title: Rådets direktiv 1999/30/EG av den 22 april 1999 om gränsvärden för svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly i luften

eurovoc_concepts:
air quality
anhydride
dangerous substance
lead
oxide
pollution control

formats: html pdf print

text: 29. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 163/41 RÅDETS DIREKTIV 1999/30/EG av den 22 april 1999 om gränsvärden för svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly i luften EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV sjukhus. Medlemsstaterna får föreskriva att gräns- värdena skall uppnås vid en tidigare tidpunkt än den som fastställs i detta direktiv. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, särskilt artikel 130s. 1 i detta, med beaktande av kommissionens förslag (1), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), i enlighet med förfarandet i artikel 189c i fördraget (3), och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) På grundval av principerna i artikel 130r i fördraget föreskrivs i det europeiska gemenskapsprogrammet för politik och åtgärder som avser miljön och en hållbar utveckling (femte åtgärdsprogrammet för miljön) (4) särskilt ändringar i lagstiftningen om luftföroreningar. I detta program rekommenderas upprättandet av långsiktiga mål för luftkvaliteten. ingå som ett I artikel 129 i fördraget föreskrivs att hälsoskydds- kraven skall led i gemenskapens övriga politik. I artikel 3 o i fördraget föreskrivs att gemenskapens verksamhet skall innefatta bidrag till att uppnå en hög hälsoskyddsnivå. I enlighet med artikel 4. 5 i rådets direktiv 96/ 62/EG av den 27 september 1996 om utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten (5) skall rådet anta den lagstiftning som avses i artikel 4. 1 och de bestämmelser som avses i artikel 4. 3 och 4. 4. De gränsvärden som fastställs i detta direktiv är minimigränsvärden. I enlighet med artikel 130t i fördraget införa strängare gränsvärden. I synnerhet får strängare gränsvärden införas för att skydda hälsan hos käns- liga befolkningsgrupper som barn och patienter på får medlemsstater behålla eller (1) EGT C 9, 14. 1. 1998, s. 6. (2) EGT C 214, 10. 7. 1998, s. 1. (3) Europaparlamentets yttrande av den 13 maj 1998 (EGT C 167, 1. 6. 1998, rådets gemensamma ståndpunkt av den 24 september 1998 (EGT C 360, 23. 11. 1998, s. 99) och Euro- paparlamentets beslut av den 13 januari 1999 (EGT C 104, 14. 4. 1999, s. 44). s. 103), (4) EGT C 138, 17. 5. 1993, s. 5. (5) EGT L 296, 21. 11. 1996, s. 55. (5) (6) (7) (8) (9) Ekosystemen bör skyddas mot de skadliga verk- ningarna av svaveldioxid. Vegetationen bör skyddas mot de skadliga verkningarna av kväveoxider. Olika typer av partiklar kan ha olika skadliga verk- ningar på människors hälsa. Det finns belägg för att risker för människors hälsa som har samband med exponering för konstgjorda partiklar är högre än risker som har samband med exponering för partiklar som förekommer naturligt i luften. Enligt direktiv 96/62/EG krävs det att handlings- planer upprättas för zoner inom vilka koncentratio- nerna av föroreningar i luften överskrider gränsvär- dena plus tillämpliga tillfälliga toleransmarginaler för att säkerställa överensstämmelse med gränsvär- dena vid de angivna tidpunkterna. I den utsträck- ning sådana handlingsplaner och andra metoder för att minska föroreningarna gäller partiklar bör de syfta till att minska koncentrationerna av fina partiklar som en del av den totala minskningen av koncentrationen av partiklar. Enligt direktiv 96/62/EG bör de numeriska gräns- värdena och tröskelvärdena bygga på resultaten av internationellt forskningsarbete på det aktuella området. Kommissionen skall utvärdera de faktorer som gräns- och tröskelvärdena grundar sig på genom att beakta de senaste rönen i den vetenskap- liga forskningen inom det berörda epidemiologiska området och miljöområdet och de senaste fram- stegen när det gäller mätmetoder. För att underlätta översynen av det här direktivet år 2003 bör kommissionen och medlemsstaterna överväga att stimulera forskning om verkningarna av de föroreningar som nämns i detta, nämligen svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly. L 163/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 1999 (10) (11) Standardiserad och exakt mätteknik samt gemen- samma kriterier för lokalisering av mätstationer är ett viktigt inslag vid utvärdering av luftkvaliteten i syfte att erhålla jämförbar information i hela gemenskapen. I enlighet med artikel 12. 1 i direktiv 96/62/EG får de ändringar som är nödvändiga för anpassning till vetenskapliga och tekniska framsteg endast gälla kriterier och teknik för att utvärdera koncentratio- nerna av svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly och/eller detaljerade föreskrifter för överlämnande av information till kommis- sionen, och får inte leda till att gränsvärdena eller tröskelvärdena direkt eller indirekt ändras. (12) Aktuell information om koncentrationerna av svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly i luften bör vara lätt tillgänglig för allmän- heten. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Mål Målen för detta direktiv är att  fastställa gränsvärden och, när så är lämpligt, tröskel- värden för koncentrationer av svaveldioxid, kvävedi- oxid och kväveoxider, partiklar och bly i luften så att skadliga effekter på människors hälsa och på miljön i sin helhet kan undvikas, förebyggas eller minskas,  utvärdera koncentrationer av svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly i luften på grundval av gemensamma metoder och kriterier,  inhämta adekvata uppgifter om koncentrationer av svaveldioxid, kvävedioxid och i kväveoxider, partiklar och bly i luften samt säkerställa att uppgifterna görs tillgängliga för allmänheten,  bibehålla luftkvaliteten där den är god och att med avseende på svaveldioxid, kvävedioxid och kväve- oxider, partiklar och bly förbättra den i övriga fall. Artikel 2 Definitioner I detta direktiv avses med 1) luften: utomhusluften i troposfären med undantag för arbetsplatser, 2) förorening: varje ämne som människan direkt eller luften och som kan ha skadliga indirekt tillför effekter på människors hälsa eller på miljön i dess helhet, 3) nivå: koncentration av en förorening i luften eller deposition av en förorening på ytor, vid ett givet tillfälle, 4) utvärdering: varje metod som används för att mäta, förutse eller uppskatta nivån för en viss beräkna, förorening i luften, 5) gränsvärde: en nivå, fastställd på vetenskaplig grund i syfte att undvika, förebygga eller minska de skadliga effekterna på människors hälsa och/eller på miljön i dess helhet, som skall uppnås inom en viss tidsfrist och som inte får överskridas sedan den nåtts, 6) tröskelvärde: en nivå utöver vilken en kortvarig expo- nering utgör en risk för människors hälsa och vid vilken medlemsstaterna vidta åtgärder enligt direktiv 96/62/EG, omedelbart skall 7) toleransmarginal: det procenttal med vilken gräns- får överskridas på de villkor som anges i värdet direktiv 96/62/EG, 8) zon: del av medlemsstaternas territorium som avgrän- sats av dessa, 9) tätbebyggelse: av en befolk- zon som utmärks ningskoncentration på mer än 250 000 invånare eller, om befolkningskoncentrationen är högst 250 000 invånare, en sådan befolkningstäthet per km2 att utvärdering och säkerställande av luftkvaliteten från medlemsstaternas sida är motiverad, 10) kväveoxider (NOx ): summan av kväveoxid och kväve- dioxid sammanräknad i ppb och uttryckt som mikro- gram kvävedioxid per kubikmeter, 11) PM10 : partiklar (”particulate matter”) som passerar genom ett selektivt intag som med 50 % effektivitet skiljer av partiklar med en aerodynamisk diameter av 10 µm, 12) PM2,5 : partiklar (”particulate matter”) som passerar genom ett selektivt intag som med 50 % effektivitet skiljer av partiklar med en aerodynamisk diameter av 2,5 µm, 13) övre utvärderingströskel: en nivå som specificeras i bilaga V och under vilken en kombination av mätningar och modelleringsmetoder får användas för att utvärdera luftkvaliteten, i enlighet med artikel 6. 3 i direktiv 96/62/EG, 14) nedre utvärderingströskel: en nivå som specificeras i bilaga V och under vilken endast modelleringsme- toder eller objektiv uppskattning får användas för att utvärdera luftkvaliteten, i enlighet med artikel 6. 4 i direktiv 96/62/EG, 29. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 163/43 15) naturfenomen: vulkanutbrott, aktivitet, geotermisk aktivitet, okontrollerade bränder på land, hård vind eller atmosfärisk resuspension eller trans- port av naturliga partiklar från torra områden, seismisk 16) fasta mätningar: mätningar som genomförs i enlighet med artikel 6. 5 i direktiv 96/62/EG. Artikel 3 Svaveldioxid 1. Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att koncentrationerna av svaveldioxid i luften vid utvärdering enligt artikel 7 inte överskrider de gränsvärden som anges i avsnitt I i bilaga I från och med de datum som där fastställs. De toleransmarginaler som anges i avsnitt I i bilaga I skall tillämpas enligt artikel 8 i direktiv 96/62/EG. Tröskelvärdet för koncentrationer av svaveldioxid i 2. luften anges i avsnitt II i bilaga I. av svaveldioxid uppmätt under 3. Medlemsstaterna skall, när det är praktiskt genom- förbart, för att bistå kommissionen med att sammanställa den rapport som avses i artikel 10 till och med den 31 december 2003 registrera uppgifter om genomsnittliga koncentrationer tio minuter från vissa mätstationer som valts ut av medlems- staterna som varande representativa för luftkvaliteten i bebodda områden nära källorna och vid vilka timkoncen- trationerna mäts. Samtidigt som uppgifter om timkoncen- trationerna registreras i enlighet med artikel 11. 1 i direktiv 96/62/EG skall medlemsstaterna, när det gäller de utvalda mätstationerna till kommissionen, meddela antalet tiominuterskoncentrationer som översteg 500 µg/ m3, antalet dagar under kalenderåret då detta inträffade, antalet av dessa dagar då timkoncentrationerna av svavel- dioxid samtidigt översteg 350 µg/m3 och den högsta koncentrationen som registrerats under en tiominuterspe- riod. 4. Medlemsstaterna får ange zoner eller tätbebyggelse där de gränsvärden för svaveldioxid som avses i avsnitt I i bilaga I överskrids på grund av koncentrationer av svavel- dioxid i luften som beror på naturliga källor. Medlemssta- terna skall till kommissionen översända en förteckning över sådana zoner eller sådan tätbebyggelse tillsammans med uppgifter om de svaveldioxidkoncentrationer och svaveldioxidkällor som förekommer där. När medlemssta- terna underrättar kommissionen i enlighet med artikel 11. 1 i direktiv 96/62/EG skall de tillhandahålla det nödvändiga underlaget för att påvisa att eventuella över- skridanden beror på naturliga källor. I sådana zoner eller i sådan tätbebyggelse skall medlems- staterna vara skyldiga att genomföra handlingsplaner i enlighet med artikel 8. 3 i direktiv 96/62/EG endast i de fall då de gränsvärden som avses i avsnitt I i bilaga I överskrids på grund av konstgjorda emissioner. Artikel 4 Kvävedioxid och kväveoxider 1. Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att koncentrationerna i luften av kvävedi- oxid, och där det är tillämpligt, av kväveoxider, vid utvär- dering enligt artikel 7 inte överskrider de gränsvärden som anges i avsnitt I i bilaga II från och med de datum som fastställs i bilagan. De toleransmarginaler som anges i avsnitt I i bilaga II skall tillämpas enligt artikel 8 i direktiv 96/62/EG. Tröskelvärdena för koncentrationer av kvävedioxid i 2. luften finns angivna i avdelning II i bilaga II. Artikel 5 Partiklar 1. Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att koncentrationen PM 10 i luften vid utvär- dering enligt artikel 7 inte överskrider de gränsvärden som anges i avsnitt I i bilaga III från och med de datum som fastställs i bilagan. De toleransmarginaler som anges i avsnitt I i bilaga III skall tillämpas enligt artikel 8 i direktiv 96/62/EG. tillhandahålla uppgifter om PM 2. Medlemsstaterna skall säkerställa att mätstationer för att -koncentrationen upprättas och är i drift. Antalet stationer där PM 2,5 mäts och lokaliseringen av dessa skall avgöras av medlemssta- -koncentrationer som uppmäts terna själva så att de PM2,5 är representativa för medlemsstaten i fråga. Där det är möjligt bör provtagningsplatserna samordnas med prov- tagningsplatser för PM 2,5. 10 Medlemsstaterna skall en gång om året, senast nio månader efter årets utgång, till kommissionen överlämna det aritmetiska medelvärdet, medianvärdet, den 98:e percentilen samt den högsta koncentration som beräknats utifrån mätningarna av PM 2,5 under 24 timmar det året. Den 98:e percentilen skall beräknas enligt förfarandet i avsnitt 4 i bilaga I till rådets beslut 97/101/EG om inrät- tande av ett ömsesidigt utbyte av information och uppgifter från nätverk och enskilda stationer som mäter luftförorening i medlemsstaterna (1). 3. De åtgärdsplaner för PM 10 som har utarbetats enligt artikel 8 i direktiv 96/62/EG och allmänna strategier för att minska koncentrationerna av PM10 skall även syfta till att minska koncentrationerna av PM2,5. (1) EGT L 35, 5. 2. 1997, s. 14. L 163/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 1999 överskrider som avsevärt 4. Där de gränsvärden för PM 10 som avses i avsnitt I i bilaga III överskrids på grund av koncentrationer av PM10 i luften som beror på naturfenomen och detta får till följd koncentrationer normal bakgrundsnivå från naturliga källor, skall medlemsstaterna informera kommissionen i enlighet med artikel 11. 1 i direktiv 96/62/EG tillsammans med nödvändiga bevis för att visa att dessa överskridanden beror på naturliga orsaker. I sådana fall skall medlemsstaterna vara skyldiga att genomföra handlingsplaner i enlighet med artikel 8. 3 i direktiv 96/62/EG endast när de gränsvärden som avses i avsnitt I i bilaga III överskrids på grund av andra orsaker än naturfenomen. 5. Medlemsstaterna får ange zoner eller tätbebyggelse där de gränsvärden för PM 10 som avses i avsnitt I i bilaga i III överskrids på grund av koncentrationer av PM10 luften som beror på resuspension av partiklar efter sand- ning av vägar under vintern. Medlemsstaterna skall till kommissionen översända en förteckning över sådana zoner tillsammans med sådan tätbebyggelse eller uppgifter om de PM 10-koncentrationer och PM10-källor som förekommer där. När medlemsstaterna underrättar kommissionen i enlighet med artikel 11. 1 i direktiv 96/ 62/EG skall de lämna det nödvändiga underlaget för att visa att eventuella överskridanden beror på sådana resus- penderade partiklar samt att rimliga åtgärder har vidtagits för att sänka koncentrationerna. I sådana zoner eller sådan tätbebyggelse skall medlemssta- terna vara skyldiga att genomföra handlingsplaner i enlighet med artikel 8. 3 i direktiv 96/62/EG endast i de fall då de gränsvärden som avses i avsnitt I i bilaga III överskrids på grund av andra PM -nivåer än de som 10 härrör från vintersandning av vägar. Artikel 6 Bly Medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att koncentrationerna av bly i luften vid utvär- dering enligt artikel 7 inte överskrider det gränsvärde som anges i avsnitt I i bilaga IV från och med de datum som fastställs i bilagan. De toleransmarginaler som anges i avsnitt I i bilaga IV skall tillämpas enligt artikel 8 i direktiv 96/62/EG. Artikel 7 Utvärdering av koncentrationerna 1. De övre och nedre utvärderingströsklarna för svavel- dioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly, för de ändamål som anges i artikel 6 i direktiv 96/62/EG, återfinns i avsnitt I i bilaga V. Klassificeringen av zonerna eller tätbebyggelsen för de ändamål som anges i nämnda artikel 6 bör ses över minst vart femte år enligt förfarandet i avsnitt II i bilaga V. Klassificeringen bör ses över tidigare om det inträffar viktiga förändringar med betydelse för koncentrationerna luften av svaveldioxid, kvävedioxid eller, där det är i tillämpligt, kväveoxider, partiklar eller bly. 2. I bilaga VI återfinns kriterier för fastställandet av lokalisering av provtagningsplatser för mätning av svavel- dioxid, kväveoxider, partiklar och bly i luften. I bilaga VII fastställs det lägsta antalet fasta provtagningsplatser för fast mätning av koncentrationer av varje berörd förore- ning som skall upprättas i de zoner eller tätbebyggelser inom vilka mätning krävs, om fast mätning är den enda källan till uppgifter om koncentrationer i zonen respek- tive tätbebyggelsen. För zoner och tätbebyggelse där uppgifter från 3. för kontinuerlig mätning kompletteras med stationer uppgifter från andra källor, t. ex. utsläppsinventeringar, indikativa mätmetoder och luftkvalitetsmodellering, skall det antal fasta stationer för mätning som skall upprättas och den rumsliga upplösningen i andra metoder vara tillräckliga för att göra det möjligt att fastställa koncentra- tionerna av luftföroreningar i enlighet med avsnitt I i bilaga VI, och i avsnitt I i bilaga VIII. 4. För zoner och tätbebyggelse där inga mätningar krävs, får metoder för modellering eller objektiv uppskatt- ning användas. Referensmetoder 5. svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider samt för att ta prover på och analysera bly återfinns i avsnitt I–III i bilaga IX. analysera för att Referensmetoden för att ta prover på och mäta PM återfinns i avsnitt IV i bilaga IX. 10 Interimsutkastet till referensmetod för att ta prover på och mäta PM återfinns i avsnitt V i bilaga IX. 2,5 I avsnitt VI i bilaga IX återfinns referensmetoder för luftkvalitetsmodellering. 6. Medlemsstaterna skall 18 månader efter det att detta direktiv trätt i kraft underrätta kommissionen om de metoder som använts för den preliminära utvärderingen av luftkvaliteten enligt artikel 11. 1 d i direktiv 96/62/EG. Ändringar 7. anpassa som är nödvändiga bestämmelserna i denna artikel samt i bilagorna V–IX till framsteg på det vetenskapliga och tekniska området skall antas enligt förfarandet i artikel 12 i direktiv 96/62/ EG. för att 29. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 163/45 Artikel 8 Information till allmänheten 1. Medlemsstaterna skall säkerställa att allmänheten, liksom berörda organisationer, t. ex. miljöorganisationer, konsumentorganisationer, organisationer som företräder känsliga befolkningsgruppers intressen och övriga rele- vanta hälso- och sjukvårdsorgan rutinmässigt får tillgång till aktuella upplysningar om koncentrationerna av svavel- dioxid, kvävedioxid och kväveoxider, partiklar och bly i luften, med hjälp av till exempel radio och TV, tidningar, informationstavlor eller datanättjänster. Upplysningarna om koncentrationer i luften av svaveldi- oxid, kvävedioxid och kväveoxider och partiklar skall uppdateras minst en gång om dagen, och när det gäller timvärdena för svaveldioxid och kvävedioxid skall upplys- ningarna när så är möjligt uppdateras en gång i timmen. Upplysningar om blykoncentrationer skall uppdateras en gång i kvartalet. Ett minimikrav är att alla överskridanden av gränsvärden och tröskelvärden för koncentrationerna anges under de genomsnittsperioder som förtecknas i bilagorna I–IV. En kortfattad bedömning beträffande gränsvärden och trös- kelvärden skall också tillhandahållas liksom lämplig information om följder för hälsan. tillgängliga för 2. När planer eller program görs allmänheten enligt artikel 8. 3 i direktiv 96/62/EG, inbe- gripet de planer eller program som avses i artiklarna 3. 4, 5. 4 och 5. 5 i detta direktiv, skall medlemsstaterna även göra dem tillgängliga för de organisationer som avses i punkt 1. 3. När det tröskelvärde i bilaga I och bilaga II över- skrids, skall det i den information som i enlighet med artikel 10 i direktiv 96/62/EG skall lämnas till allmän- heten ingå åtminstone de uppgifter som finns förtecknade i avsnitt III i bilaga I och bilaga II. 4. Information till allmänhet och organisationer enligt punkterna 1 och 3 skall vara tydlig, begriplig och lättill- gänglig. Artikel 9 Upphävanden och övergångsbestämmelser 1. Rådets direktiv 80/779/EEG av den 15 juli 1980 om gränsvärden och vägledande värden för luftkvalitet med avseende på svaveldioxid och svävande partiklar (1) upphör att gälla från och med den 19 juli 2001 med undantag för följande: Artiklarna 1, 2. 1, 3. 1, 9, 15 och 16 i direktiv 80/779/EEG samt bilagorna I, III b och IV till detta upphör att gälla med verkan från och med den 1 januari 2005. 2. Rådets direktiv 82/884/EEG av den 3 december 1982 om gränsvärde för bly i luften (2) upphör att gälla från och med den 19 juli 2001 med undantag för följande: Artiklarna 1, 2, 3. 1, 7, 12 och 13 i direktiv 82/884/EEG upphör att gälla med verkan från och med den 1 januari 2005. 3. Rådets direktiv 85/203/EEG av den 7 mars 1985 om luftkvalitetsnormer för kvävedioxid (3) upphör att gälla från och med den 19 juli 2001 med undantag för följande: Artiklarna 1. 1 första strecksatsen, 1. 2, 2 första strecksatsen, 3. 1, 5, 9, 15 och 16 i direktiv 85/203/EEG samt bilaga I till detta upphör att gälla med verkan från och med den 1 januari 2010. Från och med den 19 juli 2001 skall medlemssta- 4. terna använda sådana mätstationer och andra metoder för utvärdering av luftkvaliteten som uppfyller kraven i detta direktiv vid utvärdering av koncentrationer i luften av svaveldioxid, kväveoxider och bly i syfte att erhålla uppgifter för att styrka att de följer de gränsvärden som fastställs i direktiv 80/779/EEG, direktiv 82/884/EEG och direktiv 85/203/EEG till dess att de gränsvärden som fastställs i dessa direktiv upphör att gälla. 5. Från och med den 19 juli 2001 får medlemsstaterna använda sådana mätstationer och andra metoder för utvär- dering av luftkvaliteten som uppfyller kraven i detta direktiv för PM vid utvärdering av koncentrationer av svävande partiklar i syfte att styrka att de följer de gräns- värden som fastställs för den totala mängden svävande partiklar i bilaga IV i direktiv 80/779/EEG, men för att styrka att de följer dessa gränsvärden skall de insamlade uppgifterna multipliceras med 1,2. 10 6. Varje år och inom nio månader efter varje års slut skall medlemsstaterna, i enlighet med förfarandet i artikel 11 i direktiv 96/62/EG och till dess att de berörda gräns- värdena upphör att gälla, lämna uppgifter till kommis- sionen om varje överskridande av gränsvärdena i direktiv 80/779/EEG, 82/884/EEG och 85/203/EEG tillsammans med de registrerade värdena, orsakerna till varje registrerat fall samt vilka åtgärder som vidtagits för att undvika varje upprepning. 7. I de zoner där den berörda medlemsstaten anser det nödvändigt att begränsa eller förebygga en förutsebar ökning av föroreningarna genom svaveldioxid, kvävedi- oxid eller svävande partiklar får den fortsätta att använda de vägledande värdena för skydd av ekosystem i bilaga II till direktiv 80/779/EEG och bilaga II till direktiv 85/ 203/EEG. (1) EGT L 229, 30. 8. 1980, s. 30. (2) EGT L 378, 31. 12. 1982, s. 15. (3) EGT L 87, 27. 3. 1985, s. 1. L 163/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 1999 Artikel 10 Rapport och översyn påföljder skall vara effektiva, proportionella och avskräck- ande. Kommissionen skall till Europaparlamentet och rådet senast den 31 december 2003 överlämna en rapport som är grundad på erfarenheterna från tillämpningen av detta direktiv, särskilt på resultaten av de senaste vetenskapliga rönen om effekterna på människors hälsa och på ekosys- temen av exponering för svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider, olika fraktioner av partiklar och bly och på den tekniska utvecklingen, inbegripet framsteg som gjorts beträffande mätmetoder och andra sätt att utvärdera koncentrationer av partiklar i luften samt deposition av partiklar och bly på ytor. I syfte att bibehålla en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön samt med beaktande av de erfarenheter som gjorts vid tillämpningen av detta direktiv i medlems- staterna och i synnerhet de förhållanden, enligt föreskrif- terna i bilaga VI, under vilka mätningarna har utförts, kommer denna rapport, när så är lämpligt, att åtföljas av förslag till ändringar av detta direktiv. Kommissionen kommer särskilt att granska gränsvärdena i den andra etappen för PM 10 i syfte att göra dessa obligatoriska samt överväga om gränsvärdena för den andra etappen och, när så är lämpligt, för den första etappen, skall bekräftas eller modifieras. Kommissionen skall dessutom ägna särskild uppmärksamhet åt att, när så är lämpligt, fastställa gräns- värden för PM2,5 eller olika fraktioner av partiklar, och kommissionen skall granska årsgränsvärdet för skydd av människors hälsa beträffande kvävedioxid och lägga fram ett förslag om att bekräfta eller modifiera detta värde. Den skall också granska timgränsvärdet för kvävedioxid mot riktlinjer och bakgrund av Världshälsoorganisationens överväga om gränsvärdet skall bekräftas eller modifieras. Kommissionen kommer också att överväga, när så är lämpligt, huruvida tröskelvärden, som är förenliga med övriga föroreningar i detta direktiv, för PM eller särskilda fraktioner av partiklar kan fastställas. , PM 2,5 10 Artikel 11 Påföljder Medlemsstaterna skall besluta om de påföljder som skall tillämpas vid överträdelser av de nationella bestämmelser som antas för tillämpningen av detta direktiv. Dessa Artikel 12 Genomförande 1. Medlemsstaterna skall senast den 19 juli 2001 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga följa detta direktiv. De skall genast underrätta för att kommissionen om detta. När medlemsstaterna antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare före- skrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. 2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de centrala bestämmelser i nationell lagstift- ning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Artikel 13 Ikraftträdande Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 14 Adressater Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i Luxemburg den 22 april 1999. På rådets vägnar W. MÜLLER Ordförande 29. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 163/47 BILAGA I GRÄNSVÄRDEN OCH TRÖSKELVÄRDE FÖR SVAVELDIOXID I. Gränsvärden för svaveldioxid Gränsvärden skall anges i µg/m3. Volymen skall standardiseras vid följande temperatur- och tryckförhål- landen: 293 °K och 101,3 kPa. Genomsnitts- grundandetid Gränsvärde Toleransmarginal Datum då gränsvärdet skall ha uppnåtts 1. Timgränsvärde 1 timme för för skydd människors hälsa 2. Dygnsgränsvärde för för skydd människors hälsa 24 timmar 3. Gränsvärde skydd ekosystem för för Kalenderår och under vinterpe- rioden (1 okto- ber–31 mars 1 januari 2005 detta (43 %) 150 µg/m3 då direktiv träder i kraft. Denna marginal skall från den 1 januari 2001 minskas var 12:e månad med samma procenttal varje år för att nå 0 % den 1 januari 2005. Ingen 1 januari 2005 350 µg/m3. Vär- det får inte över- skridas mer än 24 gånger per ka- lenderår 125 µg/m3. Vär- det får inte över- skridas mer än 3 gånger per kalen- derår 20 µg/m3 Ingen 19 juli 2001 II. Tröskelvärde för svaveldioxid 500 µg/m3 uppmätt under tre på varandra följande timmar på platser som är representativa för luftkvali- teten inom ett område på minst 100 km2 eller för en hel zon eller tätbebyggelse, beroende på vilken som är minst. III. Minsta mängd uppgifter som skall lämnas till allmänheten då tröskelvärdet för svaveldioxid överskrids De uppgifter som skall lämnas till allmänheten bör åtminstone omfatta följande:  Datum, tidpunkt och plats för det inträffande samt orsaken när den är känd.  Prognoser:  Förändringar i koncentrationen (förbättring, stabilisering eller försämring). Orsaken till förväntade förändringar.  Berört geografiskt område.  Varaktighet.  Vilken typ an befolkningsgrupp som eventuellt kan vara känslig för det inträffade.  Vilka försiktighetsåtgärder som den berörda känsliga befolkningsgruppen skall vidta. L 163/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 1999 BILAGA II GRÄNSVÄRDEN FÖR KVÄVEDIOXID (NO2 ) SAMT TRÖSKEL- ) OCH KVÄVEOXIDER (NO x VÄRDE FÖR KVÄVEDIOXID I. Gränsvärden för kvävedioxid och kväveoxid Gränsvärden skall anges i µg/m3. Volymen skall standardiseras vid följande temperatur- och tryckförhål- landen: 293 °K och 101,3 kPa. Genomsnitts- grundande tid Gränsvärde Toleransmarginal 1. Timgränsvärde för skydd för männi- skors hälsa 1 timme 200 µg/m3 NO2. Värdet inte får överskridas mer än 18 gånger per kalenderår 2. Årsgränsvärde för skydd för männi- skors hälsa Kalenderår 40 µg/m3 NO2 träder 50 % då detta direk- tiv i kraft. Denna marginal skall från den 1 januari 2001 minskas var 12:e månad med procenttal samma varje år för att nå 0 % den 1 januari 2010. träder 50 % då detta direk- i kraft. tiv Denna marginal skall från den 1 januari 2001 minskas var 12:e månad med procenttal samma varje år för att nå 0 % den 1 januari 2010. Datum då gränsvärdet skall ha uppnåtts 1 januari 2010 1 januari 2010 3. Årsgränsvärde för skydd för växtlig- heten Kalenderår 30 µg/m3 NOx Ingen 19 juli 2001 II. Tröskelvärde för kvävedioxid 400 µg/m3 uppmätt under tre på varandra följande timmar på platser som är representativa för luftkvali- teten inom ett område på minst 100 km2 eller för en hel zon eller tätbebyggelse, beroende på vilken som är minst. III. Minsta mängd uppgifter som skall lämnas till allmänheten då tröskelvärdet för kvävedioxid överskrids De uppgifter som skall lämnas till allmänheten bör åtminstone omfatta följande:  Datum, tidpunkt och plats för det inträffade samt orsaken när den är känd.  Prognoser:  Förändringar i koncentrationen (förbättring, stabilisering eller försämring). Orsaken till förväntade förändringar.  Berört geografiskt område.  Varaktighet.  Vilken typ av befolkningsgrupp som eventuellt kan vara känslig för det inträffade.  Vilka försiktighetsåtgärder som den berörda känsliga befolkningsgruppen skall vidta. 29. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 163/49 BILAGA III GRÄNSVÄRDEN FÖR PARTIKLAR (PM10 ) Genomsnitts- grundandetid Gränsvärde Toleransmarginal ETAPP 1 1. Dygnsgränsvärde för skydd för människors hälsa 24 timmar 50 µg/m3 PM10. Värdet får inte överskridas mer än 35 gånger per år 2. Årsgränsvärde för skydd Kalenderår för människors hälsa 40 µg/m3 PM 10 50 % då detta direktiv träder i kraft. Denna från den skall marginal 1 januari 2001 minskas var 12:e månad med samma procenttal varje år för att nå 0 % den 1 januari 2005. detta direktiv 20 % då kraft. Denna träder i marginal från den skall 1 januari 2001 minskas var 12:e månad med samma procenttal varje år för att nå 0 % den 1 januari 2005. Datum då gränsvärdet skall ha uppnåtts 1 januari 2005 1 januari 2005 ETAPP 2 (1) 1. Dygnsgränsvärde för skydd för människors hälsa 24 timmar 50 µg/m3 PM. Värdet får 10 inte överskridas mer än 7 gånger per år Skall härledas ur uppgif- terna och motsvara gräns- värdet under etapp 1. 1 januari 2010 2. Årsgränsvärde för skydd Kalenderår för människors hälsa 20 µg/m3 PM10 1 januari 2010 50 % den 1 januari 2005. marginal Denna skall minskas var 12:e månad med samma procenttal varje att nå 0 % den år 1 januari 2010. för (1) Vägledande gränsvärden skall ses över mot bakgrund av ytterligare information om hälso- och miljöeffekter, teknisk genomförbarhet och erfarenheter från tillämpningen i medlemsstaterna av gränsvärdena i etapp 1. L 163/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 1999 BILAGA IV GRÄNSVÄRDE FÖR BLY Genomsnitts- grundande tid Gränsvärde Toleransmarginal Datum då gränsvärdet skall ha uppnåtts Årsgränsvärde för skydd för männi- skors hälsa Kalenderår 0,5 µg/m3 (1) 100 % då detta direktiv träder i kraft. Denna marginal skall från den 1 januari 2001 minskas var 12:e månad med samma procenttal varje år för att nå 0 % den 1 januari 2005, eller den 1 januari 2010 i o- av medelbar närhet punktkällor särskilda som skall anmälas till kommissionen. 1 januari 2005 eller 1 ja- nuari 2010 i omedelbar närhet av särskilda indust- riella källor som ligger på platser som förorenats av decennier industriell av verksamhet. Dessa källor skall anmälas till kommis- sionen senast den 19 juli 2001 (2). I sådana fall skall gränsvärdet från den 1 ja- nuari 2005 vara 1,0 µg/m3. (1) Vid den översynsprocess som föreskrivs för detta direktiv i artikel 10 skall man överväga att komplettera eller ersätta gränsvärdet med ett gränsvärde för deposition i omedelbar närhet av punktkällorna. (2) Denna anmälan skall åtföljas av en lämplig motivering. Det område inom vilket högre gränsvärden gäller får inte sträcka sig mer än 1 000 m från sådana särskilda källor. 29. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 163/51 BILAGA V FASTSTÄLLANDE AV KRAV FÖR UTVÄRDERING AV KONCENTRATIONER AV SVAVEL- ) OCH BLY I ), PARTIKLAR (PM ) OCH KVÄVEOXIDER (NO DIOXID, KVÄVEDIOXID (NO x 2 10 LUFTEN INOM EN ZON ELLER EN TÄTBEBYGGELSE I. Övre och nedre utvärderingströsklar Följande övre och nedre utvärderingströsklar skall tillämpas: a) SVAVELDIOXID Övre utvärderingströskel Nedre utvärderingströskel Skydd för människors hälsa Skydd för ekosystem 60 % av dygnsgränsvärdet (75 µg/m3, värdet inte över- skridas mer än 3 gånger per kalenderår) får 40 % av dygnsgränsvärdet (50 µg/m3, värdet inte över- skridas mer än 3 gånger per kalenderår) får 60 % av gränsvärdet för vinter- perioden (12 µg/m3) 40 % av gränsvärdet för vinter- perioden (8 µg/m3) b) KVÄVEDIOXID OCH KVÄVEOXIDER Timgränsvärde för skydd för människors hälsa (NO ) 2 Årsgränsvärde för skydd för människors hälsa (NO ) 2 Årsgränsvärde för skydd för växtligheten (NO ) x Övre utvärderingströskel Nedre utvärderingströskel 70 % av gränsvärdet (140 µg/m3, värdet får inte överskridas mer gånger per än 18 kalenderår) 50 % av gränsvärdet (100 µg/m3, värdet får inte överskridas mer än 18 gånger per kalenderår) 80 % av gränsvärdet (32 µg/m3) 80 % av gränsvärdet (24 µg/m3) 65 % gränsvärdet (26 µg/m3) 65 % av (19,5 µg/m3) gränsvärdet c) PARTIKLAR De övre och nedre utvärderingströsklarna för PM 1 januari 2010. 10 bygger på de vägledande gränsvärdena för den Dygnsgenomsnittet Årsgenomsnittet Övre utvärderingströskel Nedre utvärderingströskel gränsvärdet (30 60 % av µg/m3, värdet inte över- skridas mer än 7 gånger per kalenderår) får gränsvärdet (20 40 % av µg/m3, värdet inte över- skridas mer än 7 gånger per kalenderår) får 70 % av gränsvärdet (14 µg/m3) 50 % av gränsvärdet (10 µg/m3) L 163/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 1999 d) BLY Övre utvärderingströskel 70 % av gränsvärdet (0,35 µg/m3) Nedre utvärderingströskel 50 % av gränsvärdet (0,25 µg/m3) Årsgenomsnittet II. Fastställande av huruvida de övre och nedre utvärderingströsklarna har överskridits Huruvida de övre och nedre utvärderingströsklarna har överskridits skall fastställas på grundval av koncen- trationerna under de fem föregående åren i de fall då det finns tillräckliga uppgifter tillgängliga. En utvärderingströskel skall anses ha överskridits om det sammanlagda antalet gånger som tröskeln har överskridits under dessa fem år är fler än tre gånger det tillåtna antalet överskridanden per år. När det inte finns uppgifter tillgängliga för alla fem åren får medlemsstaterna kombinera resultat från korta mätperioder under året och på platser som sannolikt är typiska för den högsta föroreningsnivån med resultat från uppgifter i utsläppsinventeringar och från modellering för att fastställa om de övre och nedre utvärderingströsklarna har överskridits. 29. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 163/53 BILAGA VI LOKALISERING AV PROVTAGNINGSPLATSER FÖR MÄTNING AV SVAVELDIOXID, KVÄVEDIOXID OCH KVÄVEOXIDER, PARTIKLAR OCH BLY I LUFTEN Följande beaktanden gäller för fasta mätningar: I. Hur provtagningsplatsen skall väljas a) Skydd för människors hälsa Provtagningsplatser med inriktning på skyddet för människors hälsa bör väljas så att de ger i) uppgifter om de områden inom en zon och tätbebyggelse som har de högsta koncentrationerna för vilka befolkningen troligtvis är direkt eller indirekt utsatt för under en period som är betydande i förhållande till perioden under vilken gränsvärdenas genomsnitt uppmätts, ii) sådana uppgifter om nivåer i andra områden inom en zon och tätbebyggelse som är representativa för den exponering som befolkningen i allmänhet är utsatt för. Provtagningsplatserna bör generellt sett förläggas så att mätningar inom mycket små mikromiljöer i deras omedelbara närhet undviks. Som riktlinje kan anges att en provtagningsplats bör ligga så att den är representativ för luftkvaliteten i ett omgivande område som omfattar minst 200 m2 i trafikmiljö och flera kvadratkilometer vid en plats med urban bakgrund. Provtagningsplatserna bör, när så är möjligt, också vara representativa för liknande platser som inte ligger i deras omedelbara närhet. Hänsyn bör tas till behovet att lokalisera provtagningsplatser till öar, där detta är nödvändigt för att skydda människors hälsa. b) Skydd för ekosystem och växtlighet Provtagningsplatser med inriktning på att skydda ekosystem eller växtlighet bör ligga minst 20 km från tätbebyggelse eller 5 km från andra bebyggda områden, industriella anläggningar eller en motorväg. Man bör tänka på ett en provtagningsplats skall väljas så att den är representativ för luftkvaliteten i ett omgivande område som omfattar minst 1 000 km2. Medlemsstaterna får besluta att en provtagnings- plats skall ligga närmare eller vara representativ för luftkvaliteten i ett mindre område med hänsyn till de geografiska förhållandena. Hänsyn skall tas till behovet att bedöma luftkvaliteten på öar. II. Hur provtagningsutrustningen skall placeras Följande riktlinjer bör uppfyllas i den utsträckning det är praktiskt genomförbart:  Flödet runt intagssonden bör vara fritt utan några hinder som påverkar luftflödet i närheten av provtagningsutrustningen (vanligtvis på några meters avstånd från byggnader, balkonger, träd och andra hinder och minst en halv meter från närmaste byggnad om provtagningsplatsen skall vara representativ för luftkvaliteten vid den inre förgårdslinjen).  I allmänhet bör intaget till provtagningsutrustningen vara placerat mellan 1,5 m (andningszonen) och 4 m ovanför marknivå. Högre lägen (upp till 8 m) kan vara nödvändiga under vissa omständigheter. En högre placering kan även vara lämplig om stationen skall representera ett större område.  Intagssonden bör inte placeras allför nära en föroreningskälla för att undvika direkt intag av förore- ningar som inte har blandats med luften.  Provtagningsutrustningens luftutsläpp bör placeras så att återcirculation av frånluft till intagssonden undviks. L 163/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 1999  Placering av provtagningsutrustning för trafikmiljöer  när det gäller mätning av alla föroreningar bör provtagningsstället placeras minst 25 m från en större vägkorsning och minst 4 m från mitten på det närmaste körfältet,  när det gäller mätning av kvävedioxid bör intaget placeras inom 5 m från trottoarkanten,  när det gäller mätning av partiklar och bly bör intaget placeras så att värdena blir representativa för luftkvaliteten vid den inre förgårdslinjen. Följande faktorer kan också beaktas:  Störande källor  Säkerhet  Tillgänglighet  Tillgång till elektricitet och telekommunikationer  Hur synlig platsen är i förhållande till omgivningen  Allmänhetens och driftspersonalens säkerhet  Önskvärdheten att samordna de olika föroreningarnas provtagningsplatser  Planeringskrav III. Dokumentering och översyn Förfarandet vid val av plats bör dokumenteras utförligt på klassificeringsstadiet med hjälp av fotografier av omgivningarna med angivelse av kompassriktningen och en detaljerad karta. Valet av platser bör regel- bundet ses över och skall även då dokumenteras för att säkerställa att urvalskriterierna har förblivit välgrundade över tid. 29. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 163/55 BILAGA VII KRITERIER FÖR ATT FASTSTÄLLA MINSTA ANTALET PROVTAGNINGSPLATSER FÖR ) OCH KVÄVEOXIDER FASTA MÄTNINGAR AV SVAVELDIOXID (SO2 ), KVÄVEDIOXID (NO 2 (NO x ), PARTIKLAR OCH BLY I LUFTEN I. Minsta antal provtagningsplatser för fasta mätningar för att utvärdera om gränsvärden för skydd för människors hälsa och tröskelvärden efterlevs inom zoner och tätbebyggelse där fasta mätningar är den enda informationskällan a) Diffusa källor Befolkning i tätbebyggelsen eller zonen (tusental) Om koncentrationerna överskrider den övre utvärderingströskeln Om de högsta koncentrationerna ligger mellan övre och nedre utvärderingströsklarna För SO och NO 2 , 2 i tätbebyggelse där de högsta koncentrationerna ligger under den nedre utvärderingströskeln 0–250 250–499 500–749 750–999 1 000–1 499 1 500–1 999 2 000–2 749 2 750–3 749 3 750–4 749 4 750–5 999 1 2 2 3 4 5 6 7 8 9 (cid:1) 6 000 10 och partiklar: För NO 2 inbegripa åtminstone en urban bakgrunds- station och en station för trafikmiljön 1 1 1 1 2 2 3 3 4 4 5 ej tillämpligt 1 1 1 1 1 2 2 2 2 3 b) Punktkällor För att utvärdera föroreningar i närheten av punktkällor bör antalet provtagningsplatser för kontinuer- liga mätningar beräknas med beaktande av emissionsdensiteter, luftföroreningarnas sannolika sprid- ningsmönster och befolkningens potentiella exponering. L 163/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 1999 II. Minsta antal provtagningspunkter för fasta mätningar för att utvärdera efterlevnaden av gräns- värden för skydd för ekosystem och växtlighet inom andra zoner än tätbebyggelse Om de högsta halterna överskrider den övre utvärderingströskeln Om de högsta halterna ligger mellan övre och nedre utvärderingströskeln 1 station per 20 000 km2 1 station per 40 000 km2 Inom öområden bör antalet provtagningsplatser bestämmas med hänsyn till det troliga spridningsmönstret för luftföroreningar och ekosystemets eller växtlighetens potentiella exponering. 29. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 163/57 BILAGA VIII KVALITETSMÅL FÖR UPPGIFTERNA OCH SAMMANSTÄLLNING AV RESULTATEN FRÅN UTVÄRDERINGEN AV LUFTKVALITETEN I. Kvalitetsmål för uppgifterna Till hjälp för program för kvalitetssäkring har följande mål för uppgifternas kvalitet fastställts för att uppnå den exakthet som erfordras avseende utvärderingsmetoderna och för att uppnå lägsta godtagbara tidstäck- ning och datafångst vid mätningarna: Svaveldioxid, kvävedioxid och kväveoxider Partiklar och bly Kontinuerliga mätningar Exakthet 15 % Lägsta godtagbara datafångst 90 % Indikativa mätningar Exakthet 25 % Lägsta godtagbara datafångst 90 % 25 % 90 % 50 % 90 % Lägsta godtagbara tidstäck- ning 14 % (en slumpvis mätning per vecka, jämnt fördelat över året, eller åtta veckor jämnt förde- lade över året) 14 % (en slumpvis mätning per vecka, jämnt fördelat över året, eller åtta veckor jämnt förde- lade över året) Modellering Exakthet: Timgenomsnitt Dygnsgenomsnitt Årsgenomsnitt Objektiv skattning 50–60 % 50 % 30 % ännu ej fastställt (1) 50 % Exakthet 75 % 100 % (1) Ändringar som är nödvändiga för att anpassa denna punkt till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen skall antas i enlighet med det förfarande som anges i artikel 12. 2 i direktiv 96/62/EG. Mätningens exakthet definieras enligt vad som anges i ”Guide to the Expression of Uncertainty of Measurements” (ISO 1993) eller i ISO 5725-1 ”Accuracy (trueness and precision) of measurement methods and results” (1994). Procentsiffrorna i tabellen avser enskilda mätningar som genomsnitt under den period som gränsvärdet avser för ett 95-procentigt konfidensintervall (systematisk avvikelse + två gånger standar- davvikelsen). De kontinuerliga mätningarnas exakthet kan anses gälla inom området för det aktuella gränsvärdet. Exaktheten för modellering och objektiv skattning definieras som den största tillåtna avvikelsen för uppmätta och beräknade koncentrationsnivåer under den period som gränsvärdet avser utan hänsyn till tidpunkten för händelserna. Kraven på lägsta godtagbara datafångst och tidstäckning innefattar inte förluster av data som uppkommer på grund av regelbunden kalibrering eller normalt underhåll av instrument. Trots vad som föreskrivits ovan kan medlemsstaterna tillämpa slumpvis mätning i stället för kontinuerlig mätning av partiklar och bly, om de kan visa kommissionen att exaktheten på den 95-procentiga konfidensnivån vad avser kontinuerlig övervakning håller sig inom 10 %. De slumpvisa mätningarna skall fördelas jämnt över året. L 163/58 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 1999 II. Resultat från utvärdering av luftkvalitet Följande uppgifter bör sammanställas för zoner och tätbebyggelse där andra källor än mätning utnyttjas för att komplettera uppgifterna från mätningarna eller där andra källor är det enda hjälpmedlet vid utvärdering av luftkvalitet:  En beskrivning av den utvärderingsverksamhet som bedrivs.  Specifika metoder som används med hänvisningar till beskrivningar av metoden.  Källor till uppgifter och information.  En beskrivning av resultaten, inklusive osäkerhetsfaktorer och särskilt respektive områdes storlek eller, om det är relevant, den sammanlagda väglängden inom den zon eller tätbebyggelse där halterna överskrider gränsvärdet/värdena, eller om så är fallet, gränsvärden plus tillämpliga toleransmarginaler samt varje område där halterna överskrider den övre eller den nedre utvärderingströskeln.  För gränsvärden med syftet att skydda människor hälsa anges den befolkning som potentiellt är exponerad för halter som överskrider gränsvärden. Där så är möjligt bör medlemsstaterna sammanställa kartor som visar fördelningen av halterna inom varje zon och tätbebyggelse. III. Standardisering När det gäller svaveldioxid och kväveoxider skall volymen standardiseras till följande normaltillstånd för temperatur och tryck: 293 °K och 101,3 kPa. 29. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 163/59 BILAGA IX REFERENSMETODER FÖR UTVÄRDERING AV SVAVELDIOXID, KVÄVEDIOXID OCH KVÄVEOXIDER, PARTIKLAR (PM10 OCH PM ) OCH BLY 2,5 I. Referensanalysmetod för svaveldioxid ISO/FDIS 10498 (standard under utarbetande) Luft – Bestämning av svaveldioxid – UV- fluorescensmetoden. Medlemsstaterna får använda vilken annan metod som helst förutsatt att den berörda medlemsstaten kan visa att den ger likvärdiga resultat som ovannämnda metod. II. Referensanalysmetod för kvävedioxid och kväveoxider ISO 7996: 1985 Luft – Bestämning av masskoncentrationer av kväveoxider – Kemiluminiscensme- toden. Medlemsstaterna får använda vilken annan metod som helst förutsatt att den berörda medlemsstaten kan visa att den ger likvärdiga reslutat som ovannämnda metod. III. A Referensmetod för provtagning avseende bly Referensmetoden för provtagning avseende bly skall vara den som beskrivs i bilagan till rådets direktiv 82/884/EEG fram till dess att gränsvärdet i bilaga IV till detta direktiv skall börja iakttas; då kommer referensmetoden att vara den som gäller för PM enligt vad som närmare anges i avsnitt IV i denna bilaga. 10, Medlemsstaterna får använda vilken annan metod som helst förutsatt att den berörda medlemsstaten kan visa att den ger likvärdiga resultat som ovannämnda metod. III. B Referensanalysmetod för bly ISO 9855: 1993 Luft – Bestämning av blypartikelinnehållet i aerosoler som uppsamlats i filter – Metod: atomabsorptionsspektroskopi. Medlemsstaterna får använda vilken annan metod som helst förutsatt att den berörda medlemsstaten kan visa att den ger likvärdiga resultat som ovannämnda metod. IV. Referensmetod för provtagning och mätning av PM 10 Den metod som beskrivs i EN 12341 ”Air Quality – Field Test Procedure to Demonstrate Reference Equivalence of Sampling Methods for the PM10 fraction of particulate matter”. Mätningsprincipen utgår ifrån ett filterprov av andelen PM10 i luften och en gravimetrisk bestämning av massan. Medlemsstaterna får använda vilken annan metod som helst förutsatt att den berörda medlemsstaten kan visa att den ger likvärdiga resultat som ovannämnda metod, eller vilken annan metod som helst om den berörda medlemsstaten kan visa att den uppvisar ett stabilt samband i förhållande till referensmetoden. I så fall skall resultaten från denna metod korrigeras med en lämplig faktor för att ge resultat som är likvärdiga med dem som skulle erhållits med referensmetoden. Medlemsstaterna skall informera kommissionen om vilken metod som används för provtagning och mätning av PM. Kommissionen skall snarast genomföra jämförande test av metoder för provtagning och mätning av PM för att tillhandahålla denna information inför översynen av bestämmelserna i detta direktiv i enlighet med artikel 10. 10 10 V. Preliminära referensmetoder för provtagning och mätning av PM2,5 Kommissionen skall i samråd med den kommitté som avses i artikel 12 i direktiv 96/62/EG utarbeta riktlinjer för en lämplig preliminär referensmetod för provtagning och utvärdering avseende PM senast den 19 juli 2001. 2,5 Medlemsstaterna får använda vilken annan metod som helst som de finner lämplig. Medlemsstaterna skall informera kommissionen om vilken metod som används för provtagning och mätning av PM. Kommissionen skall snarast genomföra jämförande test av metoder för provtagning och mätning av PM för att tillhandahålla denna information inför översynen av bestämmelserna i detta direktiv i enlighet med artikel 10. 2,5 2,5 L 163/60 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 1999 VI. Referensmodelleringstekniker Några referensmodelleringstekniker kan för närvarande inte specificeras. Varje ändring som behövs för att anpassa denna punkt till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen skall antas i enlighet med det förfarande som anges i artikel 12. 2 i direktiv 96/62/EG


title: 1999 m. balandžio 22 d. Tarybos direktyva 1999/29/EB dėl nepageidautinų medžiagų ir produktų gyvūnų mityboje

eurovoc_concepts:
animal nutrition
food additive
food inspection
foodstuffs legislation
toxic substance

text: 03/25 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 209 31999L0029 L 115/32 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1999 5 4 TARYBOS DIREKTYVA 1999/29/EB 1999 m. balandžio 22 d. dėl nepageidautinų medžiagų ir produktų gyvūnų mityboje EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 43 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1), atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), (1) (2) (3) (4) (5) (6) kadangi 1973 m. gruodžio 17 d. Tarybos direktyva 74/63/EEB dėl nepageidaujamų medžiagų gyvūnų mity- boje (3) buvo dažnai ir daug taisoma; kadangi dėl aiškumo ir racionalumo ši direktyva turėtų būti konsoli- duota; kadangi gyvulininkystės produkcija užima svarbią vietą Bendrijos žemės ūkyje; kadangi patenkinami rezultatai labai priklauso nuo to, ar naudojami tinkami geros kokybės pašarai; kadangi norint padidinti žemės ūkio našumą, svarbu nustatyti taisykles dėl pašarų; labai dažnai pašaruose kadangi nepageidaujamų medžiagų ar produktų, kurie gali kelti grėsmę gyvūnų sveikatai arba, kai jų yra gyvulininkystės produkcijoje, – žmonių sveikatai; būna kadangi neįmanoma visiškai išvengti minėtųjų medžiagų arba produktų pašaruose; kadangi tam, kad nepageidau- jamo ir žalingo poveikio būtų išvengta, svarbu jų kiekį pašaruose sumažinti; kadangi šiuo metu neįmanoma nustatyti mažesnių kiekių už tuos, kuriuos galima aptikti analizės metodais, kurie turi būti apibrėžti Bendrijoje; kadangi nepageidaujamos medžiagos ir produktai paša- ruose gali būti tik laikantis šioje direktyvoje nurodytų reikalavimų, ir jie negali būti naudojami gyvuliams šerti jokiu kitu būdu; kadangi dėl to ši direktyva turėtų būti taikoma nepažeidžiant kitų Bendrijos nuostatų dėl ir ypač kombinuotiesiems pašarams taikomų pašarų, taisyklių; (1) Nuomonė, pateikta 1999 m. vasario 9 d. (dar neskelbta Oficialia- jame leidynyje). (2) OL C 153, 1996 5 28, p. 49. (3) OL L 38, 1974 2 11, p. 31. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 98/60/EB (OL L 209, 1998 7 25, p. 50). (7) (8) (9) laikantis tam tikrų reikalavimų, tačiau kadangi valstybės narės turėtų išlaikyti teisę leisti, į pašarus būtų kad, dedamas didesnis nepageidaujamų medžiagų ir produktų kiekis nei numatyta I priede; kadangi ši direktyva turi būti taikoma pašarinėms žalia- voms ir pašarams nuo jų įvežimo į Bendriją dienos; to turėtų būti numatyta, kad nustatyti kadangi dėl maksimalūs nepageidaujamų medžiagų arba produktų kiekiai iš esmės būtų taikomi nuo pašarinių žaliavų ir pašarų išleidimo į apyvartą dienos, įskaitant visus parda- vimo etapus, ir ypač į jų įvežimo datą; kadangi patartina laikytis principo, kad gyvūnų mitybai naudojamos žaliavos būtų sveikos, natūralios ir tinkamos prekybai; kadangi dėl to būtina uždrausti naudoti arba išleisti į apyvartą pašarines žaliavas, kurios dėl per didelio jose esančių nepageidaujamų medžiagų arba I priede produktų kiekio sąlygoja tai, kad viršijami kombinuotiesiems pašarams nustatyti kiekiai; (10) reikėtų apriboti kadangi tam tikrų nepageidaujamų medžiagų arba produktų kiekius papildomuose paša- ruose, nustatant maksimalius jų kiekius; (11) (12) kadangi, kilus grėsmei gyvūnų arba žmonių sveikatai, valstybės narės turėtų išlaikyti teisę laikinai sumažinti nustatytus maksimalius leistinus kiekius, nustatyti kitų medžiagų ar produktų maksimalius kiekius arba visiškai tokias medžiagas ar produktus pašaruose; uždrausti kadangi tam, kad valstybė narė nepiktnaudžiautų šia teise, pagal Bendrijos procedūrą, taikomą nepaprastosios padėties atveju, turėtų būti priimami galimi I ir II priedų pakeitimai, pagrįsti papildomais dokumentais; kadangi pašarams, atitinkantiems šios direktyvos reikala- vimus, su produktų kiekiu susiję paleidimo į apyvartą apribojimai, o tik tie, kurie numatyti šioje direktyvoje; taikomi ne kokie nors kiti turėtų būti 210 (13) (14) (15) (16) LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/25 t. kadangi, siekiant užtikrinti, kad parduodant pašarus būtų laikomasi nepageidaujamų medžiagų ir produktų atžvilgiu, valstybės narės turi priimti atitinkamas kontrolės nuostatas; reikalavimų nustatytų kadangi, kai nesilaikoma direktyvos nuostatų, valstybes nares turėtų informuoti ir veiklos vykdytojai, kaip oficia- liuose kontrolės departamentuose pagal šią direktyvą sukurtos informavimo sistemos dalis; kadangi tokiais atvejais reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi prie- monių, kurios leidžia naudoti neįtrauktas nepageidau- jamas medžiagas ir produktų gyvūnų mityboje; kadangi valstybės narės prireikus įpareigojamos užtikrinti, kad pašarinių žaliavų arba pašarų siuntos būtų sunaikintos, jei taip nusprendė savininkas; tinkama Bendrijos procedūra kadangi esminis dalykas siekiant suderinti I ir II prieduose pateiktas tech- nines nuostatas su nauja mokslo ir technikos žinių raida; yra kadangi tam, kad būtų lengviau įgyvendinti pasiūlytas priemones, sukurianti turėtų būti nustatyta tvarka, glaudų valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimą įkurtame Sprendimu Pašarų nuolatiniame komitete, 70/372/EEB (1); e) tam tikrų produktų, naudojamų gyvūnų mitybai; f) ypatingos mitybinės paskirties pašarų. 2 straipsnis Šioje direktyvoje vartojami tokie apibrėžimai: a) pašarai – tai natūralūs, švieži arba konservuoti augalinės arba gyvūninės kilmės produktai,, pramoninio perdirbimo ir organinės bei neorganinės būdu iš jų gauti produktai, medžiagos, naudojamos atskirai arba mišiniuose, su priedais arba be priedų, skirti gyvūnams šerti; b) pašarinės žaliavos – tai įvairūs natūralūs, švieži arba konser- vuoti augalinės arba gyvūninės kilmės produktai, pramo- ninio perdirbimo būdu iš jų gauti produktai ir įvairios orga- ninės bei neorganinės medžiagos, su priedais ar be jų, skirti juos į gyvūnams šerti kombinuotuosius pašarus arba naudojant kaip premiksų užpildus; tiesiogiai arba perdirbus, dedant (17) kadangi ši direktyva neturėtų paveikti valstybių narių įsipareigojimų dėl III priedo B dalyje nurodytų direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę galutinių terminų, c) visaverčiai pašarai – tai pašarų mišiniai, kurių dėl jų sudėties pakanka paros racionui; PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1 straipsnis Šioje 1. medžiagas ir produktus gyvūnų mityboje. direktyvoje kalbama apie d) pašarų papildai – tai pašarų mišiniai, kuriuose yra daug tam jų sudėties pakanka paros tikrų medžiagų ir kurių dėl racionui tik tada, kai jie vartojami kartu su kitais pašarais; e) kombinuotieji pašarai – tai pašarinių žaliavų mišiniai, su priedais arba be jų, skirti gyvuliams šerti kaip visaverčiai pašarai arba kaip pašarų papildai; f) paros racionas – vidutiniškai 12 % drėgnumo pašarų kiekis, kurio per parą reikia tam tikros rūšies, amžiaus kategorijos ir išeigos gyvūnams; nepageidaujamas g) gyvūnai – tai tų rūšių gyvūnai, kuriuos paprastai žmonės laiko, šeria arba vartoja, ir gyvūnai, kurie gyvena laisvėje ir yra šeriami pašarais; 2. Ši direktyva taikoma nepažeidžiant nuostatų dėl: a) pašarų priedų; b) pašarų pardavimo; h) namuose laikomi gyvūnai – tai tų rūšių gyvūnai, kuriuos žmonės paprastai laiko ir šeria, bet nevartoja, išskyrus kailių gamybai auginamus gyvūnus. c) pesticidų liekanų ant gyvūnams šerti skirtų produktų ir maksimalių leistinų kiekių nustatymo, jei šios liekanos nėra išvardytos I priedo B skirsnyje; 3 straipsnis d) mikroorganizmų pašaruose; (1) OL L 170, 1970 8 3, p. 1. 1. Valstybės narės nurodo, kad pašarinės žaliavos gali būti išleistos į apyvartą Bendrijoje tik tuo atveju, jei jos yra sveikos, natūralios ir tinkamos prekybai. 03/25 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 211 tinkamomis prekybai, 2. Visų pirma, atsižvelgiant į II priedo A dalies nuostatas, pašarinės žaliavos negali būti laikomos sveikomis, natūraliomis ir esantis nepageidaujamų medžiagų arba produktų kiekis yra toks didelis, kad jo neįma- noma laikyti I priede kombinuotiesiems pašarams nustatytu maksimaliu kiekiu. jose jei 4 straipsnis — pašarinėje žaliavoje esantis nepageidaujamos medžiagos arba produkto kiekis. 3. Valstybės narės nurodo, kad 5 straipsnio 2 dalies a ir b punktai taikomi ir II priedo B dalyje išvardytoms pašarinėms žaliavoms bei nepageidaujamoms medžiagoms arba produk- tams, kurių maksimalus kiekis II priedo A dalyje nėra apribotas, jei tos nepageidaujamos medžiagos arba produkto kiekis paša- rinėse žaliavose yra didesnis už I priedo 3 stulpelyje nurodytą atitinkamos pašarinės žaliavos kiekį. 1. kad Valstybės narės nurodo, medžiagas ir produktus leidžiama dėti tame priede pateiktų reikalavimų. I priede išvardintas į pašarus tik laikantis 6 straipsnis 2. Valstybės narės gali padidinti I priede nurodytus maksi- malius leistinus kiekius pašaruose tuo atveju, kai pašaras yra gaminamas ir vartojamas toje pačioje valstybėje, toje pačioje žemės ūkio valdoje ir kai to reikalauja ypatingos vietinės reikšmės aplinkybės. Valstybės narės užtikrina, kad dėl to nebus padaryta žala nei gyvūnų, nei žmonių sveikatai. Valstybės narės gali taikyti 5 straipsnio 2 dalies a punktą tik tiems kombinuotųjų pašarų gamintojams, kurie naudoja minėtas pašarines žaliavas kombinuotiesiems pašarams gaminti ir po to išleidžia juos į apyvartą. 7 straipsnis 5 straipsnis Valstybės narės nurodo, kad II priedo A dalyje išvardytos 1. pašarinės žaliavos gali būti jei minėto priedo 1 stulpelyje nurodytų nepageidaujamų medžiagų arba produktų kiekis jose neviršija maksimalaus leistino kiekio, nurodyto to priedo 3 stulpelyje. išleistos į apyvartą tik tada, 2. Jei II priedo A dalies 1 stulpelyje nurodytos nepageidau- jamos medžiagos arba produkto kiekis pašarinėse žaliavose yra didesnis už I priedo 3 stulpelyje nurodytą kiekį, nepažeidžiant šio straipsnio 1 dalies nuostatų, II priedo A dalies 2 stulpelyje išleistos į apyvartą tik išvardytos pašarinės žaliavos gali būti tada, jei: a) jos yra skirtos vartoti įmonėse, atitinkančiose 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos direktyvos 95/69/EB, nustatančioje reikalavimus ir priemones, taikomas patvirtinant bei įregist- ruojant kai kurias tarpininkus, veikiančius gyvūnų maitinimo sektoriuje (1), reikalavimus; įmones bei žaliavos, pašarinės Valstybės narės nurodo, kad II priedo A dalyje išsamiai aprašytos nepageidaujamos medžiagos arba produkto kiekis yra didesnis už aukščiau minėto priedo 3 stulpelyje nurodytą maksimalų leistiną kiekį, siunta turi būti atskirta nuo kitų pašarinių žaliavų arba pašarų siuntų. kuriose 8 straipsnis Valstybės narės nurodo, kad kadangi nėra atskirų nuostatų pašarų papildams, I priede išvardytų medžiagų ir produktų juose negali būti daugiau negu nustatyta visaverčiams pašarams, leidžiant juos skiesti taip, kaip nurodyta. ir 9 straipsnis b) kartu su jomis pateikiamas dokumentas, kuriame nurodoma: — kad pašarinės žaliavos yra skirtos kombinuotųjų pašarų gamintojams, atitinkantiems a punkto reikalavimus, — kad pašarinės žaliavos negali būti šeriamos gyvuliams jų neperdirbus, (1) OL L 332, 1995 12 30, p. 15. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 98/92/EB (OL L 346, 1998 12 22, p. 49). 1. Jei valstybė narė, remdamasi nauja informacija arba iš naujo įvertinusi tą, kurią turėjo nuo tada, kai buvo priimtos aptariamosios nuostatos, turi rimto pagrindo teigti, kad I ar II prieduose nustatytas maksimalus kiekis arba juose nenuro- dyta medžiaga ar produktas kelia pavojų gyvūnų arba žmonių sveikatai ar aplinkai, ji gali laikinai tą kiekį sumažinti, nustatyti tą medžiagą arba maksimalų kiekį arba uždrausti naudoti produktą pašaruose arba pašarinėse žaliavose. Apie tai ji nedels- dama praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai bei pateikia savo sprendimo priežastis. 212 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/25 t. 2. 14 straipsnyje nustatyta tvarka nedelsiant priimamas sprendimas, ar reikia daryti pakeitimus prieduose. Kol Taryba arba Komisija sprendimo nepriėmė, valstybė narė gali ir toliau taikyti ankstesnes priemones. Valstybės narės, patikrinusios gautą informaciją, užtikrina, kad kenksmingos siuntos atžvilgiu būtų imtasi reikiamų priemonių, užtikrinančių, jog siunta nebus panaudota gyvūnų mityboje. 10 straipsnis Valstybės narės užtikrina, kad galutinė kenksmingos siuntos paskirties vieta, įskaitant galimą sunaikinimą, neturėtų žalingo poveikio gyvūnų ir žmonių sveikatai arba aplinkai. 13 straipsnyje nustatyta tvarka, atsižvelgiant į mokslo ir tech- nikos žinių raidą: a) priimami priedų pakeitimai; b) parengiamas konsoliduotas priedų variantas nuolatos įtrau- jį vėlesnius pakeitimus, padarytus vadovaujantis į kiant a punktu; 4. Jei, vienoje valstybėje narėje nutarus, kad pašarinių žaliavų arba pašarų siunta neatitinka šios direktyvos nuostatų dėl per didelio juose esančių nepageidaujamų medžiagų arba produktų kiekio, ji gali būti išsiųsta kitai valstybei narei, pirmoji valstybė narė nedelsdama suteikia kitoms valstybėms narėms ir Komisijai visą naudingą informaciją apie siuntą. c) gali būti nustatyti nukenksmintų pašarinių žaliavų priėmimo kriterijai. 13 straipsnis 11 straipsnis Valstybės narės užtikrina, kad šios direktyvos reikalavimus atitinkančių pašarų ir pašarinių žaliavų išleidimui į apyvartą nebūtų taikomi jokie kiti apribojimai, susiję su juose esančiomis nepageidaujamomis medžiagomis ir produktais. 12 straipsnis 1. Valstybės narės imasi visų priemonių, būtinų siekiant užtikrinti, kad pašarai ir pašarinės žaliavos būtų oficialiai tikri- namos, bent atliekant atsitiktinių mėginių atranką, kad būtų įsitikinta, ar laikomasi šios direktyvos reikalavimų. Valstybės narės ir 2. Komisiją apie padalinių, kurie yra paskirti kontrolę atlikti, pava- dinimus. informuoja kitas valstybes nares Valstybės narės nurodo, kad tuo atveju, kai ūkio subjektas 3. (importuotojas, gamintojas ir t. t. ) arba asmuo, kuris dėl savo profesinės veiklos turi, turėjo arba yra tiesiogiai susijęs su paša- rinių žaliavų arba pašarų siunta ir turi informacijos, kad: — pašarinių žaliavų siunta yra visai netinkama naudoti gyvūnų pašaruose, nes yra užkrėsta I ir II prieduose nurodyta nepa- geidaujama medžiaga arba produktu ir dėl to neatitinka 3 straipsnio 1 dalies nuostatų bei kelia rimtą pavojų gyvūnų ir žmonių sveikatai, — pašarų siunta neatitinka I priedo nuostatų ir dėl to kelia rimtą pavojų gyvūnų ir žmonių sveikatai, toks asmuo arba ūkio subjektas tuoj pat praneša apie tai oficia- lioms institucijoms net ir tada, kai yra numatyta sunaikinti siuntą. Kai turi būti laikomasi šiame straipsnyje nustatytos 1. tvarkos, pirmininkas savo iniciatyva arba valstybės narės prašymu nedelsdamas perduoda svarstyti klausimą Pašarų nuolatiniam komitetui (toliau – Komitetas). 2. Komisijos atstovas pateikia Komitetui priemonių, kurių turi būti imtasi, projektą. Komitetas savo nuomonę dėl projekto pareiškia per tokį laiką, kurį nustato pirmininkas, atsižvelg- damas į klausimo skubumą. Nuomonė patvirtinama Sutarties 148 straipsnio 2 dalyje nustatyta balsų dauguma tuo atveju, kai Taryba turi priimti sprendimą Komisijos pasiūlymu. Vals- tybių narių atstovų Komitete balsai skaičiuojami taip, kaip nustatyta tame straipsnyje. Pirmininkas nebalsuoja. Komisija patvirtina priemones ir nedelsdama jas įgyvendina, jeigu jos atitinka Komiteto nuomonę. Kai priemonės neatitinka Komiteto nuomonės arba nuomonė nepareiškiama, Komisija nedelsdama pateikia Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi. Taryba patvirtina priemones kvalifikuota balsų dauguma. Jei Taryba, gavusi pasiūlymą, per tris mėnesius nepatvirtina jokių priemonių, pasiūlytas priemones patvirtina ir nedelsdama jas įgyvendina Komisija, nebent Taryba paprastąja balsų dauguma būtų tokias priemones atmetusi. 14 straipsnis Kai turi būti 1. tvarkos, pirmininkas prašymu nedelsdamas perduoda svarstyti klausimą Komitetui. šiame straipsnyje nustatytos savo iniciatyva arba valstybės narės laikomasi 03/25 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 213 2. Komisijos atstovas pateikia Komitetui priemonių, kurių turi būti imtasi, projektą. Komitetas savo nuomonę pareiškia per dvi dienas. Nuomonė patvirtinama Sutarties 148 straipsnio 2 dalyje nustatyta balsų dauguma tuo atveju, kai Taryba turi priimti sprendimą Komisijos pasiūlymu. Valstybių narių atstovų Komitete balsai skaičiuojami taip, kaip nustatyta tame straips- nyje. Pirmininkas nebalsuoja. Komisija patvirtina priemones ir nedelsdama jas įgyvendina, jeigu jos atitinka Komiteto nuomonę. Kai priemonės neatitinka Komiteto nuomonės arba nuomonė nepareiškiama, Komisija nedelsdama pateikia Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi. Taryba patvirtina priemones kvalifikuota balsų dauguma. Jei Taryba, gavusi pasiūlymą, per 15 dienų nepatvirtina jokių priemonių, pasiūlytas priemones patvirtina ir nedelsdama jas įgyvendina Komisija, nebent Taryba paprastąja balsų dauguma būtų tokias priemones atmetusi. 15 straipsnis Pašarams, skirtiems eksportuoti į trečiąsias šalis, valstybės 1. narės taiko bent jau šios direktyvos nuostatas. 2. Šio straipsnio 1 dalis nepažeidžia valstybių narių teisės leisti reeksportuoti į eksportuojančias trečiąsias šalis šios direk- tyvos reikalavimų neatitinkančių pašarų siuntas. 16 straipsnis 1. Šiuo dokumentu II priedo A dalyje išvardintos direktyvos panaikinamos nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų dėl šių direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminų, nurodytų III priedo B dalyje. 3. Nuorodos į panaikintąsias direktyvas laikomos nuoro- IV priede 2. domis į šią direktyvą ir skaitomos atsižvelgiant į pateiktą koreliacijos lentelę. 17 straipsnis Ši direktyva įsigalioja jos paskelbimo Europos Bendrijų oficialia- jame leidinyje dieną. 18 straipsnis Ši direktyva yra skirta valstybėms narėms. Priimta Liuksemburge, 1999 m. balandžio 22 d. Tarybos vardu Pirmininkas W. MÜLLER 214 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/25 t. (3 straipsnio 2 dalis, 4 straipsnis, 5 straipsnio 2 ir 3 dalys, 8 straipsnis, 12 straipsnio 3 dalis) I PRIEDAS Medžiagos, produktai 1 Pašarai 2 A. Medžiagos (jonai arba dalelės) 1. Arsenas Pašarinės žaliavos, išskyrus: 2. Švinas 3. Fluoras — žolės, džiovintos liucernos ir džiovintų dobilų miltus, džiovintų cukrinių runkelių išspaudas ir džiovintos cukrinių runkelių melasos išspaudas — fosfatus ir pašarus, gautus perdirbant žuvį arba kitus jūros gyvūnus Visaverčiai pašarai, išskyrus: — žuvims skirtus visaverčius pašarus Pašarų papildai, išskyrus: — mineralinius pašarus Pašarinės žaliavos, išskyrus: — žaliuosius pašarus — fosfatus — mieles Visaverčiai pašarai Pašarų papildai, išskyrus: — mineralinius pašarus Pašarinės žaliavos, išskyrus: — gyvūninės kilmės pašarus — fosfatus Visaverčiai pašarai, išskyrus: — skirtus galvijams, avims ir ožkoms — dedamus į pieną — kitus — skirtus kiaulėms — skirtus naminiams paukščiams — skirtus paukščių jaunikliams Maksimalus kiekis mg/kg (ppm) pašaruose, kurių drėgnumas 12 % 3 2 4 10 2 4 4 12 10 40 30 5 5 10 30 150 500 2 000 150 30 50 100 350 250 — Mineraliniai mišiniai, skirti galvijams, avims ir 2 000 (1) 4. Gyvsidabris Pašarinės žaliavos, išskyrus: — pašarus, gautus perdirbant žuvį ar kitus jūrų gyvūnus ožkoms Kiti pašarų papildai Visaverčiai pašarai, išskyrus: — skirtus šunims ir katėms Pašarų papildai, išskyrus: — skirtus šunims ir katėms 125 (2) 0,1 0,5 0,1 0,4 0,2 03/25 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 215 Medžiagos, produktai 1 Pašarai 2 5. Nitritai Žuvies miltai Visaverčiai pašarai, išskyrus: Maksimalus kiekis mg/kg (ppm) pašaruose, kurių drėgnumas 12 % 3 60 (natrio nitrito pavi- dalu) 15 — pašarus, skirtus naminiams gyvūnėliams, bet ne paukščiukams ir akvariumų žuvelėms (natrio nitrito pavi- dalu) 6. Kadmis Augalinės kilmės pašarinės žaliavos Gyvūninės kilmės pašarinės žaliavos, išskyrus: — pašarus, skirtus naminiams gyvūnėliams Fosfatai Visaverčiai pašarai, skirti galvijams, avims ir ožkoms, išskyrus: — pašarus, skirtus veršiukams, ėriukams ir ožkiukams Kiti visaverčiai pašarai, išskyrus: — pašarus, skirtus naminiams gyvūnėliams Mineraliniai pašarai Kiti pašarų papildai, skirti galvijams, avims ir ožkoms Pašarinės žaliavos, išskyrus: — žemės riešutus, koprą, palmių sėklų branduolius, medvilnės sėklas, babasus, kukurūzus ir jų produktus Visaverčiai pašarai, skirti galvijams, avims ir ožkoms, išskyrus: — pieninius galvijus — veršiukus ir ėriukus Visaverčiai pašarai, skirti kiaulėms ir naminiams paukš- čiams (išskyrus jauniklius) Kiti visaverčiai pašarai Pašarų papildai, skirti galvijams, avims ir ožkoms (išskyrus skirtus pieniniams gyvūnams, veršiukams ir ėriukams) Pašarų papildai, skirti kiaulėms ir naminiams paukščiams (išskyrus jauniklius) Kiti pašarų papildai Pašarinės žaliavos, išskyrus: — linų sėmenis — linų sėmenų išspaudas — manijokos produktus ir migdolų išspaudas Visaverčiai pašarai, išskyrus: — skirtus paukščių jaunikliams B. Produktai 1. Aflatoksinas B1 2. Vandenilio cianidas 1 2 10 (3) 1 0,5 5 (4) 0,5 0,05 0,02 0,05 0,005 0,01 0,02 0,01 0,05 0,03 0,005 50 250 350 100 50 10 216 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/25 t. Medžiagos, produktai 1 3. Laisvasis gosipolis 4. Teobrominas 5. Lakusis garstyčių aliejus 6. Viniltioksazolidonas (Viniloksazolidinotionas) Pašarai 2 Pašarinės žaliavos, išskyrus: — medvilnės sėklų išspaudas Visaverčiai pašarai, išskyrus: — skirtus galvijams, avims ir ožkoms — skirtus naminiams paukščiams (išskyrus dedekles vištas) ir veršiukus — skirtus triušiams ir kiaulėms (išskyrus paršelius) Visaverčiai pašarai išskyrus: — skirtus suaugusiems galvijams Pašarinės žaliavos, išskyrus: — rapso sėklų išspaudas Visaverčiai pašarai, išskyrus: — skirtus galvijams, avims ir ožkoms (išskyrus jaunik- lius) — skirtus kiaulėms (išskyrus jauniklius) ir naminiams paukščiams Visaverčiai pašarai, skirti naminiams paukščiams, išskyrus: — skirtus dedeklėms vištoms 7. 8. Rugių skalsė (Claviceps purpurea) Visi pašarai, kuriuose yra nemaltų grūdų Piktžolių sėklos kuriuose yra alkaloidų, gliukozidų ir kitų toksinių ir nemalti bei nesmulkinti vaisiai, Visi pašarai a) Lolium temulentum L. ; b) Lolium remotum Schrank; c) Datura stramonium L. 9. Ricinmedis – Ricinus communis L. Visi pašarai 10. Crotalaria spp. 11. Aldrinas atskirai arba kartu 12. Dieldrinas 13. Kamfechloras 9 >>= >>; dieldrino pavidalu (toksafenas) Visi pašarai 9 >>= >>; Visi pašarai, išskyrus: — riebalus Visi pašarai 14. Chlordanas (cis- bei trans-izomerų ir oksichlordano Visi pašarai, išskyrus: chlordano pavidalu suma) — riebalus 15. DDT (DDT ir DDE izomerų DDT pavidalu suma) Visi pašarai, išskyrus: — riebalus Maksimalus kiekis mg/kg (ppm) pašaruose, kurių drėgnumas 12 % 3 20 1 200 20 500 100 60 300 700 100 4 000 (alil-izotiocianato pavidalu) 150 (alil-izotiocianato pavidalu) 1 000 (alil-izotiocianato pavidalu) 500 (alil-izotiocianato pavidalu) 1 000 500 1 000 3 000 1 000 1 000 1 000 10 (ricinmedžio lukštų pavidalu) 9 >>= >>; 100 0,01 0,2 0,1 0,02 0,05 0,05 0,5 03/25 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 217 Medžiagos, produktai 1 Pašarai 2 16. Endosulfanas (alfa ir beta izomerų ir endosulfato endo- Visi pašarai, išskyrus: sulfano pavidalu suma) — kukurūzus — aliejinių augalų sėklas — žuvims skirtus visaverčius pašarus 17. Endrinas (Endrino ir delta-ketoendrino endrino pavidalu Visi pašarai, išskyrus: suma) — riebalus 18. Heptachloras (heptachloro ir heptachlorepoksido išrei- Visi pašarai, išskyrus: kšto heptachloro pavidalu suma) 19. Heksachlorbenzenas (HCB) 20. Heksachlorociklo-heksanas (HCH) 20. 1. alfa-izomerai 20. 2. beta-izomerai 20. 3. gama-izomerai — riebalus Visi pašarai, išskyrus: — riebalus Visi pašarai, išskyrus: — riebalus Kombinuotieji pašarai, išskyrus: — skirtus pieniniams galvijams Pašarinės žaliavos, išskyrus: — riebalus Visi pašarai, išskyrus: — riebalus 21. Dioksinas (PCDD ir PCDF suma) tarptautiniais toksiš- Citrusų išspaudos kumo ekvivalentais C. Botaninės priemaišos 1. Abrikosai – Prunus armeniaca L. 2. Kartusis migdolas – Prunus dulcis (Mill. ) D. A. Webb var. amara (DC. ) Focke (= Prunus amygdalus Batsch var. amara (DC. ) Focke) 3. Neišlukštenti buko riešutai – Fagus silvatica L. 4. Sėjamoji judra – Camelina sativa (L. ) Crantz 5. Mowrah, Bassia, Madhuca – Madhuca longifolia (L. ) Macbr. (= Bassia longifolia L. = Illipe malabrorum Engl. ) Madhuca indica Gmelin (= Bassia latifolia Roxb. ) = Illipe latifolia (Roscb. ) F. Mueller) 6. 7. 8. 9. Purghera – Jatropha curcas L. Vaistinis krotonmedis – Croton tiglium L. Indiškosios garstyčios – Brassica juncea (L. ) Czern. ir Coss. ssp. intergrifolia (West. ) Thell Sareptinis bastutis – Brassica juncea (L. ) Czern. ir Coss. ssp. juncea 10. Kiniškosios (melsvai pilkos) garstyčios – Brassica juncea (L. ) Czern. ir Coss. ssp. juncea var lutea Batalin 11. Juodasis bastutis – Brassica nigra (L. ) W. D. J. Koch 12. Etiopijos garstyčios – Brassica carinata A. Braun 9 >>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>= >>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>; Visi pašarai Maksimalus kiekis mg/kg (ppm) pašaruose, kurių drėgnumas 12 % 3 0,1 0,2 0,5 0,005 0,01 0,05 0,01 0,2 0,01 0,2 0,02 0,2 0,01 0,005 0,01 0,1 0,2 2,0 500 pg I-TEQ/kg (mažiausias kiekis, kurį galima nusta- tyti) (5) 9 >>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>= >>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>; Pirmajame stul- pelyje išvardintų augalų rūšių sėklų bei vaisių ir jų produktų pašaruose gali būti tik nedide- liais kiekiais, kurie yra žemiau kiekybinio nusta- tymo ribos 218 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/25 t. Fluoro kiekis 1 % fosforo. (1) Valstybės narės taip pat gali nustatyti maksimalų 1,25 mg fluoro kiekį 1 % fosfato. (2) (3) Valstybės narės taip pat gali nustatyti maksimalų 0,5 mg kadmio kiekį 1 % fosforo. (4) Valstybės narės taip pat gali nustatyti maksimalų 0,75 mg kadmio kiekį 1 % fosforo. (5) Mažiausios (viršutinės ribos) koncentracijos apskaičiuojamos darant prielaidą, kad visi skirtingų congeners (giminingi dalykai) dydžiai, mažesni už nustatymo ribą, yra lygūs nustatymo ribai 03/25 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 219 II PRIEDAS A DALIS (3 straipsnio 2 dalis, 5 straipsnis, 7 straipsnis) Medžiagos, produktai Pašarinės žaliavos Maksimalus kiekis mg/kg (ppm) pašarinėse žaliavose, kurių drėgnumas 12 % 1 2 1. Aflatoksinas B1 2. Kadmis 3. Arsenas 4. Dioksinas (PCDD ir PCDF suma) tarptautiniais toksiškumo ekviva- lentais Žemės riešutai, kopra, palmių sėklų branduoliai, medvilnės sėklos, babasai, kukurūzai ir jų produktai Fosfatai Fosfatai Citrusų išspaudos 3 0,2 10 (1) 20 500 pg I-TEQ/kg (mažiausias kiekis, kurį galima nustatyti) (2) (1) Valstybės narės taip pat gali nustatyti maksimalų 0,5 mg kadmio kiekį 1 % fosforo. (2) Mažiausios koncentracijos apskaičiuojamos darant prielaidą, kad (giminingų toksinių medžiagų skirtingų dydžių suma), mažesnė už nustatymo ribą, yra lygi nustatymo ribai. Medžiagos, produktai 1 A. Medžiagos (jonai arba dalelės) 1. Arsenas 2. Švinas 3. Fluoras B DALIS (5 straipsnio 3 dalis) Pašarinės žaliavos 2 Visos pašarinės žaliavos, išskyrus: — fosfatus Visos pašarinės žaliavos Visos pašarinės žaliavos 4. Gyvsidabris Visos pašarinės žaliavos 5. Nitritai 6. Kadmis B. Produktai 1. Aflatoksinas B1 Žuvies miltai Visos augalinės kilmės pašarinės žaliavos Visos gyvūninės kilmės pašarinės žaliavos, išskyrus: — skirtas naminiams gyvūnėliams Visos pašarinės žaliavos, išskyrus: — žemės riešutus, koprą, palmių sėklų branduolius, medvilnės sėklas, babasus, kukurūzus ir jų produktus 2. Vandenilio cianidas Visos pašarinės žaliavos 3. Laisvasis gosipolis Visos pašarinės žaliavos 4. Lakusis garstyčių aliejus Visos pašarinės žaliavos 5. Rugių skalsė (Claviceps purpurea) Nemalti grūdai 220 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/25 t. Medžiagos, produktai 1 Pašarinės žaliavos 2 Visos pašarinės žaliavos 6. Piktžolių sėklos ir nemalti bei nesmulkinti vaisiai, kuriuose yra alkaloidų, gliukozidų ir kitų toksinių medžiagų, pavienių arba su kitomis, įskaitant: a) Loliu m temulentum L. ; b) Lolium remotum Schrank; c) Datura stramonium L. 7. Ricinmedis – Ricinus communis L. Visos pašarinės žaliavos 8. Crotalaria ssp. 9. Aldrinas 10. Dieldrinas 9 >= >; pavieniui arba kartu Visos pašarinės žaliavos 9 >= >; Visos pašarinės žaliavos 11. Kamfechloras (toksafenas) Visos pašarinės žaliavos 12. Chlordanas (cis- bei trans-izomerų ir oksich- Visos pašarinės žaliavos lordano chlordano pavidalu suma) 13. DDT (DDT ir DDE izomerų DDT pavidalu Visos pašarinės žaliavos suma) 14. Endosulfanas (alfa ir beta izomerų bei endo- Visos pašarinės žaliavos sulfato endosulfano pavidalu suma) 15. Endrinas (Endrino ir delta-ketoendrino Visos pašarinės žaliavos endrino pavidalu suma) 16. Heptachloras (heptachloro ir heptachlorepok- Visos pašarinės žaliavos sido heptachloro pavidalu suma) 17. Heksachlorbenzenas (HCB) Visos pašarinės žaliavos 18. Heksachlorociklo-heksanas (HCH) 18. 1. alfa-izomerai Visos pašarinės žaliavos 18. 2. beta-izomerai Visos pašarinės žaliavos 18. 3. gama-izomerai Visos pašarinės žaliavos C. Botaninės priemaišos 1. Abrikosai – Prunus armeniaca L. Visos pašarinės žaliavos 2. Kartusis migdolas – Prunus dulcis (Mill. ) D. A. Webb var. amara (DC. ) Focke (= Prunus amyg- dalus Batsch var. amara (DC. ) Focke) Visos pašarinės žaliavos 3. Neišlukštenti buko riešutai – Fagus silvatica Visos pašarinės žaliavos (L. ) 4. Sėjamoji judra – Camelina sativa (L. ) Crantz Visos pašarinės žaliavos 03/25 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 221 Medžiagos, produktai 1 Pašarinės žaliavos 2 5. Mowrah, Bassia, Madhuca – Madhuca longifolia (L. ) Macbr. (= Bassia longifolia L. = Illipe malab- rorum Engl. ) Madhuca indica Gmelin (= Bassia latifolia Roscb. ) = Illipe latifolia (Roscb. ) F. Mueller) Visos pašarinės žaliavos 6. Purghera – Jatropha curcas L. Visos pašarinės žaliavos 7. Vaistinis krotonmedis – Croton tiglium L. Visos pašarinės žaliavos 8. Indiškosios garstyčios – Brassica juncea (L. ) Visos pašarinės žaliavos Czern. ir Coss. ssp. integrifolia West. /Thell 9. Sareptinis bastutis – Brassica juncea (L. ) Czern. Visos pašarinės žaliavos ir Coss. ssp. juncea 10. Kiniškosios (melsvai pilkos) garstyčios – Bras- juncea var ir Coss. ssp. sica juncea (L. ) Czern. lutea Batalin Visos pašarinės žaliavos 11. Juodasis bastutis – Brassica nigra (L. ) Koch Visos pašarinės žaliavos 12. Etiopijos garstyčios – Brassica carinata A. Visos pašarinės žaliavos Braun 222 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/25 t. III PRIEDAS A DALIS Panaikintos direktyvos (apie kurias kalbama 16 straipsnyje) Tarybos direktyva 74/63/EEB ir jos vėlesni pakeitimai Komisijos direktyva 76/14/EEB Komisijos direktyva 76/934/EEB Tarybos direktyva 80/502/EEB Komisijos direktyva 83/381/EEB Komisijos direktyva 86/299/EEB Tarybos direktyva 86/354/EEB Komisijos direktyva 87/238/EEB Komisijos direktyva 91/126/EEB Tarybos direktyva 91/132/EEB Tarybos direktyva 92/63/EEB Tarybos direktyva 92/88/EEB Tarybos direktyva 93/74/EEB Komisijos direktyva 94/16/EB Tarybos direktyva 95/69/EB Komisijos direktyva 96/6/EB Tarybos direktyva 96/25/EB Komisijos direktyva 97/8/EB Komisijos direktyva 98/60/EB tik 1 straipsnis Tik 11 straipsnio 1 dalies nuorodos į Direktyvą 74/63/EEB Tik 18 straipsnis Tik 14 straipsnio 2 dalis B DALIS Perkėlimo į nacionalinius įstatymus galutiniai terminai (apie kuriuos kalbama 16 straipsnyje) Direktyva Direktyva 74/63/EEB (OL L 38, 1974 2 11, p. 31) Direktyva 76/14/EEB (OL L 4, 1976 1 9, p. 24) Direktyva 76/934/EEB (OL L 364, 1976 12 31, p. 20) Direktyva 80/502/EEB (OL L 124, 1980 5 20, p. 17) Direktyva 83/381/EEB (OL L 222, 1983 8 13, p. 31) Direktyva 86/299/EEB (OL L 189, 1986 7 11, p. 40) Direktyva 86/354/EEB (OL L 212, 1986 8 2, p. 27) Direktyva 87/238/EEB (OL L 110, 1987 4 25, p. 25) Direktyva 91/126/EEB (OL L 60, 1991 3 7, p. 16) Direktyva 91/132/EEB (OL L 66, 1991 3 13, p. 16) Direktyva 92/63/EEB (OL L 221, 1992 8 6, p. 49) Direktyva 92/88/EEB (OL L 321, 1992 11 6, p. 24) Direktyva 93/74/EEB (OL L 237, 1993 9 22, p. 23) Direktyva 94/16/EB (OL L 104, 1994 4 23, p. 32) Direktyva 95/69/EB (OL L 332, 1995 12 30, p. 15) Direktyva 96/6/EB (OL L 49, 1996 2 28, p. 29) Direktyva 96/25/EEB (OL L 125, 1996 5 23, p. 35) Direktyva 97/8/EB (OL L 48, 1997 2 19, p. 22) Direktyva 98/60/EEB (OL L 209, 1998 7 25, p. 50) Perkėlimo terminas 1976 m. sausio 1 d. 1976 m. balandžio 1 d. 1977 m. kovo 1 d. 1981 m. liepos 1 d. 1983 m. gruodžio 31 d. 1987 m. gruodžio 31 d. 1988 m. gruodžio 3 d. 1988 m. gruodžio 3 d. 1991 m. lapkričio 30 d. 1991 m. rugpjūčio 1 d. 1993 m. kovo 31 d. 1993 m. gruodžio 31 d. 1995 m. birželio 30 d. 1995 m. kovo 1 d. 1998 m. balandžio 1 d. 1996 m. liepos 31 d. 1998 m. birželio 30 d. 1998 m. birželio 30 d. 1998 m. liepos 31 d. 03/25 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 223 IV PRIEDAS KORELIACIJOS LENTELË Direktyva 74/63/EEB Ši direktyva 1 straipsnis 2 straipsnio a punktas 2 straipsnio b punktas 2 straipsnio d punktas 2 straipsnio e punktas 2 straipsnio h punktas 2 straipsnio i punktas 2 straipsnio c punktas 2 straipsnio f punktas 2 straipsnio g punktas 2a straipsnis 3 straipsnis 3a straipsnis 3b straipsnis 3c straipsnis 4 straipsnis 5 straipsnis 6 straipsnis 6a straipsnis 7 straipsnis 8 straipsnio 1 dalis 8 straipsnio 2 dalis 8 straipsnio 2a dalis 8 straipsnio 3 dalis 9 straipsnis 10 straipsnis 11 straipsnis – – – I priedas II priedas – – 1 straipsnis 2 straipsnio a punktas 2 straipsnio b punktas 2 straipsnio c punktas 2 straipsnio d punktas 2 straipsnio e punktas – 2 straipsnio f punktas 2 straipsnio g punktas 2 straipsnio h punktas 3 straipsnis 4 straipsnis 5 straipsnis 6 straipsnis 7 straipsnis 8 straipsnis 9 straipsnis 10 straipsnis – 11 straipsnis 12 straipsnio 1 dalis 12straipsnio 2 dalis 12 straipsnio 3 dalis 12 straipsnio 4 dalis 13 straipsnis 14 straipsnis 15 straipsnis 16 straipsnis 17 straipsnis 18 straipsnis I priedas II priedas III priedas IV priedas


title: Vlaanderen.

eurovoc_concepts:
EU aid
EU regional policy
Flanders (Belgium)
Structural Funds
regional aid


title: Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo por el que se establecen medidas relativas a las importaciones de productos agrícolas transformados de Suiza a fin de tener en cuenta los resultados de las negociaciones de la Ronda Uruguay en el sector agrícola

eurovoc_concepts:
Uruguay Round
agricultural policy
agricultural product
import policy
tariff policy

formats: html pdf

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 22. 04. 1999 COM(1999)186 final 99/0094 (ACC) Propuesta de REGLAMENTO (CE) DEL CONSEJO por el que se establecen medidas relativas a las importaciones de productos agrícolas transformados de Suiza a fin de tener en cuenta los resultados de las negociaciones de la Ronda Uruguay en el sector agrícola (presentada por la Comisión) EXPOSICIÓN DE MOTIVOS La Decisión del Consejo de 22 de diciembre de 1994 relativa a la celebración de los acuerdos resultantes de las negociaciones multilaterales de la Ronda Uruguay (1986- 1994) se aplica, en lo que se refiere a determinados productos agrícolas, desde el 1 de julio de 1995. Dichos acuerdos establecen que se aplicarán a los productos agrícolas transformados importes específicos que sustituyen los elementos variables anteriores. El acuerdo de libre comercio con Suiza incluye un protocolo específico relativo a los productos agrícolas transformados. En la actualidad, dicho protocolo sólo establece elementos variables en lo que se refiere a la importación de determinados productos agrícolas transformados. Estos elementos variables han sido sustituidos por importes específicos a raíz de la aplicación de los acuerdos alcanzados en las negociaciones multilaterales de la Ronda Uruguay. Para evitar distorsiones del comercio tradicional y mantener las preferencias recíprocas existentes, son necesarias algunos ajustes técnicos, por lo que se introducen importes específicos reducidos. Todas las modificaciones necesarias para la aplicación de los resultados de las negociaciones de la Ronda Uruguay serán objeto de negociación con Suiza y se incluirán en el protocolo vigente. Sin embargo, dado que dichas negociaciones no concluirán antes del 1 de julio de 1999, es preciso adoptar medidas autónomas a fin de mantener las preferencias recíprocas vigentes en espera de la conclusión de las negociaciones. Por tales motivos, la Comisión propone al Consejo adoptar el siguiente Reglamento. 2 Propuesta de REGLAMENTO (CE) DEL CONSEJO por el que se establecen medidas relativas a las importaciones de productos agrícolas transformados de Suiza a fin de tener en cuenta los resultados de las negociaciones de la Ronda Uruguay en el sector agrícola EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 113, Vista la propuesta de la Comisión, (1) (2) (3) (4) (5) Considerando que, con arreglo a los acuerdos preferenciales entre la Comunidad Europea y Suiza, se han establecido concesiones recíprocas sobre determinados productos agrícolas transformados; Considerando que, conforme a la Decisión 94/800/CE del Consejo, de 22 de diciembre de 1994, relativa a la celebración en nombre de la Comunidad Europea, por lo que respecta a los temas de su competencia, de los acuerdos resultantes de las negociaciones multilaterales de la Ronda Uruguay (1986- 1994)1, determinadas concesiones en materia de productos agrícolas transformados han sido modificadas a partir del 1 de julio de 1995; Considerando que, por consiguiente, determinados aspectos comerciales del Acuerdo preferencial celebrado con Suiza, en particular los protocolos relativos a los productos agrícolas transformados anexos a dichos acuerdos, deben ajustarse a fin de mantener el nivel existente de preferencias recíprocas; Considerando que, a tal fin, se están celebrando negociaciones con Suiza con miras a la celebración de modificaciones de los mencionados protocolos, y que, sin embargo, no es posible concluir dichas negociaciones a tiempo para efectuar los necesarios ajustes el 1 de julio de 1999; Considerando que, en tales circunstancias, es conveniente que la Comunidad Europea adopte medidas autónomas a fin de mantener el nivel existente de preferencias recíprocas en espera de la conclusión de las negociaciones; que los derechos resultantes de dichas medidas no podrán ser superiores a los derivados de la aplicación del arancel aduanero común, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: 1 DO L 336 de 23. 12. 1994, p. 1. 3 Artículo 1 1. 2. Del 1 de julio de 1999 al 30 de junio de 2000, los importes de base que deben tomarse en consideración para el cálculo de los elementos agrícolas y los derechos adicionales aplicables a la importación en la Comunidad de productos originarios de Suiza serán los que se mencionan en el Anexo del presente Reglamento. Si Suiza no aplicara las medidas recíprocas en favor de la Comunidad, la Comisión puede, de acuerdo con el procedimiento previsto en el artículo 16 del Reglamento (CE) n° 3448/932 del Consejo, suspender la aplicación de las medidas prevista en el apartado 1. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el séptimo día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento será aplicable a partir del 1 de julio de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el Por el Consejo El Presidente 2 DO L 318, 20. 12. 1993, p. 18. 4 ANEXO - BILAG - ANHANG - ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ - ANNEX - ANNEXE -ALLEGATO - BIJLAGE - ANEXO - LIITE - BILAGA Montantes básicos, considerados par calcular los elementos agrícolas reducidos y derechos adicionales, aplicables a la importación en la Comunidad Basisbeløb taget i betragtning ved beregningen af de nedsatte landbrugs elementer og tillægstold anvendelig ved indførsel i Fællesskabet Grundbeträge, die bei der Berechnung der ermäßigten Agrarteilbeträge und Zusatzzölle, anwendbar bei der Einfuhr in die Gemeinschaft berücksichtigt worden sind Βασικά ποσά που ελήφθησαν υπόψη για τον υπολογισµό των µεταβλητών στοιχείων και πρόσθετων δασµών που εφαρµόζονται στα αγροτικά στοιχεία κατά την εισαγωγή στην Κοινότητα Basic amounts taken into consideration in calculating the reduced agricultural components and additional duties, applicable on importation into the Community Montants de base, pris en considération lors du calcul des éléments agricoles réduits et droits additionnels applicables à l'importation dans la Communauté Importi di base, presi in considerazione per il calcolo degli elementi agricoli e dei dazi addizionali applicabili all'importazione nella Comunità Basisbedragen, in aanmerking genomen bij de berekening van de verlaagde agrarische elementen en aanvullende invoerrechten, geldend bij invoer in de Gemeenschap Montantes de base tomados em consideração aquando do cálculo dos elementos agrícolas reduzidos e dos direitos adicionais aplicáveis à importaçaõ na Comunidade Yhteisöön tulevaan tuontiin sovellettavia alennettuja maatalousosia ja lisätulleja laskettaessa huomioon otettavat perusmäärät Grundpriser som beaktas vid beräkning av minskade jordbruksbeståndsdelar och tilläggstull som skall utgå på import till gemenskapen EUR/100 kg Trigo blando / Blod hvede / Weichweizen / tenero / Zachte tarwe / Trigo mole / Tavallinen vehnä / Vete Μαλακό σιτάρι / Common wheat / Blé tendre / Grano 9,771 Trigo duro /Härd hvede / Hartweizen / /Durum tarwe / Trigo duro /Durumvehnä / Durumvete Σκληρό σιτάρι / Durum wheat / Blé dur /Grano duro 15,168 Centeno/ Rug / Roggen / Σίκαλη Cebada / Byg / Gerste / Κριθάρι Maiz / Majs / Mais / Καλαµπόκι /Rye /Seigle / Segala / Rogge / Centeio / Ruis /Råg /Barley/ Orge / Orzo / Gerst / Cevada / Ohra / Korn / Maize / Maïs / Granturco / Maïs / Milho / Maissi / Majs Arroz descascarillado de grano largo / Ris, afskallet, langkornet / Reis, langkörnig, geschält / Αποφλοιωµένο ρύζι µακρόσπερµο / Long-grain husked rice / Riz décortiqué à grains longs / Riso semigreggio a grani lunghi / Langkorrelige gedopte rijst / Arroz em películas de grãos longos / Pitkäjyväinen esikuorittu riisi / Ris, skalat långkornigt Αποβουτυρωµένο γάλα Leche desnatada en polvo / Skummetmælkspulver / Magermilchpulver / σε σκόνη / Skimmed-milk powder / Lait écrémé en poudre / Latte scremato in polvere / Magere- melkpoeder / Leite desnatado em pò/ Rasvaton maitojauhe / Skummjölkspulver Leche entera en polvo / Sodmælkspulver / Vollmilchpulver / / Whole- milk powder / Lait entier en poudre / Latte intero in polvere / Vollemelkpoeder / Leite inteiro ein pö / Rasvainen maitojauhe / Mjölkpulver Πλήρες γάλα σε σκόνη Mantequilla / Smør / Butter / Βούτυρο / Butter / Beurre / Burro / Boter / Manteiga / Voi / Smör Azùcar blanco / Hvidt sukker / Weißzucker / Zucchero bianco / Witte suiker / Açùcar branco / Valkoinen sokeri / Vitt socker / White sugar / Sucre blanc / Λευκή ζάχαρη 5 10,129 10,129 10,276 28,910 123,750 142,660 207,333 43,675 FICHA DE FINANCIACIÓN 1. 2. 3. 4. LÍNEA PRESUPUESTARIA: Artículo 120 DENOMINACIÓN: Propuesta de Reglamento del Consejo por el que se establecen medidas relativas a las importaciones de productos agrícolas transformados de Suiza a fin de tener en cuenta los resultados de las negociaciones de la Ronda Uruguay en el sector agrícola FECHA: 16. 02. 1999 CRÉDITOS: FUNDAMENTO JURÍDICO: Artículo 113 OBJETIVOS: Mantener el nivel existente de preferencias recíprocas para los productos agrícolas transformados tras la aplicación de los acuerdos sobre agricultura concluidos en las negociaciones multilaterales de la Ronda Uruguay 5. REPERCUSIÓN FINANCIERA PERIODO DE 12 MESES (Mill. de euros) EJERCICIO ACTUAL (1999) (Mill. de euros) EJERCICIO SIGUIENTE (2000) (Mill. de euros) 5. 0 5. 1 DEL PRESUPUESTO DE LAS C. E. DE LOS PRESUPUESTOS NACIONALES DE OTROS SECTORES GASTOS A CARGO - (RESTITUCIONES/INTERVENCIONES) - - INGRESOS - (EXACCIONES REGULADORAS/DERECHOS DE ADUANA) - RECURSOS PROPIOS DE LAS CCEE EN EL ÁMBITO NACIONAL 5. 0. 1 PREVISIÓN DE GASTOS 5. 1. 1 PREVISIÓN DE INGRESOS 5. 2 MÉTODO DE CÁLCULO: 2000 2001 2002 2003 6. 0 6. 1 SE FINANCIA CON CRÉDITOS CONSIGNADOS EN EL CAPÍTULO CORRESPONDIENTE DEL PRESUPUESTO EN CURSO DE EJECUCIÓN SE FINANCIA MEDIANTE TRANSFERENCIA ENTRE CAPÍTULOS DEL PRESUPUESTO EN CURSO DE EJECUCIÓN SE PRECISA U PRESUPUESTO SUPLEMENTARIO SE CONSIGNARÁN CRÉDITOS EN LOS PRÓXIMOS PRESUPUESTOS SÍ NO SÍ NO SÍ NO SÍ NO 6. 2 6. 3 OBSERVACIONES: El Reglamento propuesto no presenta repercusiones financieras, ya que los derechos específicos que deben aplicarse son sustancialmente iguales a los aplicados en la actualidad. Dado que el presente Reglamento prevé un statu quo basado en la aplicación de una media de los elementos variables durante los años 94/95 a fin de mantener el flujo comercial tradicional, los derechos de aduana no cambian significativamente. 6