapodott. 04/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 123 6. Az e melléklet szerint kiigazítható DML-jét az adott évben túllépő hajó esetében, amennyiben az IRP nem tesz más értelmű ajánlást, a hajó felett joghatósággal rendelkező fél levonja az általa a hajóhoz hozzárendelt DML-ből a túllépés összegét és az összeg további 50 %-át a következő évekre az IRP által előírt módon. 7. Ha egy hajó bármikor eléri, vagy túllépi az e melléklet szerint kiigazítható DML-jét, a hajó azonnal felfüggeszti a delfineket is érintő tonhalhalászatot. IV. VÉGREHAJTÁS 1. A felek biztosítják, hogy az e mellékletben megállapított DML-rendszer végrehajtása során nem lépik túl a III. mellékletben meghatározott állományonkénti delfinpusztulás éves felső határait. 2. Az e mellékletben nem szabályozott szokatlan vagy rendkívüli körülményekkel jellemezhető esetekben a felek az IRP javaslata alapján olyan intézkedéseket hozhatnak, amelyek e melléklet rendelkezéseivel összhangban szükségesek a DML-rendszer végrehajtásához. 3. Ha egy adott évben a pusztulás az IRP által jelentősnek ítélt szint fölé emelkedik, az IRP javasolja, hogy a felek tartsanak ülést a pusztulás okainak vizsgálata és meghatározása céljából, és fogalmazzanak meg alternatívákat az ilyen esetek kezelésére. 124 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 04/4. kötet V. MELLÉKLET TUDOMÁNYOS TANÁCSADÓ BIZOTTSÁG 1. A felek a La Jolla-i Megállapodás szerint létrehozott és műszaki szakemberekből álló tudományos tanácsadó bizottságot tartanak fenn, hogy segítse az igazgatót a kutatással kapcsolatos kérdésekben: a) a jelenlegi erszényes kerítőhálós technológia módosításában, hogy az kisebb delfinpusztulást okozzon; b) a nagy termetű sárgaúszójú tonhal kifogására szolgáló alternatív eszközök keresésében. 2. A bizottság funkciói és feladatai a következők: a) évente legalább egyszer ülésezik; b) áttekinti az IATTC terveit, javaslatait és kutatási programjait az 1. pontban előírt célkitűzések elérésével kapcsolatban; c) tanácsot ad az igazgatónak az (1) bekezdésben előírt célkitűzések teljesítésére vonatkozó kutatás tervezéséről, előmozdításáról és irányításáról; d) segíti az igazgatót a kutatás elvégzéséhez szükséges finanszírozási források megtalálásában. 3. A bizottság legfeljebb 10 tagból áll, akik közül legfeljebb kettő lehet ugyanabból az országból, és akiket a tudósok, a halászfelszerelés-szakértők, a halászati ipar és a környezetvédők nemzetközi közösségéből választanak ki. A tagokat szakmai gyakorlatuk alapján az igazgató javasolja, és csak a felek jóváhagyása után kerülhetnek a bizottságba. 04/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 125 VI. MELLÉKLET NEMZETI TUDOMÁNYOS TANÁCSADÓ BIZOTTSÁGOK 1. A nemzeti tudományos tanácsadó bizottságok (Natsacok) e megállapodás XI. cikkével összhangban megállapított feladatai, többek között, az alábbiak: a) b) fogadják és áttekintik a vonatkozó adatokat, beleértve az igazgató által a nemzeti hatóságoknak szolgáltatott adatokat; tanácsot adnak és javaslatot tesznek kormányaiknak olyan intézkedésekkel és lépésekkel kapcsolatban, amelyek a megállapodás területén az élő tengeri erőforrások védelme és kezelése szempontjából szükségesek; c) ajánlásokat tesznek kormányaiknak a kutatási igényekkel kapcsolatban, beleértve az ökoszisztémákra, az éghajlati, környezeti és társadalmi, illetve gazdasági tényezőkre és a halászat hatására vonatkozó kutatást, valamint ajánlásokat tesznek az e megállapodásban szereplő intézkedésekről, a halászati technikákról és gyakorlatokról, a fogástechnikai kutatásokról, beleértve a szelektív, környezetbarát és költséghatékony halászfelszerelések kifejlesztését és használatát; valamint a kutatás összehangolásáról és elősegítéséről; d) tudományos felméréseket és értékeléseket végeznek 1998-ig vagy azt követően a lehető leghamarabb a 0,1 % Nmin állományonkénti éves felső határ 2001-re történő elérése érdekében tett előrehaladásról, és megfelelő ajánlásokat tesznek kormányaiknak e felmérések és értékelések alapján, valamint e megállapodással összhangban, 2001-ben kiegészítő értékelést végeznek; e) biztosítják a rendszeres és időben elvégzett, teljes adatcserét a felek és a Natsacok között a tonhalak és a kapcsolódó fajok fogásáról, valamint a járulékos fogásokról, beleértve a delfinpusztulási adatokat, abból a célból, hogy kormányaik számára védelmi és kezelési, valamint végrehajtási és tudományos kutatással kapcsolatos ajánlásokat dolgozzanak ki a bizalmas üzleti adatok titkosságának sérelme nélkül; f) az e megállapodás célkitűzéseinek eléréséhez szükséges, lehető legtöbb információ összegyűjtése érdekében más szakértőkkel konzultálnak; g) ellátnak minden más olyan feladatot, amelyet kormányuk megjelöl. 2. A Natsacok jelentései, beleértve az együttműködési tárgyalásokról szóló jelentéseket, hozzáférhetőek a felek és a nyilvánosság számára az alkalmazandó titoktartási követelményekkel összhangban. 3. Az igazgató a XI. cikk (3) bekezdése szerinti üléseken kívül további üléseket hívhat össze a Natsacok közötti konzultáció elősegítésére. 4. A Natsac üléseinek célja, hogy: a) információt cseréljenek; b) áttekintsék az e megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében végzett IATTC-kutatást; c) ajánlásokat tegyenek az igazgatónak az e megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében szükséges, jövőbeli kutatási programokról. 5. Az ülésen bármely fél részéről részt vevő Natsac-tagokat az adott fél jelöli ki. 126 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 04/4. kötet VII. MELLÉKLET NEMZETKÖZI VIZSGÁLÓBIZOTTSÁG 1. E megállapodás XII. cikkével összhangban a Nemzetközi Vizsgálóbizottság (IRP) feladatai a következők: a) minden évben összeállít egy jegyzéket azokról a hajókról, amelyek a IV. melléklet szerint DML-re jogosultak; b) elemzi az IRP-hez benyújtott jelentéseket az e megállapodás hatálya alá tartozó hajók által végzett összes tonhal halászati út tekintetében; c) megállapítja a lehetséges jogsértéseket a felek ülése által jóváhagyott, lehetséges jogsértési jegyzék alapján; d) e) tájékoztatja a feleket az igazgatón keresztül a lobogójuk alatt hajózó, vagy joghatóságuk alatt működő hajók által elkövetett lehetséges jogsértésekről, és fogadja a felektől az általuk hozott intézkedésekkel kapcsolatos információkat; folyamatosan frissített nyilvántartást vezet a felek által a halászkapitányok megfelelő képzésének biztosítására hozott intézkedésekről, és a felek által rendelkezésre bocsátott információk alapján jegyzéket vezet azokról a halászkapitányokról, akik megfelelnek a megállapított képesítési követelményeknek; f) megfelelő intézkedéseket javasol a felek ülésének e megállapodás célkitűzéseinek elérésére, különösen a felszerelések, berendezések és halászati technikák használatára vonatkozóan, figyelembe véve a technológiai fejlődést, valamint e megállapodás célkitűzéseinek elérése érdekében, megfelelő ösztönzők elfogadását javasolja a kapitányok és a legénység számára; g) a felek ülésére éves beszámolót készít elő és nyújt be a flotta működésének e megállapodás végrehajtására vonatkozó szempontjairól, beleértve a megállapított esetleges jogsértések összefoglalását és a felek ezzel kapcsolatban hozott intézkedéseit; h) javaslatokat tesz a feleknek arra, hogy miként csökkentsék fokozatosan a megállapodás területén végzett halászat során a járulékos delfinpusztulást; i) elvégzi a felek ülése által meghatározott egyéb feladatokat. 2. Az IRP a felek képviselőiből (kormányzati tagok), az e megállapodással kapcsolatos ügyekben elismert szakértelemmel és valamelyik fél területén irodával rendelkező, nem kormányzati környezetvédelmi szervezetek három képviselőjéből, továbbá a megállapodás területén a felek joghatósága alatt működő tonhalipar három képviselőjéből (nem kormányzati tagok) áll. 3. A nem kormányzati tagok tagsága két évre szól, és az IRP első ülésén, közvetlenül megválasztásuk után kezdődik meg. 4. A nem kormányzati tagokat a következő eljárásnak megfelelően választják meg: a) egy nem kormányzati tag mandátumának lejárta előtt a megfelelő nem kormányzati szervezetek 60 nappal a mandátum lejárta előtt benyújthatják jelöltjeik nevezését az igazgatónak. A jelöléshez életrajzot kell mellékelni. A hivatalban lévő nem kormányzati tagokat további időszakokra lehet jelölni; b) a jelölések kézhezvételét követően az igazgató 10 napon belül írásban továbbítja azokat a feleknek. A felek az igazgató által továbbított jelölések kézhezvétele után 20 napon belül megküldik az igazgatónak a szavazataikat. E választás során minden nem kormányzati ágazatból azt a három jelöltet választják meg, akik 04/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 127 a legtöbb szavazatot kapták;azt a jelöltet, aki a negyedik legtöbb szavazatot kapja, póttagnak nevezik ki. Holtverseny esetén az igazgató új szavazásra szólítja fel a feleket, hogy eldöntsék, ki legyen a tag és a póttag; c) ha egy nem kormányzati pozíció az IRP három egymás utáni ülésén folyamatosan betöltetlen marad haláleset, lemondás vagy távolmaradás miatt, a póttag tölti be a pozíciót a fennmaradó hivatali időben. Azt a jelöltet nevezik ki póttagnak, aki az ötödik legtöbb szavazatot kapta az a) és b) pontban említett szavazáson. Amennyiben további üresedések keletkeznek, az igazgató tájékoztatja az érintett nem kormányzati szervezeteket, hogy új jelölteket állítsanak az a) és b) pontban leírtakkal összhangban lefolytatott választási eljáráshoz; d) a póttag részt vehet az IRP ülésén, de nem rendelkezik felszólalási joggal, ha az ágazatát képviselő minden tag jelen van. 5. Az IRP évente legalább háromszor ülést tart, amelyek közül egyet lehetőleg a felek rendes ülése alkalmából rendeznek meg. 6. Legalább két fél kérésére az IRP összehívhat további üléseket, feltéve hogy a felek többsége támogatja a kérést. 7. Az IRP üléseket a kormányzati tagok közül az ülés kezdetén megválasztott elnök vezeti, aki dönt a napirendi kérdésekben. A tagoknak joguk van kérni, hogy az elnök e melléklet 9 pontja szerint hozza meg döntéseit. 8. Az ülések spanyol és angol nyelven zajlanak, és az IRP dokumentumokat is e két nyelven készítik el. 9. Az IRP ülésein a határozatokat a kormányzati tagok közötti konszenzussal fogadják el. 10. Az IRP üléseken való részvételre a következő kritériumok vonatkoznak: a) semmiféle korlátozás nem vonatkozik arra, hogy a felek hány fős küldöttséget küldhetnek az IRP ülésre; b) megfigyelő képviselheti bármely IATTC tagállamot vagy e megállapodás bármely aláíróját; c) bármely államot, amely nem tagja az IATTC-nek, vagy bármely államot vagy regionális gazdasági integrációs szervezetet, amely nem írta alá ezt a megállapodást, képviselhet megfigyelő az IRP kormányzati tagjainak előzetes értesítése után, hacsak az IRP valamely kormányzati tagja írásos ellentmondást nem nyújt be; d) az igazgató megfigyelőnek meghívhatja a kormányközi szervezetek képviselőit az IRP tagok előzetes értesítése után, hacsak az IRP valamely kormányzati tagja írásos ellentmondást nem nyújt be; e) a c) és d) pontban említett esetekben az igazgató nem fedi fel az ellentmondó fél kilétét; f) minden megfigyelőnek legfeljebb két küldöttje lehet, de számukat növelheti, ha ehhez az IRP kormányzati tagjainak legalább kétharmada hozzájárul. 11. Sürgős esetekben és e melléklet 9. pontja rendelkezéseinek sérelme nélkül az IRP a következő eljárások szerint, levélváltással is hozhat határozatot a kormányzati tagok írásos szavazása útján: a) a javaslatot megküldik az IRP minden tagjának írásban minden vonatkozó dokumentációval együtt legalább fellépés vagy intézkedés javasolt hatálybalépésének időpontja előtt; a 14 nappal az állásfoglalás, szavazatokat továbbítják az igazgatóhoz legkésőbb hét nappal a javasolt hatálybalépés előtt; 128 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 04/4. kötet b) a javaslat sürgősnek minősül, ha a kormányzati tagok egyszerű többsége nem nyújt be írásos ellentmondást; a javaslatot elfogadják, ha egy kormányzati tag sem nyújt be írásos ellentmondást; c) az igazgató a javaslatot és a kísérő dokumentumokat körözteti, fogadja, és a szavazatokat megszámolja, továbbá tájékoztatja az IRP tagokat a szavazás eredményéről, amint az véget ér. 12. Az igazgató látja el a titkári feladatokat, amelyek a következőket foglalják magukban: a) segíti az IRP-ülések összehívását és szervezését; b) bemutatja azokat az információkat, amelyekre az IRP-nek szüksége van funkciói és feladatai ellátásához, beleértve a megfigyelői IRP nyomtatványokat és a helyszíni adatlapokat, amelyek információt tartalmaznak a hajók tevékenységéről, a delfinpusztulásról, és a delfinbiztonsági berendezés és felszerelés meglétéről, állapotáról és használatáról; c) jegyzőkönyvet készít minden ülésről, valamint az IRP tevékenységeiről külön jelentéstervezeteket és dokumentumokat állít össze; d) ajánlásokat készít és információt nyújt a felek számára megfontolás céljából az IRP által megállapított esetleges jogsértésekről, amelyet az illető fél joghatósága alá tartozó hajó követett el; e) terjeszti a felektől kapott IRP információkat az IRP által megállapított esetleges jogsértéssel kapcsolatban hozott intézkedésekről; f) kiadja az IRP éves beszámolóját, és azt a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teszi a felek ülése által adott utasítások alapján; g) ellátja az IRP-tagokat a felektől az e melléklet 1. e) pontjában említett információkkal; h) a felek által ráruházott egyéb feladatokat lát el, amelyek szükségesek az IRP funkcióinak végrehajtásához. 13. Az IRP eljárási szabályzatát a felek ülése módosíthatja. A módosításokra az IRP tehet ajánlást. 14. Az IRP tagjai és az IRP-ülésekre megfigyelőként meghívott egyéb résztvevők az üléseken bemutatott minden információt az e megállapodás XVIII. cikkében előírt titoktartási rendelkezésekkel összhangban kezelik. 04/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 129 VIII. MELLÉKLET A HAJÓK MŰKÖDÉSI ELŐÍRÁSAI 1. E melléklet alkalmazásában: a) „sáv”: a hálónak az a része, amely körülbelül 6 öl mély; b) „visszamerítés”: az elfogott delfinek szabadon engedésének eljárása, amelynek során a hajók motorja(i) a háló visszahúzása során hátramenetbe kapcsol, így a háló a vízben maradva csatornát alkot, és a csatorna csúcsánál a felín alámerül; c) „köteg”: több méter összerakott felín; d) „zsákolás”: a halászati folyamatnak az a része, amikor a fogást összesűrítik a felszín közelében, hogy a fedélzetre emeljék. 2. A delfinbiztonsági felszerelésekre és berendezésekre vonatkozó követelmények A megállapodás területén működő, 363 metrikus tonnát (400 tonnát) meghaladó hasznos teherbírású hajók: a) rendelkeznek delfinbiztonsági panellel (DSP) felszerelt kerítőhálóval, a következő jellemzőkkel: i. legalább 180 öl hosszú (felszerelés előtt mérve); eltekintve attól, hogy a DSP minimális hosszúságát a 18 sávnál mélyebb hálók esetében úgy kell meghatározni, hogy a hálómélység minden sávjára 10 öles hosszúság jusson. A DSP-t úgy kell felszerelni, hogy beborítsa a visszamerítés során a felín mentén keletkező csatornát, amely a legutoljára behúzott íves sáv külső fedélzeti végétől kezdődik és a visszamerítési csatorna közepétől számított távolság legalább kétharmadán át addig a pontig tart, ahol a hálót a tathoz rögzítik. A DSP kis szembőségű anyagból készül, amely legfeljebb 1¼ hüvelyk (3,2 cm) feszített szembőségű, és a felín alatt legalább kétsávnyi mélységig tart; ii. mindkét végét jól meghatározható, jól látható jellel kell ellátni; iii. a parák vagy a felín, és a sűrű szembőségű anyag közötti rések átmérője nem haladja meg az 1 3/8 hüvelyket (3,5 cm-t); b) legalább három üzemképes motorcsónakkal rendelkeznek. Minden üzemképes motorcsónakot felszerelnek vontatókengyellel vagy -rúddal és vontatókötéllel; c) rendelkeznek egy üzemképes tutajjal a delfinek megfigyelésére és mentésére; d) rendelkeznek legalább két használható búvármaszkkal, amelyek alkalmasak a víz alatti megfigyelésre; e) rendelkeznek egy üzemképes, legalább 140 000 lumen teljesítményű, nagy hatótávolságú fényszóróval. 3. Delfinvédelmi és szabadon engedési előírások és tilalmak A megállapodás területén működő, 363 metrikus tonnát (400 tonnát) meghaladó hasznos teherbírású hajók: a) minden hálóhúzás esetén, amelynek során delfinek is a hálóba kerültek, visszamerítést hajtanak végre mindaddig, amíg ezzel a módszerrel már nem lehet eltávolítani élő delfineket a hálóból. A visszamerítés alatt a legénység legalább egy tagját vízre bocsátják, hogy segítse a delfinek kiszabadulását; b) további erőfeszítéseket tesznek a visszamerítés után a hálóban maradt élő delfinek kiszabadítására úgy, hogy az élő delfinek kiszabaduljanak a zsákolási eljárás előtt; 130 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 04/4. kötet c) nem zsákolnak be vagy húznak be élő delfineket; d) kerülik a halászati műveletek során elfogott delfinek megsebesítését vagy megölését; e) befejezik a visszamerítést legkésőbb naplemente után 30 perccel, ahogyan azt a felek pontos és megbízható forrás segítségével meghatározzák. Ha a hálókivetés nem felel meg ennek a követelménynek, éjszakai kivetésnek számít; f) nem alkalmaznak robbanószert a delfineket is érintő halászati tevékenység egyetlen szakasza során sem (a víz alatti világítórakéták nem tekintendők robbanószernek); g) abbahagyják a hálóeresztést delfinre, ha elérték a DML-t; h) nem vetnek ki hálót szándékosan delfinre, ha a hajó nem rendelkezik DML-lel; i) az IRP által megállapított kritériumok alapján rendszeres hálóellenőrzést hajtanak végre annak biztosítására, hogy a delfinbiztonsági panel a megfelelő helyen legyen a visszamerítési eljárás alatt. Hangsúlyozni kell azonban, hogy a fenti követelmények nem eredményezhetik azt, hogy a legénység személyes biztonságát szükségtelenül veszélyeztető helyzetbe kerüljön. 4. Kivételek A DML-lel nem rendelkező hajó mentesül e melléklet 2. pontjának követelményei alól és az e melléklet 3. pontjában említett visszamerítési manőver elvégzésének kötelezettsége alól, ha a felette joghatóságot gyakorló fél másként nem határoz. Amennyiben egy ilyen hajó véletlenül delfint fog ki, minden rendelkezésére álló eszköz felhasználásával, beleértve a hálóhúzás megszakítását, és az e melléklet 3. pontjában előírt követelmények figyelembevételével megkísérli a delfin szabadon engedését. 5. A megfigyelőkkel szembeni bánásmód A kapitányok, a legénység és az egyéb személyzet betartják a hajóik fedélzetén lévő megfigyelőkkel kapcsolatban a II. melléklet 6. pontjában meghatározott kötelezettségeket. 6. A 363 metrikus tonnánál (400 tonnánál) kisebb hajók A 363 metrikus tonna (400 tonna) vagy annál kisebb hasznos teherbírású hajók szándékosan nem vethetnek ki hálót delfinre. 04/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 131 IX. MELLÉKLET A TONHAL-NYOMONKÖVETŐ ÉS -ELLENŐRZŐ PROGRAM ELEMEI 1. Az V. cikk (1) pontjának f) alpontja értelmében a felek kialakítanak egy programot a megállapodás területén hajóik által kifogott tonhalak nyomon követésére és ellenőrzésére, amely a következő elemekből áll: a) tömegkalkuláció alkalmazása a kifogott, partra rakott, feldolgozott és exportált tonhal nyomon követésére; b) kiegészítő intézkedések a jelenlegi megfigyelés fokozására, beleértve a képzési kritériumok kialakítását, valamint az ellenőrzési és jelentési képességek és eljárások javítására; c) a haltároló tartály helyének kijelölése, eljárások a zsákmány bélyegzéssel történő megjelölésére, a fedélzeti és fedélzet alatti nyomon követési és igazolási eljárások, vagy egyéb hasonlóan hatékony módszerek; d) a hajók azon rádióadásainak és faxüzeneteinek jelentése, fogadása és adatbankban való tárolása, amelyek az ilyen tonhalak nyomon követésével és ellenőrzésével kapcsolatos információt tartalmaznak; e) az ilyen tonhalak ellenőrzése és nyomon követése a parton a halászati, átrakodási és tartósítási folyamat során a fedélzeti megfigyelési program során készített feljegyzések segítségével; f) rendszeres és véletlenszerű ellenőrzések végzése a kifogott, partra rakott és feldolgozott tonhaltermékekkel kapcsolatban; g) jól időzített hozzáférés biztosítása a vonatkozó adatokhoz. 2. A felek saját területükön alkalmazzák ezt a programot a joghatóságuk alá tartozó hajókon és olyan tengeri területeken, amelyen szuverenitást vagy szuverén jogokat és joghatóságot gyakorolnak. 132 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 04/4. kötet X. MELLÉKLET A MEGFIGYELŐKNEK A FELEK ÜLÉSÉN VALÓ RÉSZVÉTELÉRE VONATKOZÓ IRÁNYMUTATÁSOK ÉS KRITÉRIUMOK 1. Az igazgató a VIII. cikk alapján összehívott felek ülésére meghív olyan kormányközi szervezeteket, amelyeknek munkája kapcsolódik e megállapodás végrehajtásához, valamint olyan nem szerződő feleket, amelyek részvétele elősegítheti e megállapodás végrehajtását. 2. Az e megállapodásra vonatkozó ügyekben elismert szakértelemmel rendelkező nem kormányzati szervezetek megfigyelőként részt vehetnek a felek VIII. cikk szerint összehívott ülésein, kivéve az ügyvezetői üléseket és a küldöttségvezetők üléseit. 3. A felek ülésén megfigyelőként részt venni szándékozó nem kormányzati szervezet részvételi szándékáról az ülést megelőzően legalább 50 nappal értesíti az igazgatót. Az igazgató legalább 45 nappal az ülés kezdete előtt értesíti a feleket az ilyen nem kormányzati szervezetek nevéről. 4. Amennyiben a felek ülése és az értesítés között 50 napnál rövidebb idő telik el, az igazgató nagyobb rugalmassággal rendelkezik a meghívók kiküldésének időzítésére. 5. Egy nem kormányzati szervezet csak akkor vehet részt megfigyelőként az ülésen, ha a kérdéses ülés kezdete előtt legalább 30 nappal a felek többsége hivatalosan nem nyújt be írásos ellentmondást. 6. A részt vevő megfigyelő: a) az e melléklet 2. pontja szerinti ülésen jelen lehet, de nem szavazhat; b) az elnök felkérésére az ülésen szóbeli nyilatkozatot tehet; c) az elnök engedélyével az ülésen dokumentumokat oszthat szét; d) adott esetben és az elnök jóváhagyásával egyéb tevékenységeket végezhet. 7. Az igazgató felkérheti a nem kormányzati szervezet megfigyelőit, hogy ésszerű díjakat fizessenek, és hogy viseljék részvételük költségeit (pl. másolási költségek). 8. A felek ülésére bebocsátott megfigyelőknek megküldik, vagy egyéb módon eljuttatják azokat a dokumentumokat, amelyek a felek számára általában rendelkezésre állnak, a bizalmas üzleti adatokat tartalmazók kivételével. 9. A felek ülésére bebocsátott megfigyelőknek be kell tartaniuk az ülés többi résztvevőjére vonatkozó szabályokat és eljárásokat