eurovoc_concepts:
arrangement of working time
employment policy
framework agreement
occupational safety
social rights

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 28. 04. 1999 KOM(1999) 203 lopull. Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI EY:n teollisuuden ja työnantajien keskusjärjestön (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY) tekemästä määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta (komission esittämä) Johdanto PERUSTELUT 1. Määräaikainen työ on lisääntynyt huomattavasti viime vuosina, ja suuntaus jatkuu kansallisilla työmarkkinoilla. 2. Komissio teki 29. kesäkuuta 1990 kolme ehdotusta tietynlaisia työsuhteita (esim. osa-aikatyötä, määräaikaista työtä ja tilapäistä työtä) koskeviksi neuvoston direktiiveiksi. 1 3. Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 20. syyskuuta 19902 ja Euroopan lokakuuta 19903. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen4 parlamentti 24. 149 artiklan mukaisesti komissio jätti 7. marraskuuta 1990 neuvostolle muutetun ehdotuksen5, johon oli sisällytetty joitakin parlamentin ehdottamia tarkistuksia. 4. Näistä ehdotuksista keskusteltiin neuvostossa useaan otteeseen vuosien 1990 ja 1994 välisenä aikana, ja neuvosto hyväksyi niistä ainoastaan määräaikaisessa tai tilapäisessä työsuhteessa olevien työntekijöiden työturvallisuuden ja -terveyden parantamisen edistämistä koskevien toimenpiteiden täydentämisestä annetun direktiivin 91/383/ETY6. 5. Heinäkuussa 1994 komissio julkaisi valkoisen kirjan Euroopan sosiaalipolitiikan tulevaisuudesta. Tässä asiakirjassa komissio vahvisti halunsa edistyä tällä alueella ja ilmoitti luvussa III, että tärkeimpänä tavoitteena on saada neuvosto hyväksymään epätyypillisiin työsuhteisiin liittyvät ehdotukset. 6. Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostettiin tarvetta toteuttaa työllisyyttä edistäviä toimia ja kehotettiin toteuttamaan toimenpiteitä, erityisesti joiden tarkoituksena on lisätä kasvun työllistävää vaikutusta, joustavammalla työn organisoinnilla, joka vastaa sekä työntekijöiden toiveita että kilpailun asettamia vaatimuksia. 7. Koska asia ei edistynyt neuvostossa, komissio päätti aloittaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteenä olevan sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan (N:o 14) liitteenä olevan sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 3 artiklan mukaisen menettelyn. Näin ollen se antoi hyväksyntänsä 27. syyskuuta 1995 työmarkkinaosapuolten kuulemiselle kyseisen sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 8. Työmarkkinaosapuolet antoivat selkeästi tukensa sille perusperiaatteelle, että työntekijöitä, joita uudet joustavat työjärjestelyt koskevat, ei syrjitä vaan heille taataan samanlainen kohtelu kuin kokoaikatyössä ja vakituisessa työsuhteessa 1 2 3 4 5 6 KOM(90) 228 lopullinen, 29. 6. 1990, EYVL C 224, 8. 9. 1990, s. 8. EYVL C 332, 31. 12. 1990, s. 167. EYVL C 295, 26. 11. 1990, s. 112. Kaikki viittaukset perustamissopimukseen ennen Amsterdamin sopimuksen voimaantuloa tarkoittavat kyseisen toimen aikana voimassa ollutta perustamissopimusta. KOM(90) 533 lopullinen, EYVL C 305, 5. 12. 1990, s. 12. EYVL C 206, 29. 7. 1991, s. 19. 2 toimenpiteiden muodon oleville työntekijöille. Vaikka haluttujen työmarkkinaosapuolista periaatteiden asianmukaisella tasolla käytävien työehtosopimusneuvotteluiden kautta. toisistaan huomattavasti osa aktiivisesti erityisesti osalta, toimimaan toteuttamiseksi ilmoitti määrittelemiseksi ja olevansa ja erosivat tason valmis lausunnot niiden suurin 9. Tarkasteltuaan näitä vastauksia komissio piti yhteisön toimia aiheellisina ja päätti aloittaa 17. huhtikuuta 1996 sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa määrätyn toisen neuvottelukierroksen työmarkkinaosapuolten kanssa. Järjestöt (UNICE, CEEP ja EAY) ilmoittivat 19. kesäkuuta 1996 aikeistaan aloittaa neuvottelut. Kyseiset järjestöt tekivät 6. kesäkuuta 1997 osa-aikatyötä joka – sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 4 koskevan puitesopimuksen, artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti – pantiin täytäntöön sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti komission ehdotuksesta 15. joulukuuta 1997 annetulla 97/81/EY. Direktiivin soveltamisala ulotettiin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan 7. huhtikuuta 1998 annetulla tehdyn puitesopimuksen johdannossa aikeistaan harkita tarvetta samanlaisiin sopimuksiin, jotka koskevat muita joustavia työmuotoja. neuvoston direktiivillä Osa-aikatyöstä sopimuspuolet direktiivillä ilmoittavat 98/23/EY. neuvoston työtä koskevat neuvottelut. Yhdeksän 10. Osapuolet (UNICE, CEEP ja EAY) ilmoittivat 23. maaliskuuta 1998 aikeistaan aloittaa määräaikaista kuukauden neuvottelujakson lopulla ne pyysivät komissiolta kolmen kuukauden lisäaikaa sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Komissio jatkoi neuvottelukautta 30. päivään maaliskuuta 1999. Järjestöt tekivät puitesopimuksen 18. maaliskuuta 1999. Ne toimittivat sopimuksen komissiolle ja pyysivät sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että se pantaisiin täytäntöön komission ehdotuksesta tehdyllä neuvoston päätöksellä. 11. Työmarkkinaosapuolet pyysivät, että komissio – toimittaisi puitesopimuksen neuvostolle päätöstä varten, jotta sopimuksen määräykset tulisivat sitoviksi jäsenvaltioissa, joihin sovelletaan Euroopan sosiaalipolitiikkaa yhteisön koskevan pöytäkirjan (N:o 14) sosiaalipolitiikkaa koskevaa sopimusta liitteenä olevan liitteenä olevaa perustamissopimuksen – kehottaisi jäsenvaltioita ehdotuksessaan sopimuksen täytäntöönpanemiseksi antamaan neuvoston päätöksen noudattamiseksi lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset kahden vuoden tarvittavat kuluessa että tekemisestä päätöksen työmarkkinaosapuolet toimenpiteet sopimusteitse kyseisen ajan kuluessa, ja tai tarvittavat varmistamaan, toteuttavat – varautuisi siihen, että jäsenvaltioilla on mahdollisuus tarvittaessa ja työmarkkinaosapuolten kuulemisen jälkeen saada enintään yhden vuoden se on tarpeen lisäaika tämän määräyksen noudattamiseksi, mikäli tapahtuvan erityisten täytäntöönpanon vuoksi. työehtosopimuksella vaikeuksien tai 3 12. Kuten puitesopimuksen johdanto-osan ensimmäisestä kappaleesta ilmenee, sopimuksen tarkoituksena on myös olla osa Euroopan työllisyysstrategiaa. Sopimuksen tarkastelu 13. Yhteisön tason työmarkkinaosapuolten ja edistämisestä annetussa tiedonannossa7 komissio korosti, että "ennen kuin sopimuksen täytäntöönpanoa koskeva lainsäädäntöehdotus esitetään neuvostolle, komissio tekee arvioinnin, jossa otetaan huomioon sopimuspuolten edustavuus, niiden toimivalta yhteisön lainsäädäntöön nähden sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevat säännökset". vuoropuhelun mukauttamisesta sopimuksen kunkin lausekkeen laillisuus ja Sopimuspuolten edustavuus ja toimivalta 14. Sopimuksen allekirjoittajajärjestöt ovat UNICE, CEEP ja EAY. Nämä kolme itsenäiseen ja vapaaehtoiseen Val järjestöä ovat vuodesta 1985 osallistuneet Duchessen työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun. Tämän tuloksena on saatu yhteensä 13 yhteistä lausuntoa, 2 suositusta, 4 sopimusta ja 5 julistusta. Lokakuussa 1991 järjestöt tekivät erityisen merkittävän sopimuksen, jolla pyrittiin määrittelemään työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tehtävä ja paikka uusissa yhteisön puitteissa. Sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 3 ja 4 artikla syntyivät suureksi osaksi tämän sopimuksen perusteella. 15. Kaikki kolme järjestöä täyttävät seuraavat perusteet, jotka on määritelty komission tiedonannossa sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen soveltamisesta (kohta 24)8: – niissä on edustajia eri ammattialoilta ja ne on organisoitu Euroopan tasolla – ne muodostuvat järjestöistä, jotka tunnustetusti kuuluvat olennaisena osana jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolten rakenteisiin; niillä on valtuudet neuvotella sopimuksia ja ne ovat edustettuina kaikissa jäsenvaltioissa – niillä on tarvittavat rakenteet, jotta ne voivat osallistua tehokkaasti sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen täytäntöönpanoon. 16. Ainoastaan nämä kolme järjestöä ovat komission tiedonannon liitteen 2 mukaisia päivitetään toimialaltaan säännöllisesti edustavuutta koskevan jatkuvan tutkimuksen perusteella. työmarkkinakeskusjärjestöjä. Liitettä yleisiä 1998 annetussa 17. Euroopan yhteisöjen ensimmäisen asteen tuomioistuin otti kantaa edustavuuteen 17. kesäkuuta (Euroopan tuomiossa pienteollisuutta ja pk-yrityksiä edustava liitto UEAPME vastaan neuvosto), jossa UEAPME kiisti UNICEn, CEEPin ja EAY:n tekemästä vanhempainlomaa 96/34/EY koskevasta lainmukaisuuden. Tuomiossaan ensimmäisen asteen tuomioistuin tarkasteli direktiivin antamiseen johtanutta menettelyä sekä arvioi allekirjoittajaosapuolten asiassa T-135/96 puitesopimuksesta neuvoston direktiivin annetun 7 8 KOM(98) 322 lopullinen, 20. 5. 1998; katso myös KOM(93) 600, 14. 12. 1993. KOM(93) 600, 14. 12. 1993. 4 toimitettujen lukujen perusteella. Ensimmäisen asteen sille edustavuutta lainsäädännöllisen menettelyn moitteettomaksi ja tuomioistuin havaitsi allekirjoittajaosapuolten sopimuksen edustavuuden asialliseen soveltamisalaan ja jätti UEAPME:n kanteen tutkimatta. UEAPME tehtyään valitti yhteistyösopimuksen UNICE:n kanssa 4. joulukuuta 1998. valituksen myöhemmin tuomiosta mutta riittäväksi suhteessa peruutti Työnantajajärjestöt 18. Työnantajajärjestöistä edustavin kaikissa kaikilla yrityslajeissa on UNICE. Sen jäsenjärjestöt kansallisella tasolla ovat ehdottomasti edustavimpia ammattialojen välisiä työnantajajärjestöjä ja ovat suoraan tai välillisesti mukana työehtosopimusneuvotteluissa ja osallistuvat kansainväliseen työkonferenssiin. jäsenvaltioiden edustaa merkittävällä valtionyhtiöitä tai yhtiöitä, joissa valtio on osallisena. teollisuuden tavalla aloilla CEEP ja Työntekijäjärjestöt 19. Selkeästi edustavin ammattialojen välisten työntekijäjärjestöjen liitto on EAY. Sen jäsenjärjestöt ovat kaikissa jäsenvaltioissa edustavimpia ammattialojen välisiä työntekijäjärjestöjä. Kaikki sen jäsenjärjestöt kansallisella tasolla ovat suoraan tai välillisesti mukana työehtosopimusneuvotteluissa ja osallistuvat kansainväliseen työkonferenssiin. Päätelmät 20. Komissio toteaa, että nämä kolme järjestöä ovat saaneet kansallisen tason jäsenjärjestöiltään valtuudet määräaikaista työtä koskevia neuvotteluja varten ja ratifioineet tehneet puitesopimuksen. Kyseiset puitesopimuksen kansallisten jäsenjärjestöjensä nimissä. järjestöä kolme ovat 21. Komissio toteaa, että nämä kolme järjestöä täyttävät edustavuutta koskevat edellytykset, minkä se halusi varmistaa ennen ehdotuksen toimittamista eteenpäin. Muita kuin allekirjoittajina olleita työmarkkinaosapuolia ja niiden jäseniä koskevien lausekkeiden lainmukaisuus 22. Useat muutkin työmarkkinaosapuolet, ilmaisivat halukkuutensa osallistua neuvotteluihin. Komissiolle on tiedotettu sopimuksen allekirjoittajina välisestä kirjeenvaihdosta ja keskusteluista. työmarkkinaosapuolten ja muiden komissio olleiden kuuli, joita 23. Komissio on lisäksi ja työnantajajärjestöille, joita se kuuli tai joille se antoi tietoa ennalta, ja pitänyt järjestöjen kanssa kokouksen. toimittanut puitesopimuksen kaikille työntekijä- 24. Useat järjestöt korostivat sopimuksen määräysten joustavuutta, joiden ansiosta on mahdollista ottaa huomioon tiettyjen alojen erityistarpeet saatettaessa sopimus osaksi kansallista lainsäädäntöä. 25. Tarkistettuaan asiaankuuluvat lausekkeet komissio arvioi, että puitesopimuksessa viitataan useaan otteeseen työmarkkinaosapuoliin, kansalliseen lainsäädäntöön, 5 työehtosopimuksiin tai käytäntöihin, ja näin ollen siinä säilytetään muidenkin kuin sopimuksen allekirjoittajina olleiden työmarkkinaosapuolten ja niiden jäsenten asema kansallisella tasolla. Pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevat määräykset 26. Perustamissopimuksen 137 artiklan 2 kohdassa määrätään, että sosiaalialan lainsäädännössä on vältettävä "säätämästä sellaisia hallinnollisia, taloudellisia tai oikeudellisia rasituksia, jotka vaikeuttaisivat pienten tai keskisuurten yritysten perustamista taikka niiden kehittämistä". 27. Pk-yritysten eritysasemaan on kiinnitetty erityistä huomiota puitesopimusta laadittaessa. Seuraavassa annetaan esimerkki tästä: – Puitesopimuksen yleisten huomioiden kohdassa 11 todetaan, että "sopimuksessa otetaan huomioon tarve parantaa sosiaalipolitiikalle asetettavia vaatimuksia, vahvistaa yhteisön talouden kilpailukykyä ja välttää säätämästä hallinnollisia, taloudellisia ja oikeudellisia rasituksia, jotka vaikeuttaisivat pienten tai keskisuurten yritysten luomista tai kehittämistä". 28. Sopimuksessa ei käytöstä työsopimusten nimenomaisesta selvästikään määrätä Peräkkäisten määräaikaisten poikkeuksesta työntekijöiden syrjimättömyyttä koskevaan perusperiaatteeseen pk-yritysten eduksi. seuraavien väärinkäytösten ehkäisemistä koskevassa 5 lausekkeessa kuitenkin määrätään, että nämä toimenpiteet on toteutettava niin, että niissä otetaan huomioon erityisen alan ja/tai työntekijäryhmän tarpeet. Lisäksi 5 lausekkeen 1 kohdassa määrätään yhden tai useamman sääntelykohdan käyttöönotosta. Väärinkäytösten ehkäisemiseksi tarkoitettujen toimenpiteiden täytäntöönpanon joustavuutta voidaan selvästi hyödyntää niin, että siinä otetaan huomioon pk-yritysten työnantajien ja yleisten tarpeet. Tätä työntekijöiden erityiset huomioiden kohdassa 10, jossa todetaan seuraavasti: "sopimuksen mukaisesti jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten on huolehdittava sopimuksen yleisten periaatteiden, vähimmäisvaatimusten ja määräysten soveltamista koskevista järjestelyistä, jotta otettaisiin huomioon kunkin jäsenvaltion tilanne ja tiettyjen alojen ja ammattien, myös kausiluontoisen työn, olosuhteet". seikkaa korostetaan vielä 29. Lisäksi eri lausekkeissa (2 lausekkeen 1 ja 2 kohdassa, 3 lausekkeen 2 kohdassa, 4 lausekkeen 3 kohdassa, 5 lausekkeen 2 kohdassa ja 7 lausekkeen 2 kohdassa) viitataan jäsenvaltion lainsäädäntöön, työehtosopimuksiin tai käytäntöön ja/tai työmarkkinaosapuoliin lausekkeiden soveltamista koskevien järjestelyiden osalta. Vaikka määräyksissä ei nimenomaisesti mainita pk-yrityksiä, ne mahdollistavat tarvittaessa sellaisten kansallisten säännösten antamisen, joissa otetaan huomioon pk-yritysten erityistarpeet. 30. Määräyksistä näkyy, että työmarkkinaosapuolet ovat pyrkineet jättämään liikkumavaraa velvollisuuksien täytäntöönpanoon, ja tämän vuoksi erityisten alojen työntekijöiden ja yritysten sekä eri työntekijä- ja yritysryhmien, varsinkin pk-yritysten, erityistarpeet voidaan ottaa huomioon (katso myös yleisten huomioiden kohdat 5, 8 ja 12). sopimuksen mukaisten oikeuksien ja 6 31. Tästä syystä komissio tuli siihen tulokseen, että puitesopimuksessa on noudatettu pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevia säännöksiä. Sopimuslausekkeiden lainmukaisuus eikä jotka olisivat yhteisön lainsäädännön tarkasti kaikki puitesopimuksen lausekkeet löytänyt 32. Komissio tutki määräyksiä, että puitesopimuksessa määrätään jäsenvaltioita koskevista velvoitteista, ei heikennä sen lainmukaisuutta. Itse asiassa sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen liitteenä olevasta toisesta julistuksesta9 seuraa, että työmarkkinaosapuolten välisten todennäköisesti sopimusten johdu suoraan velvoitteita jäsenvaltioille. työmarkkinaosapuolten välisestä sopimuksesta vaan sen täytäntöönpanotavasta. Sopimuksen sisältöä tarkastellaan tämän asiakirjan kohdissa 33–37, joissa esitetään komission arvio siitä. luovat Jäsenvaltioiden velvoitteet eivät täytäntöönpanotavat vastaisia. yhteisön tasolla Se, Sopimuksen arviointi 33. Essenissä ja sen jälkeen kokoontuneiden Eurooppa-neuvostojen päätelmien mukaisesti komissio pitää määräaikaista työtä koskevia yhteisön tason määräyksiä merkittävänä tekijänä pyrittäessä saamaan oikeanlainen tasapaino joustavuuden ja työntekijöiden turvallisuuden välille. Työmarkkinaosapuolet ovat suhtautuneet asiaan myönteisesti, koska siinä taataan samanaikaisesti yritysten kilpailukyvyn ja työntekijöiden etujen huomioon ottaminen. 34. Komissio tukee täysin työmarkkinaosapuolten puitesopimuksen tavoitteita ja on sitä mieltä, että sopimus on tärkeä kolmesta syystä. 35. Ensinnäkin määräaikaista työtä koskevat vähimmäisvaatimukset ovat merkittävä toteuttamiseksi peruskirjan askel työntekijöiden määräysten mukaisesti (katso erityisesti peruskirjan 7 kohta). vähimmäistason koskevan perusoikeuksien perusoikeuksia työntekijöiden sosiaalisia yhteisön 36. Toiseksi sopimuksella edistetään myös Essenin Eurooppa-neuvoston päätelmien toteuttamista uusien joustavien työjärjestelyiden osalta. Joustavuuden on vastattava yritysten tarpeita, koska niiden on parannettava kilpailukykyään kansainvälisen kilpailun edessä. Siinä on myös otettava huomioon työntekijöiden edut ehkäisemällä peräkkäisten määräaikaisten työsopimusten tai työsuhteiden väärinkäytökset. Työnantajien ja työntekijöiden neuvotteluiden tuloksena syntynyt tätä asiaa koskeva työmarkkinaosapuolten sopimus vaikuttaa sopivimmalta välineeltä molempien osapuolien etujen yhteensovittamiseksi. 9 ”Yksitoista korkeaa sopimuspuolta ilmoittavat, että ensimmäiset järjestelyt työmarkkinaosapuolten välisten niiden yhteisön tasolla tehtyjen sopimusten soveltamiseksi, joihin viitataan 4 artiklan 2 kohdassa, koostuvat sopimusten sisällön kehittämisestä kollektiivisin neuvotteluin ja kunkin ja että tämän vuoksi nämä järjestelyt eivät velvoita jäsenvaltion säännösten mukaisesti, jäsenvaltioita soveltamaan sopimuksia suoraan tai luomaan sääntöjä niiden saattamiseksi osaksi kansallista säännöksiä näiden täytäntöönpanon helpottamiseksi. ” voimassa olevia tai muuttamaan lainsäädäntöä sisäisiä 7 37. Kolmanneksi sopimus osoittaa aseman, joka työmarkkinaosapuolilla voi olla Euroopan työllisyysstrategiassa, josta sovittiin vuonna 1997 Luxemburgin ylimääräisessä huippukokouksessa ja sen jälkeen annetuissa Eurooppa-neuvoston päätöslauselmissa, varsinkin vuoden 1999 työllisyyden suuntaviivoja koskevassa neuvoston päätöslauselmassa10. 38. Komissio pitää kaikkia edellytyksiä täyttyneinä, jotta se voi tehdä ehdotuksen, jonka tarkoituksena on panna täytäntöön työmarkkinaosapuolten puitesopimus neuvoston päätöksellä. Komission ehdotus 39. Komissio ilmoitti 14. joulukuuta 1993 annetussa tiedonannossaan, että jos yhteisön tasolla tehty sopimus pannaan täytäntöön työmarkkinaosapuolten yhteisestä pyynnöstä neuvoston komission ehdotuksesta tekemällä päätöksellä, neuvostolla ei ole mahdollisuutta muuttaa sopimusta. Tämän vuoksi komissio tyytyy ehdottamaan – tutkittuaan työmarkkinaosapuolten tekemää sopimusta – päätöksen hyväksymistä sopimuksesta sellaisenaan. Tässä tapauksessa ehdotettu lainsäädäntöväline on direktiivi, ja siihen sisältyvät tavanomaiset lausekkeet, jotka koskevat direktiivin täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa. 40. Komissio oli myös sitä mieltä, että neuvoston päätöksellä on pantava täytäntöön työmarkkinaosapuolten tekemän sopimuksen määräykset niin, että sopimuksen teksti ei ole osa päätöstä vaan sen liite. 41. Lisäksi komissio ilmoitti, että jos neuvosto päättää sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan viimeisessä alakohdassa määrättyjen menettelyjen mukaisesti tekemän sopimuksen sellaisenaan, komissio vetää pois päätösehdotuksensa ja tutkii, olisiko kyseistä alaa koskeva lainsäädäntöväline aiheellinen. työmarkkinaosapuolten täytäntöön panematta olla 42. Komissio ei siis ole toistanut sopimuksen tekstiä ehdotuksessaan vaan on lisännyt sen liitteeksi siihen. Lisäksi se toistaa, että jos neuvosto haluaa muuttaa työmarkkinaosapuolten tekemää puitesopimusta, se vetää pois ehdotuksensa. Oikeusperusta 43. Amsterdamin sopimuksen voimaantulon jälkeen sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen määräykset sisältyvät perustamissopimuksen 136–139 artiklaan. 44. Perustamissopimuksen 139 artiklan 2 kohdassa määrätään seuraavasti: ”Yhteisön tasolla tehdyt sopimukset pannaan täytäntöön – – 137 artiklassa tarkoitettujen kysymysten osalta allekirjoittajaosapuolten yhteisestä pyynnöstä neuvoston komission ehdotuksesta tekemällä päätöksellä”. Määräaikaista työtä koskeva sopimus liittyy perustamissopimuksen 137 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin työoloihin. Se kuuluu siis niihin aloihin, joilla neuvosto voi tehdä ratkaisunsa määräenemmistöllä. Näin ollen perustamissopimuksen 139 artiklan 2 kohta muodostaa asianmukaisen oikeusperustan komission ehdotukselle. 10 Neuvoston päätöslauselma, annettu 9. helmikuuta 1999, vuoden 1999 työllisyyden suuntaviivoista. 8 jotka osalta, 45. Kyseisessä artiklassa ei määrätä Euroopan parlamentin kuulemisesta niiden pyyntöjen työmarkkinaosapuolilta. Tiedonannossaan tekemänsä sitoumuksen mukaisesti komissio on kuitenkin tiedottanut parlamentille työmarkkinaosapuolten kanssa käytävien neuvotteluiden eri vaiheista. Komissio toimittaa parlamentille myös tämän ehdotuksen, jotta se voi halutessaan antaa siitä lausuntonsa komissiolle ja neuvostolle. Sama koskee myös talous- ja sosiaalikomiteaa. komissio saanut on Lainsäädäntövälineen muoto 249 artiklassa tarkoitettuun perustamissopimuksen 46. Perustamissopimuksen 139 artiklan 2 kohdassa mainitulla 'päätöksellä' viitataan velvoittavaan yhteen lainsäädäntövälineeseen. Komission tehtävänä on ehdottaa neuvostolle kyseisessä artiklassa mainitusta kolmesta velvoittavasta välineestä (asetus, direktiivi tai päätös) sitä, joka vaikuttaa asianmukaisimmalta. Kyseessä olevassa tapauksessa ja sisällön huomioon työmarkkinaosapuolten tekstin luonteen (puitesopimus) ottaen on selvä, että kyseistä puitesopimusta on tarkoitus soveltaa epäsuorasti niin, että jäsenvaltiot tai työmarkkinaosapuolet saattava määräykset osaksi kansallista lainsäädäntöä. Näin ollen asianmukaisin väline sopimuksen täytäntöönpanoa varten on neuvoston direktiivi. Antamiensa sitoumusten mukaisesti komissio katsoo lisäksi, että puitesopimuksen tekstin ei pitäisi olla osa direktiiviä vaan sen liite. 47. Ehdotuksen artiklojen osalta komissio haluaa tehdä seuraavat huomautukset: – 1 artikla – Artiklassa rajoitutaan tekemään työmarkkinaosapuolten tekemä sopimus velvoittavaksi, jotta se voidaan panna täytäntöön perustamissopimuksen 139 artiklan 2 kohdan mukaisesti neuvoston päätöksellä. – 2–5 artikla – Näissä artikloissa on tavanomaiset säännökset, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä. – 2 artiklan 1 kohdassa todetaan, että direktiivissä säädetään ainoastaan vähimmäisvaatimuksista ja jätetään näin jäsenvaltioille mahdollisuus toteuttaa tiukempia toimenpiteitä kyseisellä alalla. on joissa koskee jäsenvaltioita, – 2 artiklan 2 kohdassa on suojelun tason säilyttämistä koskeva direktiivin standardilauseke. Se hyväksymishetkellä parempi suojelutaso kuin direktiivin liitteenä olevalla puitesopimuksella taattu taso. Kyseisen lausekkeen tarkoituksena on estää työntekijöiden direktiivin hyväksymisen vuoksi. Lausekkeella annetaan kuitenkin jäsenvaltioille mahdollisuus toteuttaa erilaisia toimenpiteitä, jotka johtuvat niiden talous- puitesopimuksessa määrättyjä ja että vähimmäisvaatimuksia jäsenvaltioilla takaaman perusturvan ylittävällä tasolla. sosiaalipolitiikasta, noudattaen. On heikentyminen liikkumavaraa ainoastaan direktiivin kuitenkin kuitenkin suojelun yhteisön selvää, tason on 9 – Ehdotuksen 3 artiklassa velvoitetaan säätämään rangaistuksista, jotka ovat tehokkaita, oikeassa suhteessa rikkomukseen ja ennalta ehkäiseviä. Sovellettaessa yhteisön lainsäädäntöä on tarpeen, kuten kaikissa oikeudellisissa järjestelmissä, että niitä, joilla on yhteisön lainsäädännöstä seuraavia velvoitteita, varoitetaan rikkomasta sitä ja toisaalta niitä, jotka eivät noudata sitä, rangaistaan asianmukaisesti. jäsenvaltiot – Ehdotuksen 4 ja 5 artiklassa on säännökset, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä. Direktiivin perustelut toissijaisuusperiaatteen kannalta 48. UNICEn, CEEPin ja EAY:n määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta ja tehty ehdotus neuvoston direktiiviksi noudattaa toissijaisuusperiaatetta suhteellisuusperiaatetta kirjattu perustamissopimuksen 5 artiklaan. vaatimuksia, koskevia jotka on 49. Toissijaisuusperiaatteen osalta yhteisön toimen tarpeellisuus on perusteltua siksi, että työmarkkinaosapuolet ovat sopineet yhteisön toimen tarpeellisuudesta sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 3 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti (perustamissopimuksen 138 artikla, sellaisena kuin se on muutettuna tehdyn sopimuksen täytäntöönpanoa Amsterdamin sopimuksella) ja pyytäneet päätöksellä neuvoston yhteisön tasolla sosiaalipolitiikkaa kohdan artiklan sopimuksen (perustamissopimuksen 139 artiklan 2 kohta, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella) mukaisesti. Lisäksi aloite on Essenissä joulukuussa 1994 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien ja niiden seurannan suuntainen ja erityisesti vuoden 1998 ja 1999 työllisyyden suuntaviivoja koskevien neuvoston päätöslauselmien11 suuntainen. tehdyllä 4 ehdotuksesta komission koskevan 2 50. Neuvoston direktiivi vastaa suhteellisuutta koskevaan vaatimukseen sikäli, että jotka jäsenvaltioiden on työmarkkinaosapuolet eikä siinä rajoitutaan vahvistamaan suuret tavoitteet, saavutettava, ja itse direktiivin sisällöstä päättävät yhteisö. Päätelmät 51. Neuvostoa pyydetään hyväksymään direktiiviehdotus, joka koskee UNICEn, CEEPin ja EAY:n tekemää puitesopimusta määräaikaisesta työstä. 11 Neuvoston päätöslauselma, annettu 15. joulukuuta 1997, vuoden 1998 työllisyyden suuntaviivoista annettu 9. helmikuuta 1999, vuoden 1999 työllisyyden ja neuvoston päätöslauselma, suuntaviivoista. 10 Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI EY:n teollisuuden ja työnantajien keskusjärjestön (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY) tekemästä määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 139 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen,12 sekä katsoo, että (1) (2) (3) (4) Amsterdamin sopimuksen voimaantulon seurauksena Euroopan yhteisön sellaisena kuin se on muutettuna Maastrichtin perustamissopimuksen, sopimuksella, liitteenä olevan sosiaalipolitiikasta tehtyyn pöytäkirjaan nro 14 liitetyn sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen määräykset on sisällytetty Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 136–139 artiklaan, työmarkkinaosapuolet voivat perustamissopimuksen 139 artiklan 2 kohdan mukaisesti pyytää yhteisesti, että yhteisön tasolla tehdyt sopimukset pannaan täytäntöön neuvoston komission ehdotuksesta tekemällä päätöksellä, työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevan yhteisön peruskirjan 7 kohdassa säädetään muun ohessa, että "sisämarkkinoiden toteuttamisen olisi johdettava työntekijöiden elin- ja työolojen paranemiseen yhteisössä. Tähän olosuhteiden päästään parantamista, olevien työsuhteiden, kuten määräaikaisten työsuhteiden, osa-aikatyön, väliaikaisen työn ja kausityön osalta, eri maissa kuin yhdenmukaistamalla erityisesti muiden vallitsevien toistaiseksi voimassa ei ole tehnyt neuvosto koskevasta direktiiviehdotuksesta13 kilpailun vääristymisen osalta, sellaisena kuin se on muutettuna14, eikä tiettyjä työsuhteita koskevasta direktiiviehdotuksesta15 työolojen osalta, työsuhteita päätöstä tiettyjä 12 EYVL C. 13 EYVL C 224, 8. 9. 1990, s. 6. 14 KOM(90) 533 lopullinen, EYVL C 305, 5. 12. 1990, s. 8. 15 EYVL C 224, 8. 9. 1990, s. 4. 11 (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) (13) Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostettiin tarvetta toteuttaa toimenpiteitä, joilla lisätään kasvun työllistävää vaikutusta, erityisesti joustavammilla työjärjestelyillä, jotka vastaavat sekä työntekijöiden toiveita että kilpailun vaatimuksia, päätöslauselmassa vuoden 1999 työllisyyden suuntaviivoista 9. helmikuuta 1999 annetussa neuvoston tasojen joilla "pyritään työn työmarkkinaosapuolia neuvottelemaan sopimuksia, organisoinnin nykyaikaistamiseen, mukaan lukien joustavat työaikajärjestelyt, jotta voitaisiin parantaa yritysten tuottavuutta ja kilpailukykyä sekä saavuttaa joustavuuden ja työntekijöiden turvallisuuden välillä tarvittava tasapaino", asianmukaisten kehotettiin komissio on sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti kuullut työmarkkinaosapuolia yhteisön toiminnan mahdollisista suuntaviivoista joustavien työaikojen ja työntekijöiden turvallisuuden osalta, tämän kuulemisen perusteella, että yhteisön toiminta on komissio arvioi suotavaa, työmarkkinaosapuolia uudelleen yhteisön tasolla suunnitellun ehdotuksen sisällöstä sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti, sekä kuuli työmarkkinakeskusjärjestöt – EY:n teollisuuden ja toimialaltaan yleiset julkisten yritysten Euroopan keskus työnantajien keskusjärjestö (UNICE), (CEEP) ja Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö (EAY) – ilmoittivat komissiolle 23. maaliskuuta 1998, että ne ovat halukkaita aloittamaan sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 4 artiklan mukaisen menettelyn; ne pyysivät komissiolta yhteisellä kirjeellä kolmen kuukauden lisäaikaa; komissio suostui pyyntöön ja jatkoi neuvottelukautta 30. päivään maaliskuuta 1999, työmarkkinakeskusjärjestöt 1999 kyseiset määräaikaista työtä koskevan puitesopimuksen; ne toimittivat komissiolle yhteisen komission ehdottamalla neuvoston päätöksellä sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti, 18. maaliskuuta täytäntöönpanosta puitesopimuksen pyyntönsä tekivät joulukuuta 1994 päätöslauselman16 neuvosto antoi 6. tietyistä Euroopan unionin sosiaalipolitiikan näkymistä, jotka koskivat unionin taloudellista ja sosiaalista lähentymistä, työmarkkinaosapuolia hyödyntämään sopimuksentekomahdollisuuksia, koska työmarkkinaosapuolet ovat yleisesti ottaen lähempänä yhteiskunnallista todellisuutta ja sen ongelmia, ja kehotti osa-aikatyöstä 6. kesäkuuta 1997 tehdyn puitesopimuksen johdannossa sopimuspuolet ilmoittivat aikeistaan harkita tarvetta samanlaisiin sopimuksiin, jotka koskevat muita joustavia työmuotoja, työmarkkinaosapuolet huomiota määräaikaiseen työhön, mutta ne ovat samalla ilmoittaneet aikovansa harkita, halunneet kiinnittää erityistä ovat 16 EYVL C 368, 23. 12. 1994, s. 6. 12 olisiko tarvetta samanlaiseen sopimukseen, joka koskisi tilapäistä työvoimaa välittävien yritysten kautta tehtyä työtä, saavansa toivoivat aikaan määräaikaista allekirjoittajaosapuolet työtä koskevan puitesopimuksen, jossa esitetään määräaikaisiin työsopimuksiin ja ja vähimmäisvaatimukset; ne työsuhteisiin liittyvät yleiset periaatteet osoittivat takaamalla laatua syrjimättömyysperiaatteen soveltamisen ja laatimalla puitteet peräkkäisten määräaikaisten väärinkäytösten tai ehkäisemiseksi, parantaa määräaikaisen työsopimusten työsuhteiden halunsa työn tämän puitesopimuksen täytäntöönpanon asianmukainen oikeudellinen väline on perustamissopimuksen 249 artiklan mukainen direktiivi; sitoo jäsenvaltioita saavutettavaan tulokseen nähden, mutta jättää niille valittavaksi muodon ja keinot, se eivät jäsenvaltiot voi perustamissopimuksen 5 artiklassa määriteltyjen toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin tavoitteita, vaan ne voidaan toteuttaa paremmin yhteisön asettamaan vähimmäisvaatimukset näiden tavoitteiden toteuttamiseksi eikä siinä säädetä tämän tarkoituksen ylittävistä toimista, direktiivissä rajoitutaan tasolla; tässä komissio teki direktiiviehdotuksensa sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen soveltamisesta 14. joulukuuta 1993 annetun tiedonannon17 ja yhteisön tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun mukauttamisesta ja edistämisestä 20. toukokuuta 1998 annetun tiedonannon18 mukaisesti ottaen huomioon allekirjoittajaosapuolten edustavuuden ja valtuudet sekä puitesopimuksen lausekkeiden lainmukaisuuden, 2 teki direktiiviehdotuksensa noudattaen perustamissopimuksen komissio 137 artiklan koskevissa direktiiveissä on vältettävä "säätämästä sellaisia hallinnollisia, taloudellisia tai oikeudellisia rasituksia, jotka vaikeuttaisivat pienten tai keskisuurten yritysten perustamista taikka niiden kehittämistä", sosiaalipolitiikkaa jonka mukaan kohtaa, komissio on sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen soveltamisesta annetun ja tiedonannon mukaisesti lähettänyt jossa oli mukana komission direktiiviehdotus sekä perustelut, asiasta Euroopan parlamentille sille puitesopimuksen tekstin, ilmoittanut komissio on ilmoittanut asiasta myös talous- ja sosiaalikomitealle ja lähettänyt sille puitesopimuksen tekstin, jossa oli mukana komission direktiiviehdotus sekä perustelut, (14) (15) (16) (17) (18) (19) (20) (21) direktiivissä säädetään vähimmäisvaatimuksista ja jätetään jäsenvaltioille tai työmarkkinaosapuolille mahdollisuus ottaa käyttöön edullisempia säännöksiä, 17 KOM(93) 600, 14. 12. 1993. 18 KOM(98) 322 lopullinen, 20. 5. 1998. 13 (22) (23) direktiivin täytäntöönpano ei oikeuta heikentämään jäsenvaltiossa vallitsevaa tilannetta, jäsenvaltiot voivat täytäntöönpanon sillä työmarkkinaosapuolten pyynnöstä edellytyksellä, että ne toteuttavat kaikki toimenpiteet voidakseen jatkuvasti taata tässä direktiivissä säädettyjen tulosten saavuttamisen, ja direktiivin yhteisestä antaa tehtäväksi näiden tämän (24) puitesopimuksen täytäntöönpanolla edistetään perustamissopimuksen 136 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamista, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Tämän direktiivin tarkoituksena on panna täytäntöön toimialaltaan yleisten työmarkkinakeskusjärjestöjen (UNICE, CEEP ja EAY) 18. maaliskuuta 1999 tekemä määräaikaista työtä koskeva puitesopimus, joka on liitteenä. 2 artikla Jäsenvaltiot voivat antaa säännöksiä, 1. direktiivissä säädetyt. jotka ovat edullisempia kuin tässä 2. Tämän direktiivin täytäntöönpano ei ole missään tapauksessa riittävä peruste heikentää työntekijöiden suojelun yleistä tasoa direktiivin soveltamisalalla. Se ei myöskään estä jäsenvaltioiden tai työmarkkinaosapuolten oikeutta antaa tilanteen kehittymisen huomioon ottaen erilaisia lakeihin, asetuksiin tai sopimuksiin perustuvia säännöksiä kuin mitkä ovat voimassa direktiivin antamishetkellä sillä edellytyksellä, että tässä direktiivissä säädettyjä vähimmäisvaatimuksia noudatetaan. 3 artikla Jäsenvaltioiden on määrättävä rangaistusjärjestelmästä, jota sovelletaan tämän direktiivin mukaisesti annettujen kansallisten säännösten rikkomuksiin, ja toteutettava kaikki toimenpiteet niiden täytäntöönpanemiseksi. Säädettyjen rangaistusten on oltava tehokkaita, oikeassa suhteessa rikkomukseen ja ennalta ehkäiseviä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava antamistaan säännöksistä komissiolle viimeistään 4 artiklassa mainittuna päivänä ja kaikista niitä koskevista muutoksista viipymättä. 4 artikla lait, Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään kaksi vuotta sen asetukset hyväksymisen jälkeen tai varmistettava viimeistään kyseisenä päivänä, että työmarkkinaosapuolet ovat panneet tarvittavat säännökset täytäntöön sopimusteitse, ja joiden avulla ne voivat jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, 14 jatkuvasti taata tässä direktiivissä säädettyjen tulosten saavuttamisen. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle välittömästi. Jäsenvaltiot voivat tarvittaessa ja kuultuaan työmarkkinaosapuolia saada enintään se on tarpeen erityisten vaikeuksien tai yhden vuoden lisäaikaa, mikäli työehtosopimuksella tapahtuvan täytäntöönpanon vuoksi. Niiden on ilmoitettava tällaisista olosuhteista komissiolle välittömästi. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuissa jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 5 artikla Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 15 LIITE Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö (EAY) – Euroopan teollisuuden ja työnantajien keskusjärjestö (UNICE) – Julkisten yritysten Euroopan keskus (CEEP) Määräaikaista työtä koskeva puitesopimus Johdanto-osa Tämä puitesopimus osoittaa, minkälainen asema työmarkkinaosapuolilla voi olla Euroopan työllisyysstrategiassa, josta sovittiin vuonna 1997 pidetyssä Luxemburgin ylimääräisessä koskevan puitesopimuksen jälkeen lisäpanos kohti parempaa tasapainoa "työajan joustavuuden ja työntekijöiden turvallisuuden välillä". työllisyyshuippukokouksessa. osa-aikatyötä on Se Tämän sopimuksen osapuolet työsopimukset ovat työntekijöiden välillä. Ne tunnustavat myös, että määräaikaiset vastaavat tietyissä olosuhteissa sekä työnantajien että työntekijöiden tarpeita. toistaiseksi voimassa olevat ja tulevat olemaan vallitseva työsuhdemuoto työnantajien ja työsopimukset tunnustavat, että on otettava sopimuksessa esitetään määräaikaiseen työsuhteeseen liittyvät Tässä yleiset periaatteet ja vähimmäisvaatimukset ja tunnustetaan, että niiden yksityiskohtaisessa soveltamisessa ja kausiluontoiset tilanteet. Sopimus kuvaa työmarkkinaosapuolten tahtoa luoda yleiset puitteet sen varmistamiseksi, että määräaikaisessa työsuhteessa olevia työntekijöitä kohdellaan samalla tavalla suojelemalla heitä syrjintää vastaan ja että määräaikaisia kannalta työnantajien työsopimuksia hyväksyttävältä pohjalta. työntekijöiden alakohtaiset kansalliset, huomioon käytetään erityiset sekä että Tätä sopimusta sovelletaan määräaikaisiin työntekijöihin lukuun ottamatta niitä, jotka tilapäistä työvoimaa välittävä yritys on asettanut käyttäjäyrityksen käyttöön. Osapuolten tarkoituksena on harkita tarvetta tehdä tilapäistä työvoimaa välittävien yritysten kautta tehtyä työtä koskeva samanlainen sopimus. Sopimus koskee määräaikaisten työntekijöiden työehtoja, ja siinä tunnustetaan, että lakisääteiseen sosiaaliturvaan liittyvät asiat kuuluvat jäsenvaltioiden päätettäväksi. Tältä osin työmarkkinaosapuolet kiinnittävät huomiota Dublinissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vuonna 1996 antamaan työllisyyttä koskevaan julistukseen, jossa korostettiin muun muassa tarvetta kehittää sosiaaliturvajärjestelmät työllisyyttä paremmin edistäviksi "kehittämällä sosiaalisen suojelun järjestelmiä, jotka pystyvät mukautumaan uusiin työmuotoihin ja tarjoamaan asianmukaista sosiaalista suojelua tällaista työtä tekeville ihmisille". Sopimuspuolet toistavat vuonna 1997 tehdyssä osa- aikatyötä koskevassa sopimuksessa ilmaistun kantansa, että jäsenvaltioiden olisi pantava tämä julistus täytäntöön välittömästi. 16 sopimuspuolet suojelun että Lisäksi järjestelmien muutokset ovat tarpeen, jotta ne voidaan mukauttaa nykyoloihin ja huolehtia erityisesti oikeuksien siirtymisestä. ammatillisten tunnustavat, sosiaalisen EAY, UNICE ja CEEP pyytävät komissiota toimittamaan tämän puitesopimuksen jotta se päätöksellään vahvistaisi nämä vaatimukset sitoviksi niissä neuvostolle, jäsenvaltioissa, jotka ovat osallisina sosiaalipolitiikkaa koskevassa, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen kuuluvan sosiaalipöytäkirjan liitteenä olevassa sopimuksessa. pyytävät komissiota sopimuksen täytäntöönpanoa koskevassa Sopimuspuolet ehdotuksessaan kehottamaan jäsenvaltioita hyväksymään neuvoston päätöksen noudattamiseksi tarpeelliset lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset kahden vuoden kuluessa päätöksen hyväksymisestä tai varmistamaan, että työmarkkinaosapuolet sopimusteitse saman määräajan kuluessa. 19 toteuttavat Jäsenvaltioilla on mahdollisuus tarvittaessa ja kuultuaan työmarkkinaosapuolia saada enintään yhden vuoden lisäaika tämän määräyksen noudattamiseksi, mikäli se on tarpeen erityisten vaikeuksien tai työehtosopimuksella tapahtuvan täytäntöönpanon vuoksi. toimenpiteet tarpeelliset Sopimuspuolet pyytävät, että työmarkkinaosapuolia kuullaan ennen kuin jäsenvaltiot tekevät mitään lainsäädännöllisiä tai hallinnollisia määräyksiä koskevia esityksiä tämän sopimuksen täytäntöön panemiseksi. Rajoittamatta kansallisten tuomioistuinten ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asemaa, sopimuksen osapuolet pyytävät, että komissio osoittaisi tämän sopimuksen tulkintaa Euroopan tasolla koskevat kysymykset aluksi osapuolille lausuntoa varten. Yleisiä huomioita 1. 2. Osapuolet ovat ottaneet huomioon sosiaalipolitiikkaa koskevan, Euroopan yhteisön perustamissopimukseen kuuluvan sosiaalipöytäkirjan liitteenä olevan sopimuksen, ja erityisesti sen 3 artiklan 4 kohdan ja 4 artiklan 2 kohdan, sekä katsovat, että sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 4 artiklan 2 kohta edellyttää, että yhteisön täytäntöön allekirjoittajaosapuolten ehdotukseen perustuvalla neuvoston päätöksellä, panna komission sopimukset pyynnöstä yhteisestä voidaan tasolla tehdyt 19 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteenä olevaan sosiaalipolitiikkaa koskevaan pöytäkirjaan nro 14 liitetyn sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 17 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. työntekijöiden turvaa työaikojen joustavuutta kuulemisasiakirjassaan ilmoitti oikeudellisesti sitovaa yhteisön toimenpidettä, ja komissio koskevassa aikomuksestaan toisessa ehdottaa osa-aikatyöstä tehtyä direktiiviehdotusta koskevassa lausunnossaan Euroopan parlamentti kehotti komissiota tekemään välittömästi direktiiviehdotuksia muista ja työmuodoista, tilapäistyövoimaa välittävien yritysten kautta tehtävästä työstä, kuten määräaikaisesta joustavista työstä Luxemburgissa kokoontuneen työllisyyttä käsitelleen ylimääräisen Eurooppa- neuvoston päätelmissä kehotettiin työmarkkinaosapuolia neuvottelemaan sopimuksia, joilla "pyritään työn organisoinnin nykyaikaistamiseen, mukaan lukien yritysten tuottavuutta ja kilpailukykyä sekä saavuttaa joustavuuden ja turvallisuuden välillä tarvittava tasapaino", työaikajärjestelyt, voitaisiin joustavat parantaa jotta toistaiseksi voimassa olevat työsopimukset ovat vallitseva työsuhdemuoto, jolla vaikutetaan kyseisten työntekijöiden elämän laatuun ja parannetaan toimintakykyä, määräaikaisten työsopimusten käytön perustuminen perusteltuihin syihin on tapa estää väärinkäytöksiä, määräaikaiset työsopimukset ovat luonteenomainen työnteon piirre tietyillä toimialoilla sekä tietyissä ammateissa ja toiminnoissa, ja ne voivat sopia sekä työnantajille että työntekijöille, ja näin yli puolet määräaikaistyöntekijöistä Euroopan unionissa on naisia, ollen tällä sopimuksella voidaan osaltaan edistää naisten ja miesten tasa- arvoisia mahdollisuuksia, jäsenvaltioiden sopimuksen mukaisesti on huolehdittava sopimuksen yleisten periaatteiden, vähimmäisvaatimusten ja määräysten soveltamista koskevista järjestelyistä, jotta otettaisiin huomioon ammattien, myös kunkin jäsenvaltion tilanne kausiluontoisen työn, olosuhteet, työmarkkinaosapuolten tiettyjen alojen ja ja ja sopimuksessa otetaan huomioon tarve parantaa sosiaalipolitiikalle asetettavia vaatimuksia, vahvistaa yhteisön talouden kilpailukykyä ja välttää säätämästä sellaisia jotka vaikeuttaisivat pienten ja keskisuurten yritysten perustamista ja kehittämistä, ja hallinnollisia, oikeudellisia taloudellisia rasitteita, ja työmarkkinaosapuolilla on parhaat edellytykset työnantajien ja työntekijöiden joten niille on annettava tarpeita vastaavien ratkaisujen löytämiseksi, erityisasema tämän sopimuksen täytäntöönpanossa ja soveltamisessa. 18 ALLEKIRJOITTANEET OSAPUOLET OVAT SOPINEET SEURAAVAA: Tarkoitus (1 lauseke) Tämän puitesopimuksen tarkoituksena on 1) 2) 1) 2) 1) 2) parantaa määräaikaisen periaatteen soveltaminen työn laatua varmistamalla syrjimättömyyden laatia puitteet perättäisten määräaikaisten työsopimusten tai työsuhteiden käytöstä. sellaisten väärinkäytösten ehkäisemiseksi, jotka johtuvat Soveltamisala (2 lauseke) Tätä sopimusta sovelletaan määräaikaisiin työntekijöihin, joilla on työsopimus tai työsuhde, sellaisena kuin se on määritelty jäsenvaltion lainsäädännössä, työehtosopimuksissa tai käytännössä. Jäsenvaltiot kuultuaan työmarkkinaosapuolia ja/tai voivat päättää, että sopimusta ei sovelleta työmarkkinaosapuolet a) b) ammatilliseen peruskoulutukseen ja oppisopimusjärjestelyihin jotka on tehty valtion tai valtion työsopimuksiin ja työsuhteisiin, tukeman tai uudelleenkoulutusohjelman taikka työelämään siirtymistä koskevan ohjelman puitteissa. ammatillisen koulutus- erityisen Määritelmät (3 lauseke) Tässä sopimuksessa 'määräaikaisella työntekijällä' tarkoitetaan henkilöä, jolla on suoraan työnantajan ja työntekijän välillä tehty työsopimus tai solmittu työsuhde, jonka päättyminen määräytyy perustelluin syin, esimerkiksi tietyn päivämäärän umpeutumisen, tietyn tehtävän loppuun saattamisen tai tietyn tapahtuman ilmaantumisen perusteella. sopimuksessa tarkoitetaan Tässä työntekijää, jolla on toistaiseksi voimassa oleva työsopimus tai työsuhde ja 'vastaavalla vakituisella työntekijällä' 19 1) 2) 3) 4) 1) joka työskentelee samassa työpaikassa ja samassa tai samanlaisessa työssä tai tehtävässä, ottaen huomioon pätevyys ja ammattitaito. Milloin samassa työpaikassa ei ole vastaavaa vakituista työntekijää, vertailu on tehtävä suhteessa sovellettavaan työehtosopimukseen tai jos sellaista ei ole, vertailu tehdään kansallisen lainsäädännön, työehtosopimusten tai käytännön mukaisesti. Syrjimättömyyden periaate (4 lauseke) Määräaikaisiin työntekijöihin ei saa soveltaa epäedullisempia työehtoja kuin vastaaviin vakituisiin työntekijöihin pelkästään siksi, on määräaikainen työsopimus tai työsuhde, ellei siihen ole asiallisia syitä. että heillä Silloin kun se on tarkoituksenmukaista, sovelletaan pro rata temporis - periaatetta. Jäsenvaltiot kuultuaan työmarkkinaosapuolia ja/tai määrittelevät lainsäädännön, kansallisen lainsäädännön, työehtosopimukset ja käytännön. työmarkkinaosapuolet tämän lausekkeen soveltamistavat ottaen huomioon yhteisön Erityisiin työehtoihin liittyvien palvelusaikaa koskevien vaatimusten on oltava määräaikaisille samat kuin vakituisille työntekijöille, ellei eri pituisen palvelusajan vaatimiselle ole asiallisia syitä. Väärinkäytöksiä ehkäisevät toimenpiteet (5 lauseke) kuultuaan jäsenvaltiot Perättäisten määräaikaisten työsopimusten tai työsuhteiden väärinkäytösten kansallisen estämiseksi ja/tai lainsäädännön, ja/tai työmarkkinaosapuolten seuraavista työntekijäryhmien toimenpiteistä, jos käytettävissä ei ole vastaavia oikeudellisia toimenpiteitä väärinkäytösten estämiseksi: työmarkkinaosapuolia tai käytännön käyttöön yhden työehtosopimusten on tarpeiden mukaan erityisten tai mukaan alojen otettava useita a) b) perustellut syyt tällaisen työsopimuksen tai työsuhteen uudistamista varten perättäisten määräaikaisten enimmäiskokonaiskesto työsopimusten tai työsuhteiden c) tällaisten työsopimusten tai työsuhteiden uudistamisten lukumäärä. 20 2) työmarkkinaosapuolet Jäsenvaltiot kuultuaan työmarkkinaosapuolia ja/tai määrittävät tarvittaessa, millä edellytyksillä määräaikaisia työsopimuksia tai työsuhteita a) b) pidetään perättäisinä pidetään toistaiseksi voimassa olevina työsopimuksina tai työsuhteina. (1) (2) (1) (2) (3) Tiedottaminen ja työpaikan saantimahdollisuudet (6 lauseke) Työnantajan on tiedotettava määräaikaisille työntekijöille yrityksessä tai työpaikassa avautuvista vapaista työpaikoista sen varmistamiseksi, että heillä on samat mahdollisuudet saada vakituinen työpaikka kuin muillakin työntekijöillä. Tiedottaminen voidaan tehdä yleisellä ilmoituksella, joka on sopivassa paikassa yrityksessä tai työpaikassa. Työnantajan olisi mahdollisuuksien mukaan helpotettava määräaikaisten työntekijöiden mahdollisuuksia osallistua asianmukaiseen koulutukseen, jossa ammatillista voivat he liikkuvuuttaan. ammattitaitoaan, urakehitystään parantaa ja Tiedottaminen ja kuuleminen (7 lauseke) Määräaikaiset työntekijät on otettava huomioon, kun lasketaan kansallisen ja elinten yhteisön perustamiskynnykseksi yrityksen henkilöstön lukumääriä. lainsäädännön mukaisten kansallisissa työntekijöitä säännöksissä edustavien asetettuja Jäsenvaltiot kuultuaan työmarkkinaosapuolia ja/tai määrittelevät lainsäädännön, 4 lausekkeen 1 kohdan huomioon ottaen. 7 lausekkeen 1 kohdan työehtosopimusten tai soveltamistavat käytännön työmarkkinaosapuolet kansallisen ja mukaisesti Työnantajan olisi mahdollisuuksien mukaan pyrittävä antamaan olemassa oleville työntekijöitä edustaville elimille tietoja yrityksessä tehtävästä määräaikaisesta työstä. Täytäntöönpanoa koskevat määräykset (8 lauseke) 21 (1) (2) (3) (4) (5) (6) Jäsenvaltiot voimaan tässä sopimuksessa asetettuja määräyksiä edullisempia määräyksiä. työmarkkinaosapuolet voivat pitää voimassa tai saattaa ja/tai Tällä sopimuksella ei rajoiteta yhteisön erityissäännösten, erityisesti miesten ja naisten tasa-arvoista kohtelua ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevien yhteisön säännösten soveltamista. Tämän sopimuksen täytäntöönpano ei ole pätevä peruste työntekijöiden suojan yleisen tason heikentämiseksi sopimuksen soveltamisalalla. ei rajoita sopimus Tämä asianmukaisella tasolla, mukaan lukien Euroopan taso, sopimuksia, mukautetaan ja/tai työmarkkinaosapuolten erityistarpeiden huomioon ottamiseksi. tehdä joilla täydennetään tämän sopimuksen määräyksiä kyseisten työmarkkinaosapuolten oikeutta sopimuksen Tämän ennaltaehkäisy työehtosopimusten ja käytännön mukaisesti. soveltamista selvittely tapahtuu ja koskevien riitojen kansallisen ja valitusten lainsäädännön, Sopimuksen allekirjoittajapuolet tekevät arvion sopimuksen soveltamisesta viiden vuoden kuluttua neuvoston päätöksestä, jos joku sopimuspuolista sitä vaatii. FRITZ VERZETNITSCH GEORGES JACOBS EAY:n puheenjohtaja UNICEn puheenjohtaja ANTONIO AUYANET CASTELLANO CEEPin puheenjohtaja EMILIO GABAGLIO DIRK F. HUDIG JYTTE FREDENSBORG EAY:n pääsihteeri UNICEn pääsihteeri CEEPin pääsihteeri 18. maaliskuuta 1999 22 LIITE VAIKUTUSTENARVIOINTILOMAKE EHDOTUKSEN VAIKUTUS YRITYKSIIN erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yrityksiin) Ehdotuksen nimi Ehdotus neuvoston direktiiviksi EY:n teollisuuden ja työnantajien keskusjärjestön (UNICE), julkisten yritysten Euroopan keskuksen (CEEP) ja Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY) tekemästä määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta Ehdotuksen viitenumero: 99005 Ehdotus 1. Miksi yhteisön lainsäädäntö on tarpeen tällä alalla ja mitkä ovat sen päätavoitteet toissijaisuusperiaate huomioon ottaen? artiklassa määrätään Kyseisessä Tämän direktiivin tarkoituksena on panna täytäntöön määräaikaista työtä koskeva puitesopimus Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 139 artiklan 2 kohdan mukaisesti. panna mahdollisuudesta täytäntöön komission ehdotuksesta työmarkkinaosapuolten tekemät tehdyllä neuvoston päätöksellä. Allekirjoittajaosapuolet ovat yhteisesti pyytäneet komissiota koskevan sopimuksen soveltamisesta antamansa tiedonannon20 mukaisesti komissio tutki täyttyivät sopimusta kolmelta kannalta. Komissio arvioi, että kaikki edellytykset (allekirjoittajaosapuolten edustavuus, sopimuksen lausekkeiden laillisuus ja pk- yrityksiä koskevien erityisten säännösten noudattaminen) ja että sen ehdotus neuvoston direktiiviksi olisi hyväksyttävä. Sosiaalipolitiikkaa neuvostolle. ehdotuksen sopimukset tekemään Vaikutukset yrityksiin 2. Mihin ja keihin ehdotus vaikuttaa? Puitesopimus saattaa vaikuttaa kaikkiin yrityksiin ja kaikkiin työntekijöihin yrityksen toiminta-alasta ja koosta riippumatta. 3. Mitä yritysten pitäisi tehdä ehdotuksen vaatimusten täyttämiseksi? Kuten puitesopimuksen 1 lausekkeessa todetaan, yritysten on varmistettava, että määräaikaisessa työsuhteessa olevia työntekijöitä ei syrjitä millään tavalla. Puitesopimuksessa annetaan työnantajille mahdollisuus hyödyntää määräaikaisia työsopimuksia tavalla, jossa otetaan huomioon erityiset kansalliset ja alakohtaiset 20 KOM(93) 600 lopullinen. 23 vaatimukset määräaikaisten työsopimusten ja työsuhteiden väärinkäyttö. (katso sopimuksen 5 lauseke), mutta sen tavoitteena on estää Useissa lausekkeissa viitataan lainsäädäntöön, työehtosopimuksiin tai kansalliseen annetaan käytäntöön taikka työmarkkinaosapuoliin asianmukaisella tasolla toimintavaraa yksittäisille yrityksille. Yrityksiä koskevista täsmällisistä vaatimuksista päätetään siis suureksi osaksi kansallisella, alakohtaisella tai yrityksen tasolla. ja 4. Mitä taloudellisia vaikutuksia ehdotuksella todennäköisesti on? ylimääräisen Määräaikaista työtä koskevan puitesopimuksen täytäntöönpano edistää osaltaan Essenin Eurooppa-neuvoston asettamaa toista painopistealuetta eli uusien joustavien työn organisointimuotojen käyttöönottoa. Luxemburgissa kokoontuneen työllisyyttä käsitelleen kehotettiin Eurooppa-neuvoston työmarkkinaosapuolia neuvottelemaan sopimuksia, joilla "pyritään työn organisoinnin jotta voitaisiin nykyaikaistamiseen, mukaan lukien joustavat parantaa yritysten tuottavuutta ja kilpailukykyä sekä saavuttaa joustavuuden ja turvallisuuden koskeva työmarkkinaosapuolten sopimus, joka syntyi työnantajien ja työntekijöiden välisten neuvotteluiden tuloksena, vaikutti sopivimmalta välineeltä molempien osapuolien etujen yhteensovittamiseksi. työaikajärjestelyt, päätelmissä tasapaino". tarvittava välillä asiaa Tätä jonka soveltamisessa on suurta vaihtelua, sen Koska kyseessä on puitesopimus, tarkkoja taloudellisia vaikutuksia ei voida arvioida EU:n tasolla tai ennen sen täytäntöönpanoa. Taloudelliset vaikutukset riippuvat siitä, miten direktiivi pannaan täytäntöön ja sitä sovelletaan kansallisella, alakohtaisella ja yritysten tasolla, kun otetaan huomioon sopimuksen 5 lausekkeessa määrätty joustavuus. Tilastolliselta kannalta voidaan kuitenkin todeta, että vuonna 1997 tilapäisessä tai määräaikaisessa työsuhteessa EU:ssa työvoimasta oli miehiä 11 % ja naisia 13 %. Koska sopimuksen soveltamisalaan eivät kuulu tilapäistä työvoimaa välittävän yrityksen työntekijät, määräaikaisessa työsuhteessa olevien työntekijöiden määrä on alle 10 % EU:n koko työvoimasta, vaikka määrä on noussut ja joustavat puitteet kasvavalle suuntaukselle käyttää määräaikaisia työsopimuksia ja samalla estetään tällaisten työsopimusten väärinkäyttö. jatkuvasti. 21 Sopimuksessa annetaan tasapainoiset käyttäjäyrityksen asettamat käyttöön työmarkkinaosapuolet Puitesopimuksen tunnustavat, että määräaikaiset työsopimukset vastaavat tietyissä olosuhteissa sekä työantajien että työntekijöiden tarpeita. johdanto-osan kappaleessa toisessa 5. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon pk- yritysten erityinen asema (esim. alhaisemmat tai erilaiset vaatimukset)? kiinnitettiin Pk-yritysten laadittaessa. Pk-yritykset tuodaan erityisesti esiin yleisien huomioiden 11 kohdassa: erityistilanteeseen erityishuomiota puitesopimusta 21 Työllisyys Euroopassa 1998 -raportti. 24 - "Sopimuksessa otetaan huomioon tarve parantaa sosiaalipolitiikalle asetettavia vaatimuksia, vahvistaa yhteisön talouden kilpailukykyä ja välttää säätämästä sellaisia jotka vaikeuttaisivat pienten ja keskisuurten yritysten perustamista ja kehittämistä". hallinnollisia, oikeudellisia taloudellisia rasitteita, ja Sopimuksessa ei selvästikään määrätä nimenomaisesta poikkeuksesta työntekijöiden syrjimättömyyttä koskevaan perusperiaatteeseen pk-yritysten eduksi. Peräkkäisten määräaikaisten työsopimusten käytöstä seuraavien väärinkäytösten ehkäisemistä koskevassa 5 lausekkeessa kuitenkin määrätään, että nämä toimenpiteet on toteutettava niin, että niissä otetaan huomioon erityisen alan ja/tai työntekijäryhmän tarpeet. Lisäksi 5 lausekkeen 1 kohdassa määrätään yhden tai useamman tarkoitettujen sääntelykohdan toimenpiteiden täytäntöönpanon joustavuutta voidaan selvästi hyödyntää niin, että siinä otetaan huomioon pk-yritysten työnantajien ja työntekijöiden erityiset tarpeet. Tätä seikkaa korostetaan vielä yleisten huomioiden kohdassa 10, jossa todetaan seuraavasti: "sopimuksen mukaisesti jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten on huolehdittava ja määräysten soveltamista koskevista järjestelyistä, jotta otettaisiin huomioon kunkin jäsenvaltion tilanne ja tiettyjen alojen ja ammattien, myös kausiluontoisen työn, olosuhteet". käyttöönotosta. Väärinkäytösten vähimmäisvaatimusten ehkäisemiseksi periaatteiden, sopimuksen yleisten lainsäädäntöön, Lisäksi eri lausekkeissa (2 lausekkeen 1 ja 2 kohdassa, 3 lausekkeen 2 kohdassa, 4 lausekkeen 3 kohdassa, 5 lausekkeen 2 kohdassa ja 7 lausekkeen 2 kohdassa) viitataan jäsenvaltion ja/tai työmarkkinaosapuoliin lausekkeiden soveltamista koskevien järjestelyiden osalta. Vaikka määräyksissä ei nimenomaisesti mainita pk-yrityksiä, ne mahdollistavat tarvittaessa sellaisten kansallisten säännösten antamisen, joissa otetaan huomioon pk- yritysten erityistarpeet. työehtosopimuksiin käytäntöön tai näkyy, työmarkkinaosapuolet että sopimuksen jättämään Määräyksistä liikkumavaraa velvollisuuksien täytäntöönpanoon, ja tämän vuoksi erityisten alojen työntekijöiden ja yritysten sekä eri työntekijä- ja yritysryhmien, varsinkin pk-yritysten, erityistarpeet voidaan ottaa huomioon (katso myös yleisten huomioiden kohdat 5, 8 ja 12). pyrkineet ja oikeuksien mukaisten ovat Kuuleminen 6. Luettelo järjestöistä, joita on kuultu ehdotuksen osalta ja jotka ovat ilmoittaneet kantansa Kaikilla edustavilla järjestöillä22 oli mahdollisuus antaa lausunto ensimmäisellä kuulemiskierroksella. Komissio myös kutsui ne puitesopimusta käsittelevään kuulemiskokoukseen. Järjestöjen kannat on esitetty perustelujen kohdissa 22–25. 22 Sosiaalipolitiikkaa koskevan sopimuksen soveltamisesta annetun tiedonannon mukaisesti; KOM(93) 600, 14. 12. 1993 25


title: Dictamen del Comité Económico y Social sobre las «Propuestas de la Comisión relativas a la fijación de los precios de los productos agrícolas (1999-2000)»

eurovoc_concepts:
farm prices
fixing of prices
proposal (EU)

formats: html pdf print

text: C 169/20 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 16. 6. 1999 dudas con respecto a la conveniencia de aplazar au´ n ma´s dichos objetivos. En vista de las iniciativas que esta´n aplicando los Estados miembros para prevenir una nueva propagacio´ n de las zoonosis, es necesario que la Comisio´ n examine la situacio´ n lo ma´s ra´pidamente posible y presente las propuestas adecuadas para controlar esta situacio´ n cuanto antes. En su defecto, es de temer la aparicio´ n de graves problemas en el funcionamiento del mercado u´ nico. Adema´s, conviene publi- car las estadı´sticas existentes y organizar lo antes posible una conferencia cientı´fica. Por u´ ltimo, una ra´pida clarificacio´ n de la polı´tica de la Unio´ n Europea en esta materia es de suma importancia para las relaciones con el resto del mundo. Bruselas, el 28 de abril de 1999. La Presidenta del Comité Econo´mico y Social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Dictamen del Comité Econo´ mico y Social sobre las «Propuestas de la Comisio´ n relativas a la fijacio´ n de los precios de los productos agrı´colas (1999-2000)» (1) (1999/C 169/09) El 23 de marzo de 1999, de conformidad con los artı´culos 43 y 198 del Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, el Consejo decidio´ consultar al Comité Econo´ mico y Social sobre las propuestas mencionadas. La Seccio´ n de Agricultura, Desarrollo Rural y Medio Ambiente, encargada de preparar los trabajos en este asunto, aprobo´ su dictamen el 8 de abril de 1999 (ponente: Sr. Strasser). En su 363o Pleno de los dı´as 28 y 29 de abril de 1999 (sesio´ n del 28 de abril), el Comité Econo´ mico y Social ha aprobado por 90 votos a favor, 2 votos en contra y 4 abstenciones el presente Dictamen. 1. Contenido de la propuesta de la Comisio´ n 1. 2. La evolucio´n de la produccio´n agrı´cola 1. 1. La economı´a agraria en 1998 La campan˜ a agraria de 1998 se caracterizo´ por un 1. 1. 1. pronunciado deterioro de la situacio´ n de los mercados agrarios para algunos productos. La crisis econo´ mica y financiera que afecto´ a algunos terceros paı´ses se reflejo´ sobre todo en los mercados de la carne de vacuno y de porcino. En el mercado de los cereales, debido a la sucesio´ n 1. 1. 2. de dos cosechas excepcionalmente abundantes, los precios mundiales cayeron hasta su nivel ma´s bajo en los u´ ltimos cinco an˜ os. Se ha reducido asimismo el ritmo de crecimiento de la demanda mundial. Hacia finales de 1998 las existencias de intervencio´ n —especialmente, de cebada y de centeno— se incrementaron hasta alcanzar los 16 millones de toneladas, con el consiguiente descenso de los precios en este sector. 1. 1. 3. Mientras que en la mayor parte de los productos se produjo una bajada de los precios, en los sectores de las frutas (con excepcio´ n de los cı´tricos), el vino, la patata y la carne de vacuno se registro´ una mejora de los precios respecto del an˜ o anterior. (1) DO C 59 de 1. 3. 1999, p. 1-27. 1. 2. 1. Con una cosecha de cerca de 208 millones de toneladas (+ 2,1 % respecto de 1997), el an˜ o 1998 registro´ un nuevo récord en la produccio´ n total de cereales como consecuencia del aumento experimentado por los rendimien- tos (+ 4,2 %). La produccio´ n de oleaginosas aumento´ también en un 6,5 % y alcanzo´ los 15,5 millones de toneladas, de las cuales 14,2 millones se destinaron a usos alimentarios. 1. 2. 2. La produccio´ n de remolacha azucarera se redujo notablemente (las superficies disminuyeron en un 7,5 % y los rendimientos en un 5 %) y la de aceite de oliva disminuyo´ en 500 000 toneladas. 1. 2. 3. Esta´ previsto que la produccio´ n de leche descienda ligeramente y se situ´ e en 120 millones de toneladas y que la produccio´ n de carne de vacuno se situ´ e en 7,5 millones de toneladas, lo que supone un descenso del 4,2 %. 1. 2. 4. Por el contrario, se estima que la produccio´ n de carne de porcino aumentara´ un 6,5 %, la produccio´ n de carne de aves de corral un 2,1 % y la produccio´ n de carne de ovino y caprino, un 2,9 %. 16. 6. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 169/21 1. 3. La evolucio´n de la renta agraria 1. 3. 1. De acuerdo con las primeras valoraciones de Euro- stat, en 1998 la renta agraria media de la UE por unidad de trabajo anual podrı´a haber disminuido un 3,9 % en términos reales. La Comisio´ n atribuye esta reduccio´ n a los factores siguientes: — una fuerte caı´da de los precios de la carne, en particular, de la carne de porcino (− 26,1 %); — la reduccio´ n de las subvenciones que percibe el sector agrario (− 6,2 %); — una marcada disminucio´ n del ritmo de reduccio´ n de la mano de obra agraria. 1. 3. 2. En la actualidad, las subvenciones representan, por término medio, el 29 % de la renta agraria en la UE, lo que refleja la sustitucio´ n de un sistema de apoyo a los precios de mercado por un sistema basado en ayudas ma´s directas a la renta. 1. 4. Situacio´n presupuestaria 1. 4. 1. La Comisio´ n estimo´ las necesidades de la Seccio´ n de Garantı´a del FEOGA para 1999 en 40 953 millones de euros, importe que se situ´ a muy por debajo de los 45 188 millones de euros de la directriz agraria. 1. 5. Propuestas de precios de la Comisio´n 1. 5. 1. La Comisio´ n sen˜ ala la circunstancia de que, como consecuencia de las reformas llevadas a cabo, u´ nicamente es necesario seguir fijando anualmente algunos para´metros relativos a la gestio´ n de los mercados. Se remite adema´s al debate sobre las reformas propuestas en el marco de la Agenda 2000. Por consiguiente, en los casos en que sigue siendo necesaria una decisio´ n, la Comisio´ n propone, con contadas excepciones, mantener los importes vigentes. Ası´ ocurre con los precios institucionales, las subvenciones y los incrementos mensuales para los cereales y el arroz. La u´ nica modificacio´ n que la Comisio´ n propone con 1. 5. 2. relacio´ n a la normativa existente para los cereales se refiere a las superficies de regadı´o. Como se prevé en la Agenda 2000, en caso de rebasamiento de las «superficies ma´ximas de regadas» en la campan˜ a 1999-2000 se propone una reduccio´ n proporcional (1 por 1) de los pagos compensatorios y no una reduccio´ n igual a 1,5 veces el porcentaje de rebasamiento, de conformidad con el Reglamento (CEE) no 1765/92. Para el azu´ car, se propone que el importe del 1. 5. 3. reembolso mensual de los gastos de almacenamiento se reduzca de 0,38 euros a 0,33 euros por 100 kg, a fin de tener en cuenta la bajada de los tipos de interés. Adema´s, dado que no se considera que Italia sea una zona deficitaria, no se propone ningu´ n precio de intervencio´ n derivado (ma´s elevado) para el azu´ car blanco. Aunque la Comisio´ n argumenta que, al haberse 1. 5. 4. producido un descenso del precio de intervencio´ n del arroz, podrı´a haberse propuesto paralelamente una reduccio´ n de los incrementos mensuales, dada la difı´cil situacio´ n del mercado del arroz, se opto´ por renunciar a esta posibilidad. 1. 5. 5. En el caso del vino, se trata de establecer un conjunto de medidas de transicio´ n hasta la entrada en vigor de la reforma de la organizacio´ n comu´ n de mercado del sector vitivinı´cola el 1 de agosto de 2000. Para el 1. 5. 6. tabaco, habida cuenta de que el 6 de noviembre de 1998 se presento´ una propuesta en la que se establecı´an los umbrales de garantı´a (cuotas) y el importe de la las primas correspondientes a los an˜ os 1999 a 2001, Comisio´ n renuncio´ a presentar en esta ocasio´ n una propuesta de fijacio´ n de precios. Por lo que se refiere a las semillas, se propusieron 1. 5. 7. algunas modificaciones del Reglamento de base. En el caso de las semillas de arroz y ca´n˜ amo, el objetivo de los cambios es poner la legislacio´ n sobre semillas en consonancia con la normativa que cubre los correspondientes productos. 2. Observaciones generales 2. 1. El Comité Econo´ mico y Social ya se pronuncio´ por extenso sobre las reformas de la PAC propuestas por la Comisio´ n en el marco de la Agenda 2000. Por consiguiente, el CES se abstendra´ de aprovechar la ocasio´ n que ofrece el dictamen sobre el paquete de precios 1999-2000 para exami- nar de nuevo los distintos aspectos de las propuestas de reforma de la PAC. No obstante, el Comité lamenta que la Comisio´ n, salvo en contadas excepciones, no haya tenido en cuenta los argumentos y las propuestas formuladas, también por el CES, como alternativas en el contexto de la reforma de la PAC. Hay que valorar positivamente que tanto los ministros de agricultura como los jefes de Estado y de Gobierno hayan percibido la necesidad de introducir en las propuestas de la Comisio´ n modificaciones que coinciden parcialmente con las que fueron juzgadas necesarias en los dicta´menes del Comité sobre las propuestas legislativas para la reforma de la PAC. 2. 2. El Comité observa con gran inquietud la evolucio´ n de las rentas agrarias en la mayor parte de los Estados miembros de la UE, en algunos de los cuales la caı´da de las rentas ha sido especialmente marcada. La fuerte caı´da de las rentas agrarias debe también considerarse desde una perspectiva crı´tica sobre todo porque, debido a la evolucio´ n de los precios de importan- tes productos agrarios, no puede descartarse que se produzcan nuevas reducciones de la renta de los agricultores, es decir, que la reforma de la PAC ejercera´ una presio´ n suplementaria sobre la renta. En este orden de cosas hay que tener en cuenta que, debido a la introduccio´ n del euro, en la mayor parte de los Estados miembros se han reducido los precios institucionales, expresa- dos en moneda nacional. So´ lo en unos cuantos Estados miembros se compensaron estas pérdidas de valor. Una de las razones principales aducidas por la Comi- 2. 3. sio´ n para explicar la caı´da de las rentas agrı´colas es «la marcada disminucio´ n del ritmo de reduccio´ n de la mano de obra agraria». El creciente desempleo en la UE sigue siendo uno de los grandes problemas pendientes. Este problema afecta especialmente a muchas regiones rurales. Esto significa también que, en muchas regiones, es cada vez ma´s difı´cil para los agricultores encontrar posibilidades de ingresos fuera de la agricultura, lo que influye forzosamente en el cambio estructural en el sector. A juicio del Comité, la resolucio´ n del problema de la renta agraria que se perfila cada vez ma´s acuciantemente no debe buscarse en la salida de un gran nu´ mero de trabajadores del sector agrario. En cualquier caso, la causa principal de la caı´da de las rentas durante los u´ ltimos an˜ os ha sido la evolucio´ n negativa de los precios de importantes productos agrarios. C 169/22 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 16. 6. 1999 El Comité recuerda que, en su dictamen sobre la fijacio´ n de los precios para 1997-1998, habı´a propuesto estudiar global- mente los efectos de la evolucio´ n de las rentas agrı´colas sobre el empleo. 2. 4. El Comité no puede compartir la apreciacio´ n de la Comisio´ n en el sentido de que la sustitucio´ n del apoyo a los precios de mercado por ayudas ma´s directas a la renta agraria «ha contribuido, en general, a consolidar la renta agrı´cola y reducir su variabilidad». Esta´ probado que, debido a las oscilaciones del mercado, ni siquiera un aumento de los pagos directos puede compensar las pérdidas de ingresos. Por ello, no se puede renunciar a una aplicacio´ n consecuente de los instrumentos existentes de organizacio´ n del mercado. El Comité es plenamente consciente de que algunos 2. 5. acontecimientos impredecibles, como la crisis financiera en el Sudeste asia´tico y la crisis en Rusia, tuvieron graves consecuen- cias sobre las ventas y, por tanto, sobre la formacio´ n de los precios de importantes productos agrı´colas. Esta evolucio´ n contradice los supuestos en los que la Comisio´ n, en sus «previsiones a largo plazo», habı´a basado los fundamentos de la reforma de la PAC. Adema´s, los acontecimientos del an˜ o pasado ponen de manifiesto que es imposible renunciar completamente a recurrir a los instrumentos de la organizacio´ n de mercado: — por un lado, para ejercer una influencia adecuada con el fin de regular la produccio´ n, y — por otro, para evitar que los agricultores queden expuestos completamente a los imponderables del mercado mundial. El Comité toma nota con interés de que Estados Unidos ha corregido la reforma de la polı´tica agraria propuesta en la Fair Act para reaccionar ante las crisis de importantes mercados agrarios. Al contrario que la UE, la Administracio´ n estadouni- dense ha actuado con prontitud y, de este modo, ha garanti- zado ventajas competitivas a sus agricultores. El Comité considera criticable que la Comisio´ n haya 2. 6. reaccionado con tal lentitud a la crisis del mercado de la carne de porcino, en lo que se refiere tanto a la concesio´ n de ayudas al almacenamiento privado como al aumento de las restituciones a la exportacio´ n. 2. 6. 1. El Comité confı´a en que la Comisio´ n aplique a su debido tiempo los instrumentos de organizacio´ n del mercado de que dispone para evitar caı´das de los precios que podrı´an dar lugar a una pérdida de rentas para la mayor parte de los agricultores. 2. 8. El Comité sen˜ ala que en 1998 tampoco se aplico´ ninguna medida complementaria para fomentar el desarrollo de las fuentes de energı´a renovables o de las materias primas renovables con fines industriales. Lamenta que en el presente paquete de precios tampoco se prevean iniciativas en este sentido. En cambio, las circunstancias del cultivo de materias primas renovables siguen modifica´ndose cada an˜ o por lo que no puede hablarse en ningu´ n modo de condiciones estables para este sector de la produccio´ n que adquiere cada vez ma´s importancia. Y lo que es ma´s, ha disminuido sensiblemente el porcentaje de oleaginosas para usos no alimentarios. El Comité confı´a en que, a pesar de la dimisio´ n 2. 9. colectiva de la Comisio´ n Europea, se concluyan los trabajos pendientes y no surjan incertidumbres sobre el futuro en los a´mbitos legislativos que son relevantes también para la agricultura y el sector de la alimentacio´ n. 3. Observaciones particulares 3. 1. Cereales 3. 1. 1. modificacio´ n de los precios institucionales ni de las primas. El Comité toma nota de que no se prevé ninguna El Comité valora positivamente que la Comisio´ n no 3. 1. 2. haya propuesto una reduccio´ n de los incrementos mensuales. El mantenimiento de estos incrementos, en sus niveles actuales como mı´nimo, serı´a también muy importante de cara al futuro. 3. 1. 3. El Comité aprueba la propuesta de la Comisio´ n de que, en caso de rebasamiento de las superficies regadas, se aplique una reduccio´ n proporcional, y no del 1,5 por 1 como hasta la fecha, de los pagos compensatorios, ya que su objetivo es simplificar el sistema. 3. 1. 4. Teniendo en cuenta que la presio´ n sobre los precios de los cereales se ha incrementado y que las existencias de intervencio´ n han seguido aumentando durante la campan˜ a en curso, el Comité se pronuncia en favor tanto del manteni- miento en un 10 % del porcentaje de barbecho para la campan˜ a del 2000 como de la aplicacio´ n de medidas de estabilizacio´ n del mercado. Adema´s, el Comité defiende que el tipo de humedad ma´ximo en el marco del régimen de intervencio´ n para los cereales se siga manteniendo en el 15 % como hasta ahora. 3. 2. Arroz 2. 7. El Comité insto´ en numerosas ocasiones a la Comisio´ n a que examinara en detalle los efectos de la PAC y de la reforma de la PAC, en particular, de la reduccio´ n de los precios a los productores para los productos agrı´colas, sobre los precios al consumo, la calidad de los productos alimenticios, la salud, el medio ambiente, el empleo y las zonas rurales. El Comité lamenta que la Comisio´ n no haya efectuado hasta ahora ningu´ n ana´lisis completo de estas caracterı´sticas, que a su juicio sigue siendo indispensable. 3. 2. 1. El Comité se congratula de la propuesta de la Comisio´ n de no reducir los incrementos mensuales para tener en cuenta la difı´cil situacio´ n que atraviesa el mercado del arroz. 3. 2. 2 En lo que se refiere a las dificultades de esta situacio´ n, el Comité confı´a en que hasta que se lleve a cabo la reforma de la organizacio´ n del mercado del arroz se agoten todos los instrumentos para estabilizar el mercado. 16. 6. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 169/23 3. 3. Azu´car 3. 6. Frutas y hortalizas El Comité pide a la Comisio´ n que examine de nuevo 3. 3. 1. si esta´ suficientemente justificada la reduccio´ n del reembolso mensual de los gastos de almacenamiento. A la estabilizacio´ n de los tipos de interés que alega la Comisio´ n se puede contraponer, entre otras cosas, el hecho de que, a consecuencia de la introduccio´ n del euro el 1 de enero de 1999, se produjo una reduccio´ n general del 1,54 % del precio de la remolacha y del azu´ car en moneda nacional. Adema´s conviene comprobar si las condiciones que se dan en Italia permiten realmente renunciar a fijar un precio de intervencio´ n derivado. El Comité toma nota de que, en razo´ n de la reforma 3. 6. 1. de la OCM de las frutas y hortalizas de 1997, no se propone ninguna modificacio´ n. 3. 6. 2. El Comité considera criticable la reduccio´ n de los gastos del presupuesto destinados a este importante sector ya que, debido entre otras cosas a la modificacio´ n del sistema de primas en los cı´tricos, se ha producido una fuerte presio´ n sobre los precios. 3. 4. Plantas textiles El Comité valora positivamente que, para el lino y el 3. 4. 1. ca´n˜ amo, la Comisio´ n no prevea una reduccio´ n de las primas, como hizo en an˜ os anteriores. 3. 4. 2. El Comité sugiere una simplificacio´ n de los procedi- mientos administrativos, suprimiendo, por ejemplo, la obliga- cio´ n de llenar varios formularios para percibir las primas. Sen˜ ala adema´s que el régimen actual de coeficientes para el lino implica costes administrativos considerables y da lugar a desventajas competitivas en algunas regiones de la UE. Por lo tanto, en este punto también convendrı´a simplificar los procedimientos mediante la supresio´ n del régimen de coefi- cientes. 3. 5. Vino 3. 5. 1. En lo que se refiere al vino, el Comité comparte la opinio´ n de la Comisio´ n segu´ n la cual, a la espera de la entrada en vigor de la reforma, debe mantenerse la normativa aplicable en la actualidad. Por esta razo´ n, conviene asimismo prorrogar las medidas de acompan˜ amiento y las excepciones previstas para algunos Estados miembros en el paquete de precios. Bruselas, el 28 de abril de 1999. 3. 7. Semillas 3. 7. 1. El Comité toma nota de las propuestas de la Comisio´ n para modificar el Reglamento de base para las semillas. Asimismo, desea sen˜ alar que la propuesta de fijacio´ n de las ayudas para la Lolium perenne L. (ray-grass inglés) implica una reduccio´ n de las ayudas para una variedad determinada, lo que perjudicara´ a toda una serie de cultivadores de semillas seleccionadas. 3. 8. Productos animales 3. 8. 1. El Comité toma nota de que para la leche, la carne de vacuno, la carne de ovino y caprino, ası´ como para la carne de porcino, no se prevé ninguna modificacio´ n de los precios institucionales ni de las primas. Dada la incidencia del precio de los productos animales sobre la renta de los agricultores, el Comité insta a la Comisio´ n a que agote el recurso a los instrumentos de descongestio´ n del mercado de que dispone, en particular los que permitirı´an mejorar la situacio´ n en el mercado de la carne de porcino. 3. 8. 2. El Comité se pronuncia en favor de una pro´ rroga de la excepcio´ n al lı´mite de 90 cabezas en los nuevos estados federados alemanes. La Presidenta del Comité Econo´mico y Social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Regulamento (CE) n° 885/1999 da Comissão, de 28 de Abril de 1999, que altera as restituições à exportação, tal qual, para os xaropes e alguns outros produtos do sector do açúcar

eurovoc_concepts:
export refund
sugar
sugar product
syrup

formats: pdf print

text: 29. 4. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 111/41 REGULAMENTO (CE) N. o 885/1999 DA COMISS(cid:212)O de 28 de Abril de 1999 que altera as restitui(cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o, tal qual, para os xaropes e alguns outros produtos do sector do a(cid:135)(cid:156)car A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1785/81 do Conselho, de 30 de Junho de 1981, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector do a(cid:135)(cid:156)car (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1148/98 (2) e, nomeadamente, o n. o 5 do seu artigo 17. o, Considerando que as restitui(cid:135)(cid:210)es aplic(cid:145)veis (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o para xaropes e alguns outros produtos do sector do a(cid:135)(cid:156)car foram fixadas pelo Regulamento (CE) n. o 714/1999 da Comiss(cid:209)o (3); Considerando que a aplica(cid:135)(cid:209)o das regras, crit(cid:130)rios e moda- lidades estabelecidas no Regulamento (CE) n. o 714/1999 aos dados que a Comiss(cid:209)o disp(cid:210)e actualmente, conduz (cid:133) altera(cid:135)(cid:209)o das restitui(cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o, actualmente em vigor, tal como (cid:130) indicado no anexo do presente regula- mento, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o A restitui(cid:135)(cid:209)o a conceder aquando da exporta(cid:135)(cid:209)o, tal qual, dos produtos referidos no n. o 1, al(cid:146)neas d), f) e g), do artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 1785/81, fixada no anexo do Regulamento (CE) n. o 714/1999, (cid:130) alterada em confor- midade com os montantes referidos no anexo do presente regulamento. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 29 de Abril de 1999. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 28 de Abril de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 177 de 1. 7. 1981, p. 4. (2) JO L 159 de 3. 6. 1998, p. 38. (3) JO L 89 de 1. 4. 1999, p. 63. L 111/42 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 29. 4. 1999 do regulamento da Comiss(cid:209)o, de 28 de Abril de 1999, que altera as restitui(cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o para os xaropes e alguns outros produtos do sector do a(cid:135)(cid:156)car tal qual ANEXO C(cid:155)digo do produto Montante da restitui(cid:135)(cid:209)o (cid:190) EUR/100 kg de mat(cid:130)ria seca (cid:190) 1702 40 10 9100 1702 60 10 9000 1702 60 80 9100 51,94 51,94 98,69 (2) (2) (4) (cid:190) EUR/1 % de sacarose (cid:253) 100 kg (cid:190) 1702 60 95 9000 0,5194 (1) (cid:190) EUR/100 kg de mat(cid:130)ria seca (cid:190) 1702 90 30 9000 51,94 (2) (cid:190) EUR/1 % de sacarose (cid:253) 100 kg (cid:190) 1702 90 60 9000 1702 90 71 9000 1702 90 99 9900 0,5194 (1) 0,5194 (1) 0,5194 (1) (3) (cid:190) EUR/100 kg de mat(cid:130)ria seca (cid:190) 2106 90 30 9000 51,94 (2) (cid:190) EUR/1 % de sacarose (cid:253) 100 kg (cid:190) 2106 90 59 9000 0,5194 (1) (1) O montante de base n(cid:209)o (cid:130) aplic(cid:145)vel aos xaropes de pureza inferior a 85 % [Regulamento (CE) nº 2135/95]. O teor em sacarose (cid:130) determinado em conformi- dade com o artigo 3. o do Regulamento (CE) nº 2135/95. (2) Aplic(cid:145)vel unicamente aos produtos referidos no artigo 5. o do Regulamento (CE) nº 2135/95. (3) O montante de base n(cid:209)o (cid:130) aplic(cid:145)vel ao produto definido no ponto 2 do anexo do Regulamento (CEE) nº 3513/92 (JO L 355 de 5. 12. 1992, p. 12). (4) Aplic(cid:145)vel unicamente aos produtos referidos no artigo 6. o do Regulamento (CE) nº 2135/95. NB: Os c(cid:155)digos dos produtos, incluindo as remiss(cid:210)es em p(cid:130)-de-p(cid:145)gina, s(cid:209)o definidos no Regulamento (CEE) nº 3846/87 da Comiss(cid:209)o (JO L 366 de 24. 12. 1987, p. 1) alterado


title: Acervo de Schengen - Decisión del Comité ejecutivo de 28 de abril de 1999 relativa a la actualización del Manual Sirene [SCH/Com-ex (99) 5]

eurovoc_concepts:
Iceland
financial legislation
financial regulation
information system

formats: html print


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tiettyjä eläimissä ja eläinperäisissä tuotteissa esiintyviä zoonooseja ja zoonoosien aiheuttajia koskevista suojatoimenpiteistä elintarvikkeista aiheutuvien tartunta- ja myrkytyspesäkkeiden ehkäisemiseksi annetun direktiivin 92/117/ETY muuttamisesta"

eurovoc_concepts:
EC Directive
animal disease
animal product
food inspection
health legislation
proposal (EU)

text: 16. 6. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 169/17 lutukseen tulisi tukea rahoituksellisesti. Varat siihen voidaan osoittaa KOM(1998) 769 lopull. asiakirjassa ehdotetusta ta- lousarviosta tai muista EU-lähteistä. 4. 4. Olisi hyödyllistä tiedottaa kehityksestä kansainvälisille järjestöille kuten IMO:lle (Kansainvälinen merenkulkujärjestö) toivoen, että ne käyttäisivät EU:n kehystä kansainvälisenä mallina. Bryssel 28. huhtikuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tiettyjä eläimissä ja eläinperäisissä tuotteissa esiintyviä zoonooseja ja zoonoosien aiheuttajia koskevista suojatoimenpiteistä elintarvikkeista aiheutuvien tartunta- ja myrkytys- pesäkkeiden ehkäisemiseksi annetun direktiivin 92/117/ETY muuttamisesta” (1999/C 169/08) Neuvosto päätti 22. huhtikuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -jaosto antoi lausuntonsa 8. huhtikuuta 1999. Esittelijä oli Leif Nielsen. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28. ja 29. huhtikuuta 1999 pitämässään 363. täysistunnossa (huhtikuun 28. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 93 ääntä puolesta ja 3 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto ja myrkytyspesäkkeiden 1. 1. Neuvoston direktiivi 92/117/ETY velvoittaa jäsenval- tiot toteuttamaan eläimissä ja eläinperäisissä tuotteissa esiinty- viä zoonooseja ja zoonoosien aiheuttajia koskevia tiettyjä suojatoimia eläinperäisistä elintarvikkeista aiheutuvien tartun- ta- torjumiseksi. Direktiivissä säädetään zoonoosien esiintymistä koskevasta tiedonantojär- jestelmästä, jonka avulla voidaan myös seurata ja valvoa salmonellan eräiden invasiivisten serotyyppien esiintymistä jalostussiipikarjaparvissa sekä pyrkiä näiden serotyyppien hävittämiseen. Siinä säädetään salmonellan lisäksi myös mui- den zoonoosien aiheuttajien valvontaohjelmien kehittämisestä. Komission tulee seurata alan tilanteen kehittymistä ja määri- tellä muun muassa suuntaviivat zoonoosien vastaisille toimille. 1. 2. Vaikka neuvosto hyväksyi direktiivin yksimielisesti, pian kävi ilmi, etteivät kaikki jäsenvaltiot pystyneet toteutta- maan direktiivin säännöksiä. Velvoite teurastaa tai hävittää salmonellatartunnan (S. enteritidis ja S. typhimurium) saanut siipikarja osoittautui erityisen ongelmalliseksi. Tällä hetkellä direktiivi on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön ainoastaan neljässä jäsenvaltiossa. Näistä valtiosta Ruotsi ja Suomi saivat unioniin liittymisensä yhteydessä vuonna 1995 oikeuden rajoittamattomia kauppatakeita. Vaikka vaatia ajallisesti pidennettiin määräaikoja direktiivillä 97/22/ETY, monet maat eivät ole vieläkään ilmoittaneet direk- tiivin tavoitteiden toteuttamiseen ja alaa koskevien toimenpi- teiden täytäntöönpanoon tarkoitettuja kansallisia ohjelmiaan. vuonna 1997 1. 3. Komissio aikoo muuttaa tähänastista politiikkaa ja tulevaisuuden strategisia tavoitteita perustavasti. Tähän kuuluu erityisesti joustot tavoitteiden saavuttamiseksi eri jäsenvaltiois- sa, toimet zoonoosien aiheuttajien kaupan välityksellä tapahtu- van leviämisen estämiseksi, toimet EU:n ulkopuolisten maiden kanssa syntyvien kauppariitojen ehkäisemiseksi, ”maatilalta ruokapöytään” -periaatteen kehittäminen sekä tähän samaan näkökohtaan liittyvä maatalouden käytäntöjä koskevien ”pe- lisääntöjen” luominen. 1. 4. Komission oli alunperin tarkoitus antaa viimeistään 1. tammikuuta 1996 kertomus ja sen yhteydessä ehdotukset direktiivin tarkistamiseksi saatujen kokemusten pohjalta. Määr- äaikaa pidennettiin vuoteen 1997, mutta sekin ylitettiin puolel- latoista vuodella. Komissio pahoittelee, ettei se ole pystynyt tekemään aiheen pulmallisuuden vuoksi uusia ehdotuksia. Komission mielestä on syytä tutkia asiaa perinpohjin. Näin C 169/18 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 16. 6. 1999 ollen se ehdottaa määräajan siirtämistä siten, että kertomus ja siihen liittyvät ehdotukset annetaan 31. maaliskuuta 2000 mennessä. Neuvoston tulisi hyväksyä toimet viimeistään 31. joulukuuta 2000. Jäsenvaltioiden tulee panna direktiivi täytän- töön viimeistään 31. toukokuuta 2001. Euroopan unioniin tuontia harjoittaville unionin ulkopuolisille maille toimeenpa- non määräaika on vuosi toimien voimaanastumisesta. 2. 3. Munat ja siipikarjan liha ovat suurimmassa osassa jäsenvaltioita tärkein syy salmonellasta ihmisille aiheutuviin sairauksiin. S. enteritidis olikin vuonna 1998 vakava ongelma useimmissa jäsenvaltioissa. Kehitys liittyy todennäköisesti mu- nien tuotantoon ja se olisi voitu välttää, jos alkuperäisiä suunnitelmia olisi noudatettu. 1. 5. Komissio on varannut lisärahoitusta eläimissä esiinty- vien zoonoositautien hävittämiseen ja valvontaan sekä muihin joilla pyritään ehkäisemään zoonooseja. Vuoden ohjelmiin, 1999 osuus on 36 miljoonaa euroa. Lisäksi perustetaan salmonellaa ja salmonellan epidemiologiaa tutkivia yhteisön vertailulaboratorioita, joiden tehtävänä on avustaa jäsenvaltioi- den laboratorioita analyysimenetelmissä, vertailevissa kokeissa sekä koulutuksessa ja työryhmätyöskentelyssä. 2. 4. TSK ei voi hyväksyä sitä, että huolimatta useiden yksityisten ohjelmien toteuttamisesta monet maat eivät ole pystyneet panemaan paremmin täytäntöön vuoden 1992 direktiiviä ja ettei komissio ole aiemmin ryhtynyt asiassa oikeudellisiin toimiin eikä ole edes tehnyt asianmukaisia muutosehdotuksia. Tapaus osoittaa, että Euroopan unionissa suhtaudutaan välinpitämättömästi määräaikoihin: toimielimet ja jäsenvaltiot eivät ota niitä todesta. Tulevaisuudessa kaikille toimille on asetettava realistiset määräajat, joita on siten myös noudatettava. 2. Yleistä 2. 1. Edellisestä määräajan pidennyksestä käydyn keskuste- lun yhteydessä helmikuussa 1996 talous- ja sosiaalikomitea totesi, että direktiivissä 92/117/ETY on tiettyjä puutteita ja että epäkohdat direktiivin toteuttamisessa tietyissä jäsenvaltioissa johtavat eri jäsenvaltioiden tuottajien välisiin kilpailuvääristy- miin (1). TSK huomautti myös, että kuluttajat ovat yhä parem- min tietoisia salmonellaongelmasta ja että on tarpeen ryhtyä laaja-alaisiin toimenpiteisiin, jotta voidaan toteuttaa perusta- missopimuksen velvoite ihmisten terveyden korkeatasoisesta suojelusta. TSK korosti tässä yhteydessä, että salmonellaa koskevia valvontatoimia tulisi edistää ja tehostaa kaikissa Euroopan unionin maissa. Koska asiassa ei ole toistaiseksi edistytty riittävästi, nämä huomiot ovat edelleenkin vähintään yhtä aiheellisia kuin kolme vuotta sitten. 2. 2. Perustamissopimuksen 129 artiklan määräysten lisäksi viime vuosina on painotettu BSE-kriisin johdosta useaan otteeseen, että Euroopan unionin tulisi taata korkeatasoinen kuluttajansuoja ja elintarvikkeiden turvallisuus. Zoonoosit ovat tässä yhteydessä tärkein ongelma. Euroopan unionissa ei ole luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa zoonooseista aiheutuvien tauti- ja kuolemantapausten määrästä. Vain osa sairaustapauk- sista kirjataan. Zoonoosit aiheuttavat huomattavia terveyden- hoitokuluja, poissaoloja sekä henkilökohtaista kärsimystä sai- rastuneille ihmisille ja myös ennenaikaisia kuolemantapauksia. Epävirallisen arvion mukaan Euroopan unionissa on vuosittain yli 200 000 salmonellasta johtuvaa sairaustapausta. Todellisen luvun lasketaan olevan 10–50 kertaa suurempi, ja välittömien kulujen arvellaan olevan 2–10 miljardia euroa vuodessa. 2. 5. TSK kehottaa komissiota tekemään mahdollisimman pian asianmukaisia ehdotuksia laiminlyöntien korjaamiseksi. Komitean mielestä määräaikojen tulisi olla huomattavasti ehdotettua lyhyempiä. On vaarana, että määräaikojen uuden siirron takia useat jäsenvaltiot eivät tee mitään ennen vuotta 2001, mistä on seurauksena tilanteen huononeminen. Eri zoonoosit, esimerkiksi salmonellat tulee eliminoida 2. 6. siipikarjasta sekä sioista ja naudoista toteuttamalla eläinten hankkimiseen, rehujen ostoon, karjasuojien desinfiointiin jne. liittyviä toimia sekä parantamalla hallintoa. On myös pyrittävä siihen, ettei esimerkiksi salmonella leviä sairaiden eläinten syljen tai suoliston kautta lihaan teurastuksen yhteydessä. Toimia on toteutettava lisäksi markkinointiketjun myöhem- missä vaiheissa, ja myös keittiöhygienia on hyvin tärkeää. täytäntöön 2. 7. Nykytilanteessa erityistoimia olisi tehtävä teurastuksen yhteydessä, jotta hygieniataso parantuisi huomattavasti. TSK ehdottaakin, että komissio ryhtyy tällaisiin toimiin mahdolli- jotka eivät ole vielä simman pian siten, että jäsenvaltioita, panneet vaadittaisiin esittämään pikaisesti suunnitelma siitä, mitä ensisijaisia toimia ne aikovat toteuttaa teurastuksessa. Koska asia on monitahoi- nen, vasta tämän jälkeen voitaisiin ryhtyä alkutuotantoa koske- viin toimiin. TSK pelkää kuitenkin, että uuden strategian määrittämiseen ja erityisesti maatalouden ”pelisääntöjen” laati- miseen kuluu paljon aikaa. zoonoosidirektiiviä, (1) EYVL C 97, 1. 4. 1996, s. 29. TSK:n mielestä on ratkaisevan tärkeää, että komissio 2. 8. julkaisee mahdollisimman pian alan tilastot, jotta suurelle yleisölle tarjoutuu mahdollisuus seurata kehitystä ja tarkkailla 16. 6. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 169/19 jäsenvaltioiden tilannetta. Samalla tämä kokonaiskuva aktivoi markkinavoimia sekä yrityksiä ja kuluttajia, jotka voivat vaikut- taa tuotantoon ja jakeluun koko ”maatilalta ruokapöytään” -ketjussa. paljon resistenssin kehittymisen estämiseksi (1). Kun eläintuo- tannon zoonooseja torjutaan, estetään samalla erilaisille tunne- tuille antibiooteille vastustuskykyisten bakteerien kehittymi- nen. Tällä on vaikutusta sekä eläintuotantoon että ihmisten sairauksien hoitoon. Euroopan unionin tavoitteena on eläinlääketieteellisten 2. 9. säännösten harmonisointi korkealle tasolle. Euroopan unionin toimet zoonoosien estämiseksi eivät ole riittäviä, kun niitä verrataan muihin tarttuviin eläinperäisiin sairauksiin liittyviin, erityisesti sisämarkkinoiden toimiin. On toimittava pikaisesti, jotta voidaan ratkaista ongel- 2. 10. ma, miten toisaalta sisämarkkinoilla toteutetaan vapaata kau- pankäyntiä ja toisaalta, miten niillä Euroopan unionin alueilla, joilla zoonoositilanne on hyvä, voidaan välttää tilanteen huononeminen zoonoosien aiheuttajia sisältävien tuotteiden tuonnin vaikutuksesta. Maat, jotka ovat onnistuneet esimerkik- si vähentämään minimiin salmonellan esiintymisen eläintuot- teissa, aikovat ilman muuta vaatia takeet sekä jäsenvaltioista että EU:n ulkopuolisista maista peräisin oleville tuontituotteille. Tällaisia vaatimuksia ei ole helppo jättää huomiotta. Jos ristiriitaa ei ratkaista, vaarana on, että joudutaan tilanteeseen, jossa vaaditaan kauppatakeita, jolloin sisämarkkinat alueellis- tuvat. 2. 11. Zoonoosidirektiivin 14 artiklan mukaan EU:n ulko- puolisten maiden tulee esittää suunnitelma, jossa täsmennetään maan tarjoamat takeet zoonoosien ja zoonoosien aiheuttajien tarkastuksista. Tämä on ehtona sille, että maat hyväksytään yhteisön luetteloon niistä EU:n ulkopuolisista maista, jotka saavat tuoda tuotteitaan Euroopan unioniin, ja että ne pysyvät luettelossa. Mikään EU:n ulkopuolinen maa ei ole vielä esittänyt tällaista suunnitelmaa, joten muodollisesti katsoen näistä mais- ta peräisin oleva tuonti pitäisi lopettaa. Niissä Euroopan unionin maissa, joissa tilanne on parantunut tai on parantu- massa, on vaarana, että tällainen tuonti levittää zoonoosien aiheuttajia, lisää epävarmuutta kuluttajien keskuudessa sekä vääristää kohtuuttomasti kilpailua. Myös EU:n ulkopuoliset maat voivat vaatia takeita Euroopan unionista peräisin olevalle tuonnille. 2. 12. Lisäksi ehdotus siirtää määräaikaa aikaisintaan vuo- teen 2002 vahingoittaa merkittävästi Euroopan unionin uskot- tavuutta suhteessa EU:n ulkopuolisiin maihin. Myös jäsenehdo- kasmaat, joiden odotetaan ottavan käyttöön yhteisön säännös- tön, menettävät varmasti kunnioituksensa Euroopan unionin säännöksiin tällä alalla. Tämä muodostaa väistämättä ennakkotapauksen ja vahingoittaa siten myö- hempää kehitystä. elintärkeällä 3. Erityistä 3. 1. TSK:n mielestä on viipymättä ryhdyttävä arvioimaan tieteellisesti zoonoosien ennalta ehkäisemistä ja hoitoa koske- via jäsenvaltioiden toimia, jotka liittyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston 24. syyskuuta 1998 tekemään päätökseen N:o 2119 tartuntatautien epidemiologisen seurannan ja valvonnan verkoston perustamisesta yhteisöön (2). 3. 2. Helmikuussa 1996 antamassaan lausunnossa TSK ke- hotti komissiota ja muita asianomaisia tahoja järjestämään konferenssin zoonooseihin liittyvistä ongelmista. TSK esittää uudelleen tämän toivomuksen, jotta suuren yleisön tietoisuutta asiaan liittyvistä toimenpiteistä voitaisiin lisätä. Konferenssi voitaisiin järjestää Saksan liittotasavallassa Berliinissä toimivan kuluttajien terveyden suojelua ja eläinlääkintää käsittelevän instituutin (BgVV) säännöllisesti kokoontuvien työryhmien yhteydessä. 3. 3. Koska TSK edustaa eri eturyhmiä, se on sitoutunut erityisesti zoonoosien torjuntaan ja niiden ennaltaehkäisyyn. TSK toivookin pääsevänsä osallistumaan piakkoin asiasta käytäviin keskusteluihin voidakseen ehdottaa parannuksia zoonoosien torjuntaan korkeatasoisen terveyden suojelun saa- vuttamiseksi ilman että sisäinen kauppa tai tuottajien välinen kilpailu vääristyvät. 3. 4. Lisäksi TSK kehottaa komissiota antamaan tulevissa WTO-neuvotteluissa etusijan elintarvikkeiden turvallisuus- näkökohdille. Euroopan unionin alueella sovellettava zoonoo- sien valvonnan selkeä strategia on välttämätön edellytys EU:n kansainvälisen neuvotteluaseman tukemiseksi. 4. Päätelmä 4. 1. Kun otetaan huomioon zoonoosien merkitys terveydel- le ja taloudelle, TSK on pahoillaan, etteivät komissio ja jäsenvaltiot ole pyrkineet aiemmin toteuttamaan vuonna 1992 annetun direktiivin tavoitteita. TSK on myös huolissaan asian Kotieläinten zoonoosit johtavat antibioottien käytön 2. 13. lisääntymiseen. Eri kansainväliset tahot ovat päätyneet siihen, että antibioottien käyttöä tulisi rajoittaa mahdollisimman (1) Ks. talous- ja sosiaalikomitean lausunto syyskuulta 1998 aiheesta ”Antibiootteihin kohdistuva vastustuskyky uhkana kansantervey- delle” (EYVL C 407, 28. 12. 1998, s. 7) sekä Kööpenhaminassa syyskuussa 1998 pidetyn mikrobiuhkaa käsittelevän Euroopan unionin konferenssin päätelmät. (2) EYVL L 268, 3. 10. 1998. C 169/20 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 16. 6. 1999 lykkäämisestä edelleen. Koska jäsenvaltiot ovat käynnistäneet aloitteita zoonoosien uuden leviämisen ehkäisemiseksi, komis- sion tulisi arvioida nykytilanne välittömästi ja antaa mahdolli- simman pian asianmukaisia ehdotuksia tilanteen hallitsemisek- si. Muussa tapauksessa vaarana on, että yhtenäismarkkinoiden toiminnalle aiheutuu vakavia ongelmia. Lisäksi on julkaistava käytössä olevat tilastotiedot ja järjestettävä mahdollisimman pian aihetta käsittelevä tieteellinen konferenssi. Maailmanlaa- juisten suhteiden kannalta on myös ratkaisevan tärkeää, että Euroopan unioni selkiyttää pikaisesti alan politiikkaansa. Bryssel 28. huhtikuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission ehdotus maataloustuotteiden hinnoista (1999/2000)” (1) (1999/C 169/09) Neuvosto päätti 23. maaliskuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -jaosto antoi lausuntonsa 8. huhtikuuta 1999. Esittelijä oli Rudolph Strasser. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 27. –28. huhtikuuta 1999 pitämässään 363. täysistunnossa (28. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 90 ääntä puolesta ja 2 vastaan 4:n pidättyessä äänestämästä. 1. Komission asiakirjan sisältö 1. 2. Maataloustuotannon kehitys 1. 1. Maatalouden suhdanteet vuonna 1998 1. 1. 1. Maatalousvuodelle 1998 oli ominaista maatalous- markkinoiden tilanteen merkittävä heikkeneminen tietyillä tuotannonaloilla. Eräissä yhteisön ulkopuolisissa maissa vallin- neesta talous- ja rahoituskriisistä kärsivät pahimmin sian- ja naudanlihamarkkinat. 1. 1. 2. Viljojen maailmanmarkkinahinnat laskivat alhaisim- malle tasolle viiteen vuoteen kahden perättäisen ennätyssuuren sadon vuoksi. Maailmanlaajuisen kysynnän kasvu väheni. Viljan ja erityisesti ohran ja rukiin interventiovarastot kasvoivat 16 miljoonaan tonniin vuoden 1998 loppua kohden ja aiheuttivat myös markkinahintojen alenemista. Useimpien tuotteiden hinnat laskivat vuonna 1998. 1. 1. 3. Ainoastaan hedelmien (lukuun ottamatta sitrushedelmiä), vii- nin, perunoiden ja naudanlihan tuottajahinnat nousivat edelli- seen vuoteen verrattuna. 1. 2. 1. Viljojen tuotanto vuonna 1998 oli noin 208 miljoo- naa tonnia (+2,1 prosenttia verrattuna vuoteen 1997), joka on uusi ennätys. Tämä nousu johtuu satojen 4,2 prosentin kasvusta. Myös öljynsiementen tuotanto kasvoi 6,5 prosenttia 15,5 miljoonaan tonniin, josta 14,2 miljoonaa tonnia käytet- tiin elintarvikkeeksi. 1. 2. 2. Sokerijuurikkaan (viljelyalat pienenivät 7,5 ja sadot 5 prosenttia) ja oliiviöljyn (jota tuotettiin 500 000 tonnia edellisvuotta vähemmän) tuotanto laski voimakkaasti. 1. 2. 3. Maidontuotannon arvioidaan laskeneen hieman (120 miljoonaan tonniin) ja naudanlihantuotannon vähentyneen 4,2 prosenttia 7,5 miljoonaan tonniin. (1) EYVL C 59, 1. 3. 1999, s. 1-27. Sitä vastoin sianlihan tuotannon arvioidaan kasva- 1. 2. 4. neen 6,5 prosenttia, siipikarjanlihan tuotannon 2,1 prosenttia ja lampaan- ja vuohenlihantuotannon 2,9 prosenttia