title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan sekä Karibian suhteet - Alueidenvälinen yhteiskunnallis-taloudellinen vuoropuhelu"

eurovoc_concepts:
Caribbean Islands
EU relations
Latin America
socioeconomic conditions

text: 16. 6. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 169/49 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan sekä Karibian suhteet – Alueidenvälinen yhteiskunnallis-taloudellinen vuoropuhelu” (1999/C 169/16) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 3. joulukuuta 1998 työjärjestyksenä 23 artiklan 3 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta: ”Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan sekä Karibian suhteet – Alueidenvälinen yhteiskunnallis-taloudellinen vuoropuhelu”. Talous- ja sosiaalikomitea päätti 24. ja 25. helmikuuta 1999 pitämässään täysistunnossa työjärjestyksen 23 artiklan 3 kohdan mukaisesti laatia aiheesta oma-aloitteisen lausunnon. Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet” -jaosto antoi lausuntonsa 14. huhtikuuta 1999. Esittelijä oli José Marı´a Zufiaur. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28. –29. huhtikuuta 1999 pitämässään 363. täysistunnossa (huhtikuun 28. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1. 1. Talous- ja sosiaalikomitea (TSK) on osallistunut aktiivi- sesti Euroopan unionin (EU) ja Latinalaisen Amerikan sekä Karibian maiden ja alueryhmittymien välisten suhteiden kehitt- ämiseen viime vuosikymmenellä. Komitea on laatinut useita tiedonantoja ja lausuntoja, joissa se on ottanut kantaa merkittä- vimpiin alueidenvälisiin aloitteisiin. TSK on niin ikään antanut panoksensa samanaikaisesti tapahtuneeseen alueidenvälisten siteiden huomattavaan lujittumiseen olemalla säännöllisesti yhteydessä Latinalaisen Amerikan kumppaneihinsa, ennen kaikkea Etelän yhteismarkkinoiden (Mercosurin) neuvoa- antavaan talous- ja sosiaalifoorumiin FCES:ään. Nyt annettava lausunto on yksi näistä aloitteista. 1. 2. Rio de Janeirossa 28. ja 29. kesäkuuta 1999 järjes- tettävä EU:n ja Latinalaisen Amerikan sekä Karibian valtion- ja hallitusten päämiesten ensimmäinen huippukokous on merkittävä tapaus alueiden kahdenvälisessä lähentymisproses- sissa. Prosessille on ollut 90-luvulla luonteenomaista, että vakiintuneen vuoropuhelun ja yhteistyön mekanismit ovat laajentuneet. Meksikon kanssa on hiljattain aloitettu neuvotte- lut kaupan vastavuoroisesta vapauttamisesta. Euroopan komis- sio on suosittanut samantapaisten neuvottelujen käynnistä- mistä Mercosurin ja Chilen kanssa. Huippukokous osuu myös EU:n ja Karibian suhteiden kannalta erityisen merkittävään ajankohtaan, sillä 30. syyskuuta 1998 aloitettiin neuvottelut uudesta Lomén yleissopimuksesta. 1. 3. Huippukokous – ja sen aiheiden valmistelu – tarjoaa mahdollisuuden tarkastella alueidenvälisten yhteyksien edisty- mistä, ja kokouksen päätteeksi annettavissa yhteistyötä koske- vissa poliittisissa julkilausumissa ja suuntaviivoissa määri- tellään pitkälti teemat, jotka hallitsevat EU:n ja Latinalaisen Amerikan sekä Karibian välistä vuoropuhelua ja yhteistyötä tulevan vuosisadan alkuvuosina. seen yhteistyöhön, vuosisatojen mittainen yhteinen mennei- syys sekä vahvat kulttuuriset, poliittiset, taloudelliset ja inhimil- liset siteet. Niinpä lausunnossa arvioidaan alueidenvälisten suhteiden nykytilaa ja tulevaisuudennäkymiä ja painotetaan kansalaisyhteiskunnan edustajien välisen vuoropuhelun ja yh- teistyön näkymiä erityisesti talous- ja yhteiskuntaelämän kan- nalta. Lausunnossa käsiteltäviä aiheita tarkastellaan perusteelli- semmin 14. huhtikuuta 1999 hyväksytyssä tiedonannossa ”Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan sekä Karibian suhteet – Alueidenvälinen yhteiskunnallis-taloudellinen vuoro- puhelu”. 2. EU:n ja Latinalaisen Amerikan sekä Karibian välisten suhteiden nykytila ja tulevaisuudennäkymät Niin kutsutussa EU:n ja Latinalaisen Amerikan sekä 2. 1. Karibian välisten suhteiden tausta-asiakirjassa, jonka neuvosto hyväksyi 31. lokakuuta 1994, sekä 15. –16. joulukuuta 1995 Madridissa pidetyn Eurooppa-neuvoston julkilausumissa unio- ni ilmaisee haluavansa tiivistää poliittisia siteitä Latinalaiseen Amerikkaan ja syventää alueen etupiirien kanssa käytävää vakiintunutta vuoropuhelua. Dialogin tarkoituksena on tukea demokratiaa, edistää kaupan vapauttamista, tukea alueellisia yhdentymisprosesseja ja ohjata yhteistyötä entistä paremmin. Alueidenväliset siteet ovat tämän jälkeen lujittuneet mer- kittävästi, mitä kuvastaa se, että alueiden välille on syntynyt useita vakiintunutta poliittista vuoropuhelua käyviä tahoja ja eritasoisia yhteistyömekanismeja. Mercosurin, Chilen ja Meksikon kanssa allekirjoitetuilla uusilla yhteistyön ”neljännen sukupolven” puitesopimuksilla yhteistyöaloja on laajennettu ja ja sopimusten tavoitteena on niin ikään monipuolistettu, kaupan asteittainen ja vastavuoroinen vapauttaminen. EU:n jäsenvaltioiden lukumäärän lisäännyttyä Euroopassa on nyt enemmän maita, jotka ovat kaikki yksimielisesti sitä mieltä, että on tärkeää lujittaa Euroopan ja Latinalaisen Amerikan välisiä yhteyksiä. Näiden kahden alueen asteittainen lähentymisprosessi 1. 4. on nyt uudessa vaiheessa. Prosessin taustalla on kummankin osapuolen sitoutuminen demokratian arvoihin ja kansainväli- Poliittisella tasolla Mercosurin kanssa on alettu järjestää 2. 2. säännöllisiä ministeritapaamisia, joihin osallistuu myös Bolivia ja Chile. Andien yhteisön (Comunidad Andina, CAN) kanssa on C 169/50 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 16. 6. 1999 aloitettu vakiintunut poliittinen vuoropuhelu, jossa käsitellään osapuolia kiinnostavia alueiden kahdenvälisiä ja kansainvälisiä asioita. Chilen ja Meksikon kanssa on alettu käydä säännöllistä vuoropuhelua osapuolia kiinnostavista kahdenvälisistä ja kan- sainvälisistä kysymyksistä eritasoisissa kokouksissa, myös kaik- kein korkeimmalla tasolla. Uudet vuoropuhelutahot täy- dentävät EU:n ja Rion ryhmän vakiintuneita ulkoministeriko- joita järjestetään vuosittain vuonna 1990 annetun kouksia, Rooman julkilausuman pohjalta, ja EU:n ja Keski-Amerikan maiden vuonna 1984 käynnistämää San Josén prosessin mukaista dialogia. 2. 3. EU:n ja Latinalaisen Amerikan välinen poliittinen vuo- ropuhelu pohjautuu demokratian periaatteiden ja ihmisoikeuk- sien kunnioittamiseen. Kyseinen näkemys on juurtunut syvään, ja sen puitteissa tehdään monitahoista yhteistoimintaa ja käytännön työtä. Tämä juuri erottaa Euroopan ja Latinalaisen Amerikan välisen yhteydenpidon miltei kaikesta muusta py- jota alueet käyvät toisten alueiden syvästä vuoropuhelusta, tai maiden kanssa. Sitä mukaa kuin demokratia vakiintuu Latinalaiseen Amerikkaan, sitoumus muuttaa osin muotoaan: nyt painotetaan entistä enemmän olosuhteita, joilla varmiste- taan pitkällä aikavälillä maiden hallittavuus ja demokratian lopullinen vakiinnuttaminen. ”Moitteeton julkishallinto” ja oikeusvaltion instituutioiden voimistaminen ovat merkittäviä seikkoja, mutta on niin ikään tärkeää myöntää, että kansalais- yhteiskunnalla on olennainen tehtävä demokratian lujittami- sessa pitkällä aikavälillä. Demokratian lopullisen vakiintumisen ja oikeusvaltion tiellä on kuitenkin vielä esteitä, kuten alkupe- räiskansojen oikeuksien suojeluun liittyvät kysymykset, joissa- kin maissa tapahtuvat ihmisoikeuksien ja työntekijöiden perus- oikeuksien loukkaukset – muun muassa ammattiyhdistysten ja niiden edustajien vainoaminen. 2. 4. Lomén yleissopimukseen sisältyvät suhteet Karibian maihin, ja 4. marraskuuta 1995 allekirjoitetulla Lomén IV:n tarkistuksella on vahvistettu EU:n ja Afrikan, Karibian sekä Tyynenmeren maiden (AKT-maiden) välistä poliittista vuoro- jonka aiheina ovat mm. demokratisoituminen ja puhelua, oikeusvaltion vakiinnuttaminen. Etusijalla ovat nyt entistä voimakkaammin AKT-maiden ulkomaankaupan kehittäminen ja niiden kansainvälinen kilpailukyky, ja yhteistyöresurssit kohdennetaan aiempaa joustavammin. Vuonna 2000 voimaan tulevassa uudessa Lomén sopimuksessa pyritään lujittamaan EU:n ja AKT-maiden välisten suhteiden poliittista ulottuvuutta sekä laajentamaan ja monipuolistamaan poliittista vuoropuhe- lua; siinä korostetaan entisestään ”moitteetonta hallintotapaa”, instituutioiden kehittämistä ja kansalaisyhteiskunnan osallistu- mista politiikkaan. 2. 5. Kummallakin alueella on lukuisia strategisia intressejä jatkaa EU:n poliittista vuoropuhelua Latinalaisen Amerikan ja Karibian kanssa sekä vakiinnuttaa se. Koska alueidenvälinen yhteistyö ja näkemysten keskittäminen merkittävimpiin kan- sainvälisiin teemoihin auttavat lujittamaan kummankin osa- puolen maailmanlaajuista asemaa ja vahvistamaan niiden läsnäoloa ja vaikutusvaltaa kansainvälisillä foorumeilla, yhteis- työllä on keskeinen tehtävä pyrittäessä varmistamaan monikes- kuksisen maailman rauha ja vakaus. On erityisen tärkeää, että alueet vastaavat maailmanlaajuistumisen asettamiin moninai- siin haasteisiin käynnistämällä yhteiseen etuun ja vastavuoroi- suuden periaatteeseen pohjautuvia kahdenvälisiä toimintaperi- aatteita ja strategioita. Markkinoiden yhdentyessä ja valtioiden poliittisten viranomaisten sääntelykapasiteetin supistuessa kansainvälistä ja monenkeskistä yhteistyötä on lujitettava entisestään maailmanlaajuistumisen demokraattisen ja poliitti- sen valvonnan edistämiseksi. Globalisoitumisen aiheuttaman epätasapainon heikentäessä kansainvälistä yhteistyötä näiden kahden alueen on autettava lujittamaan alueellista, alueidenvä- listä ja kansainvälista hallittavuutta. 2. 6. Sekä EU että Latinalainen Amerikka ja Karibia pyrkivät laajentamaan ja lujittamaan kauppasuhteitaan ja keskinäisiä investointejaan. Alueidenvälinen kauppa on yleisesti ottaen kehittynyt 90-luvulla huomattavan dynaamisesti. Alueidenväli- nen kauppavaihto lisääntyi absoluuttisesti mitattuna runsaat 75 %, ja EU:n vienti Latinalaiseen Amerikkaan kasvoi yli 150 %. Latinalaisen Amerikan tuonnin kasvu oli vaatimatonta, noin 25 %. EU on koko Latinalaisen Amerikan toiseksi merkittävin kauppakumppani Yhdysvaltojen jälkeen, ja unio- nin osuus alueen ulkomaankaupasta oli vuonna 1997 yhteensä 15 %. EU on perinteisesti Mercosurin ja Chilen pääasiallisin kauppakumppani. Suorien ulkomaisten investointien (DIA) virta Latinalaiseen Amerikkaan ja Karibialle on viime vuosina kasvanut nopeasti, ja niiden määrä on ollut 90-luvulla noin 30 % kaikista alueelle tehdyistä suorista ulkomaisista investoin- neista. 2. 7. Vaikka EU:n ja Latinalaisen Amerikan välinen kauppa on kehittynyt yleisesti ottaen tyydyttävästi, sillä on muutamia rakenteellisia ongelmia. Euroopan vienti Latinalaiseen Amerik- kaan on tosin lisääntynyt, mutta siitä huolimatta Euroopan osuus Latinalaisen Amerikan ulkomaankaupasta on pienenty- nyt, koska alueen kaupankäynti muiden merkittävien kauppa- kumppaneiden, Yhdysvaltojen ja Japanin kanssa on vilkastunut ja alueen sisäisten maiden kauppa on puolestaan kaksinkertais- tunut vuosina 1990–1997. Latinalaisen Amerikan kannalta on huolestuttavaa, että sen kauppavaje EU:n suhteen on itsepintaisesti kasvanut vuodesta 1993, minkä vuoksi alue vaatii, että ennen kaikkea sen maataloustuotteiden pääsyä Euroopan markkinoille parannetaan. 2. 8. EU:n ja Latinalaisen Amerikan taloussuhteiden tulee olla dynaamiset ja tasapainoiset, jotta niiden pohjalta voidaan kehittää muunlaista vuoropuhelua ja yhteistyötä. Kauppasuh- teet Eurooppaan ja eurooppalaiset sijoitukset ovat Latinalaisen Amerikan ja Karibian talouden kasvun ja monipuolistumisen kannalta olennaisen tärkeitä, mutta EU:n on lisäksi otettava keskeisiksi tavoitteikseen markkinoiden ja kansainvälisten ra- hoitusvirtojen vakauttaminen sekä kannustaminen suoriin investointeihin, jotka ovat vakaita rahoituslähteitä teknologi- sen innovaation ja tuotannon kehittämisen hyväksi. Yhtenäis- valuutan euron käyttöönotto yhdessätoista EU:n viidestätoista jäsenvaltiosta on avannut uudenlaisia näkymiä. Kaupan vasta- vuoroisesta vapauttamisesta käytävien neuvottelujen aloittami- 16. 6. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 169/51 nen Meksikon kanssa, samantapaisten neuvottelujen käynnist- äminen Mercosurin ja Chilen kanssa sekä Maailman kauppajär- jestössä WTO:ssa käytävät maatalouskauppaa koskevat neu- vottelut, joiden on määrä alkaa vuoden 1999 lopussa, tarjoavat tilaisuuden edistää markkinoiden vastavuoroista avaamista. Otettaessa uusia askeleita EU:n ja Latinalaisen Amerikan välisen kaupan vapauttamisessa on otettava huomioon tiettyjen tuot- teiden herkkyys ja kummankin alueen tuotantosektoreiden oikeutetut edut. alueille ja avainaloilla turvaudutaan entistä useammin koko- naisvaltaisiin, monivuotisiin ohjelmiin. Paras tapa pyrkiä tehos- tamaan kehitysyhteistyötä ja sen hallinnointia on kuitenkin yhteistyön hajauttaminen. On pidettävä mielessä, että kansa- laisyhteiskunnan toimijoiden osallistuminen avun suunnitte- luun ja toteuttamiseen lähentää kehitysyhteistyötä sen kohtee- na olevaan todellisuuteen, tehostaa sitä ja tekee avusta entistä kannattavampaa sekä lujittaa demokratisoitumista. EU:n laaja- pohjaiset kehitysyhteistyöohjelmat ovatkin olleet viime vuosi- na yhä merkittävämpiä, ja niiden avulla on solmittu suoria yhteistyösiteitä talous- ja yhteiskuntaelämän sekä yleensä kan- salaisyhteiskunnan eri toimijoihin. 2. 9. EU:n ja Karibian välisen kaupan arvo on vähäinen, mutta varsinkin sellaisten tuotteiden kuin banaanin ja sokerin vienti Euroopan markkinoille on monille Karibian pienille talouksille elintärkeää. Kun uutta Lomén sopimusta laaditaan ja lähivuosina mahdollisesti muutetaan joitakin kauppasääntöjen suosituimmuusmekanismeja, EU:n ja AKT-maiden neuvotte- luissa kaupan vapauttamisesta on pidettävä mielessä, että Karibian talous on erityisen haavoittuvaa ja usein yhden ainoan tuotteen viennin varassa. oli kahdenvälisistä kehitysyhteistyövaroista EU ja sen jäsenvaltiot ovat vuosikymmenen ajan 2. 10. olleet Latinalaisen Amerikan tärkein ulkomainen yhteistyö- kumppani. Lähes 55 % Latinalaiseen Amerikkaan suunnatuis- ta vuosina 1990–1997 peräisin EU:n viidestätoista jäsenvaltiosta ja Eu- roopan komissiolta. Latinalaisen Amerikan saama kehitysyh- teistyöapu kasvoi vuoteen 1996 asti ja erottui selvästi Yhdys- valtojen samaan aikaan antaman avun roimasta supistumisesta. Latinalaiseen Amerikkaan suunnatut yhteisön varat kasvoivat puolestaan huomattavasti vuosina 1991–1996, ja vaikka ko- missio on kyseisen vuoden jälkeen supistanut hieman Latinalai- sen Amerikan sitoumuksiaan, yhteisön antama kehitysyhteis- työapu on vakiintunut tuntuvasti korkeammalle tasolle kuin vuosikymmenen alussa. Kun alueet eritellään suhteellisen kehitystason mu- 2. 11. kaan, suurin osa kehitysyhteistyöavusta kulkeutuu Keski- Amerikkaan, Karibialle ja Andien valtioihin enimmäkseen rahoituksellisena, teknisenä ja humanitaarisena apuna, kun taas muut kumppanit – Meksiko, Mercosur ja Chile – hyötyvät etupäässä taloudellisesta ja kauppayhteistyöstä. On huolestuttavaa, että teollisuusmaat pyrkivät supis- 2. 12. tamaan virallista kehitysyhteistyöapuaan. OECD-maat supisti- vat vuonna 1997 kahdenvälistä yhteistyötään kehitysmaiden kanssa 5,8 %, ja Latinalaisen Amerikan saama virallinen kehitysyhteistyöapu pieneni 16 %. Vaikka yhteisön ja EU:n jäsenvaltioiden talousarvioita rajoitetaan, Latinalaiseen Ame- rikkaan ja Karibialle suunnattavat todellisten tarpeiden mukai- set rahoitusvirrat on säilytettävä ennen vuotta 1997 vallinneel- la tasolla tai niitä on peräti kasvatettava. Euroopan kehitysyh- teistyön tehokkuuden optimoimiseksi on joka tapauksessa tehty merkittäviä aloitteita. Avunantajat parantavat keskinäistä koordinointia, apu keskitetään yhteisesti sovituille ensisijaisille 3. Euroopan ja Latinalaisen Amerikan yhdentymisen so- siaalinen ulottuvuus jonka tavoitteena on mm. 3. 1. Alueellisessa yhdentymismallissa, jota yhtäältä edusta- vat EU ja toisaalta Latinalaisen Amerikan ja Karibian merkittä- vimmät alueidenväliset integraatiotahot – Mercosur, Andien yhteisö Keski-Amerikan integraatiojärjestelmä SICA (Sistema ja Karibian yhteisö Caricom de Integracio´n Centroamericana) (Caribbean Community) – yhdentyminen mielletään kokonais- valtaiseksi prosessiksi, jolla on pelkkiä kaupallisia ja taloudelli- sia näkökohtia kauaskantoisemmat tavoitteet. Kyseinen malli poikkeaa esimerkiksi sellaisista aloitteista kuin Amerikan man- tereen vapaakauppa-alue (ALCA) – joka tosin liittyy Amerikan mantereen ensimmäisessä huippukokouksessa käynnistettyyn toimintasuunnitelmaan, lujittaa demokratiaa ja kestävää kehitystä – tai Kanadan, Yhdysvaltojen ja Meksikon välinen vapaakauppasopimus, joissa kummassa- kin rajoitutaan ennen kaikkea vapaakauppa-alueen luomiseen ilman tavoitteita tai välineitä politiikan ja yhteistyön alalla. Tällaiseen integraatiokäsitteeseen liittyy läheisesti käsitys siitä, että poliittisen demokratian perusedellytys on dynaamisen ja monimuotoisen kansalaisyhteiskunnan olemassaolo. Demok- ratian vakiintumisen kannalta onkin ensiarvoisen tärkeää luoda talous- ja yhteiskuntaelämän eturyhmille mekanismeja, joiden kautta ne voivat valvoa etujaan, neuvotella keskenään ja toimia välittäjinä. Tuotannon maailmanlaajuistuessa jatkuvasti ja kan- työ- sainvälisen kilpailun lisääntyessä työmarkkinasuhteet, markkinaosapuolten väliset suhteet ja niiden osallistuminen valtion talouspolitiikan määrittämiseen ovat niin ikään ratkai- sevia tekijöitä, joiden avulla edistetään talouskasvua ja taloudel- lista kehitystä. Yhdentymisprosesseilla on siis oltava sosiaali- nen ulottuvuus ja yhteiskuntaelämän toimijoiden on osallistut- tava toimintaan aktiivisesti, jotta kummankin alueen integraati- oprosessille asettamat tavoitteet saavutetaan. EU:n jäsenvaltioissa sosiaalidialogilla on vankat perin- 3. 2. teet ja sitä käydään sekä suoraan työnantajajärjestöjen ja ammatillisten järjestöjen välillä että kolmikantaneuvotteluina. Eräissä maissa talous- ja yhteiskuntaelämän toimijat ovat vuosisadan ajan tottuneet käymään työmarkkinaneuvotteluja C 169/52 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 16. 6. 1999 ja ratkaisemaan työmarkkinariidat, kun taas toisissa maissa työmarkkinaneuvottelujen käymisestä on kokemuksia 70- luvulta lähtien. Sosiaalinen ulottuvuus on ollut alusta asti esillä Euroopan yhdentymisprosessissa. Yhteisön sosiaalipolitiikasta mainittakoon mm. Euroopan sosiaalirahaston perustaminen 1960, eurooppalaisen sosiaalidialogin käynnistäminen 1985, työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevan yhteisön peruskirjan hyväksyminen 1989 ja asiakirjan sisällyttäminen Amsterdamin sopimukseen vuonna 1997 sekä Euroopan työmarkkinaosapuolten lokakuussa 1991 allekirjoittama sosi- aalipoliittinen sopimus, joka on liitetty Maastrichtin sopimuk- sen sosiaalipolitiikkaa koskevaan pöytäkirjaan 1992 ja otettu lopulta osaksi Amsterdamin sopimusta. 3. 3. TSK:lla on Rooman sopimuksen nojalla olennainen tehtävä Euroopan yhdentymisessä talous- ja yhteiskuntaelämää edustavien järjestöjen osallistuessa prosessiin. TSK:hon kuuluu talouselämän ja yhteiskunnan eri alojen edustajia, ja se on neuvoston, Euroopan komission – sekä Amsterdamin sopi- muksesta lähtien – myös Euroopan parlamentin neuvoa-antava elin. TSK voi myös antaa lausuntoja omasta aloitteestaan. Vuosien mittaan on lisäksi luotu muita erikoisalojen neuvoa- antavia instansseja. 3. 4. Latinalaisessa Amerikassa työmarkkinaosapuolten väli- set suhteet ovat olleet enimmäkseen ongelmalliset, eivätkä vuoropuhelu ja neuvottelut ole juurikaan vakiintuneet. Viime vuosikymmeninä talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoita on kuitenkin pyritty kannustamaan keskinäisiin neuvotteluihin ja sopimaan asioista valtion kanssa, mikä liittyy maiden demokratisoitumiseen ja talouksien avautumiseen kansainväli- selle kilpailulle. Toisinaan neuvottelujen tavoitteena on ollut löytää vastaus taloudelliseen kriisitilanteeseen, kun taas toisi- naan neuvotteluilla on pyritty edistämään ensisijaisesti sosiaa- lista ja poliittista vakautta siirryttäessä kohti demokratiaa. vuonna 1995 hyväksyttyyn Keski-Amerikan sosiaalisesta in- tegraatiosta tehtyyn sopimukseen. Karibialla Caricom on teh- nyt sosiaaliturvaa koskevan sopimuksen, joka on ollut voi- massa vuodesta 1997 lähtien, ja saman vuoden helmikuussa Karibian maiden valtion- ja hallitusten päämiehet allekirjoitti- vat niin kutsutun Caricomin kansalaisyhteiskunnan peruskir- jan, jossa taataan perusvapauksien ja -oikeuksien kunnioittami- nen työelämässä. Yhteiskuntaelämän toimijoiden ja työmarkkinatahojen 3. 6. osallistumisessa alueelliseen yhdentymiseen on niin ikään tapahtunut huomattavaa edistystä. Mercosurin neljän jäsen- valtion työnantajajärjestöjen ja ammatillisten järjestöjen intres- sejä ja näkökantoja edustaa FCES, joka on vuodesta 1994 lähtien ollut osa Mercosurin institutionaalista rakennetta neu- voa-antavana elimenä. Andien yhdentymisessä kyseisistä kon- sultatiivisista ja neuvontatehtävistä vastaavat Andien neuvoa- antava työnantajaneuvosto (Consejo Consultivo Empresarial Andi- no, CCEA) ja Andien neuvoa-antava työntekijäneuvosto (Conse- jo Consultivo Laboral Andino, CCLA). Kun näiden kahden neuvoston toiminta päätettiin aloittaa uudelleen täysimuotoi- sena, tavoitteeksi asetettiin varmistaa työnantaja- ja työntekijä- sektorin tehokas osallistuminen integraatioprosessiin, ja osa- puolet ilmaisivat samalla halukkuutensa luoda pysyvä keskus- telufoorumi. Keski-Amerikassa puolestaan SICA:n pääsihtee- ristöä avustaa vuonna 1991 perustettu SICA:n neuvoa-antava komitea. 3. 7. Kun Latinalaisen Amerikan alueellinen yhdentyminen syventyy ja nykyisten ryhmittymien – ennen kaikkea Mercosu- rin ja Andien yhteisön – välisen integraation odotetaan lisääntyvän, prosessin sosiaalinen ulottuvuus on asetettava entistä paremmin etusijalle ja kannustettava yhteiskun- taelämän toimijoita osallistumaan prosessiin. Alueiden ja yh- teiskuntasektoreiden tasapainon säilyttämisen integraatiopro- sessissa on katsottava olevan kasvavien markkinoiden sopu- sointuisen laajenemisen edellytys. Samaan aikaan kun markki- noiden molemminpuoleinen avautuminen edistyy, on luotava mekanismeja, joilla taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuulu- vuus säilytetään tukemalla heikoimmin kehittyneitä alueita, ratkaisemalla integraatioryhmien epäsymmetriat ja kuulemalla työmarkkinaosapuolia. Sosiaalisen ulottuvuuden liittämisessä Latinalaisen 3. 5. Amerikan ja Karibian alueellisen yhdentymisen eri muotoihin on viime vuosina edistytty huomattavasti. Tästä ovat merkittä- vinä esimerkkeinä Mercosurin vuonna 1997 hyväksymä mo- nenkeskinen sosiaaliturvasopimus sekä ennen kaikkea Merco- surin vuonna 1998 hyväksymä sosiaali- ja työmarkkina-alaa koskeva julistus, jossa määritellään joukko työelämää koskevia yksilöllisiä ja kollektiivisia oikeuksia. Muiden alueen sisäisten ryhmittymien tekemistä aloitteista mainittakoon Andien yh- teisön päätös hyväksyä yhteinen asiakirja sosiaalipolitiikasta, jolla tuetaan työllisyyttä, vähennetään köyhyyttä ja edistetään koulutusta, terveydenhuoltoa ja ihmisoikeuksia. Useiden yh- teiskuntaelämän alojen edustajat laativat Andien yhteisön 24. –26. helmikuuta 1999 pitämässä toisessa huippukokouk- sessa aieperuskirjan, joka edistää omalta osaltaan sosiaalipoli- tiikan kehittämistä yhteisvoimin. SICA on puolestaan kiteyttä- nyt yhdentymisen sosiaalisen ulottuvuuden ennen kaikkea Latinalaisen Amerikan taloudellinen ja sosiaalinen ti- 3. 8. lanne, jolle on ominaista sitkeä yleinen köyhyys, korostaa sosiaalisen ulottuvuuden lujittamisen merkitystä alueen yhden- tymisessä. Useat maat ovat onnistuneet edistämään politiik- kaansa ja saamaan taloutensa jälleen kasvamaan 90-luvulla, mikä on ristiriidassa köyhyyslukujen vähäisen supistumisen kanssa. Sosiaalinen yhteenkuuluvuus, demokratian lopullinen vakiintuminen ja poliittinen vakaus, köyhyyden supistaminen ja perustarpeiden tyydyttäminen ovat todennäköisesti Latina- laisen Amerikan maiden suurin haaste 2000-luvun kynnyk- sellä, koska ne ovat vakaan talouskasvun onnistumisen perus- edellytys. Kansainvälinen talouskriisi, joka on alkanut vaikuttaa Latinalaiseen Amerikkaan vuoden 1998 loppupuolella ja joka on jälleen kerran kaventanut välittömästi odotettavissa olevaa talouskasvua, korostaa tarvetta kohdentaa rakennepoliittiset 16. 6. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 169/53 toimet köyhyyden supistamiseen. Jatkuva köyhyys liitännäi- songelmineen, joita ovat ennen kaikkea tulojen epätasainen jakautuminen, liittyy läheisesti työmarkkinaosapuolten heik- kouteen ja alueen työmarkkinoille ominaisiin ongelmiin, joita ovat mm. uusien työpaikkojen riittämättömyys, epävirallisen sektorin laajeneminen ja työvoiman heikko koulutustaso. Ongelmien ratkaisun kannalta on erityisen tärkeää lujittaa työmarkkinajärjestöjä ja työmarkkinaosapuolten ja yhteiskun- taelämän toimijoiden toimintakykyä sekä niiden välistä vuoro- puheluu ja neuvotteluyhteyttä. tulee edistää mm. perustamalla alueryhmittymien sekä Latina- laisen Amerikan ja Karibian maiden kanssa tehtävien yhteistyö- sopimusten liepeille samantapaisia neuvoa-antavia komiteoita kuin Maghreb- ja KIE-maiden kanssa ja Euroopan talousalueen (ETA) piirissä. Kyseiset sektorit voitaisiin myös ottaa mukaan erilaisiin alakohtaisiin komiteoihin ja toimikuntiin – myös neuvonta- ja arviointitehtäviin – tai ne voisivat osallistua tarkkailijoina ministeritason kokouksiin. 4. Alueidenvälisten suhteiden sosiaalinen ulottuvuus tästä eteenpäin 4. 1. EU:n sekä Latinalaisen Amerikan ja Karibian ensimmäi- nen huippukokous aloittaa uuden vaiheen alueidenvälisten siteiden lujittamisessa ja laajentamisessa. Osapuolten välisen uudenlaisen vuoropuhelun ja yhteistyön on pohjauduttava sellaisen yhteiskuntamallin periaatteisiin, jossa poliittinen de- mokratia, voimakas ja järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta, ih- misoikeuksien kunnioittaminen, sosiaalisesti oikeudenmukai- nen vapaa markkinatalous, ympäristön kannalta kestävä kehi- tys ja alueellinen yhdentyminen liittyvät läheisesti toisiinsa. Näin ylläpidetään dynaamisia alueidenvälisiä suhteita, jotka auttavat alueita kohtaamaan alkavan vuosisadan haasteet. 4. 2. Koska kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on kes- keinen rooli demokratian lujittamisessa ja ihmisoikeuksien kunnioittamisessa sekä talous- ja yhteiskuntaelämässä, niiden osallistumista alueidenväliseen vuoropuheluun on pidettävä ensisijaisen tärkeänä. TSK kannattaa kansalaisyhteiskuntien aktiivista osallistumista poliittisen vuoropuhelun ja yhteistyön instansseihin. Muun muassa työnantajajärjestöjen, ammatillis- ten järjestöjen ja kuluttajajärjestöjen välisten pysyvien yhteyk- sien luominen ja suhteiden vakiinnuttaminen auttavat osaltaan saavuttamaan alueiden poliittisten instanssien määrittelemät tavoitteet ja ottamaan alueidenvälisten suhteiden lähtökohdak- si kansalaisyhteiskuntien välisten vankkojen siteiden kehittä- misen. EU:n ja Latinalaisen Amerikan sekä Karibian välisen 4. 4. vuoropuhelun ja yhteistyön perimmäisenä tavoitteena tulee olla alueen työmarkkinajärjestöjen voimistaminen. Tällä tavoin EU edistäisi omalta osaltaan talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden aktiivista osallistumista talous- ja sosiaalipolitiikan määrittelyyn ja toimeenpanoon, mikä on tehokkain tapa torjua köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä erityisesti luomalla uusia työpaikkoja. Kaikenlaisen teknisen ja taloudellisen avun myöntäminen edustavimmille järjestöille auttaisi niitä selviy- tymään kyseisistä tehtävistä. Kun EU tukee alueen sisäistä ja alueidenvälistä yhdentymistä, yhteistyössä on vaihdettava ensisijaisesti ja yhteiskuntaelämän eri aloja edustavat järjestöt ovat mukana toiminnassa. tietoja ja kokemuksia siitä, miten talous- TSK katsoo lisäksi, että EU:n ja Latinalaisen Amerikan 4. 5. sekä Karibian kansalaisyhteiskuntien toimijoiden välisten sitei- den vahvistamisella on edistettävä Latinalaisen Amerikan alu- eellisen yhdentymisen sosiaalista ulottuvuutta, koska Euroo- palla on alalta pitkäaikaista kokemusta. Sen lisäksi että EU:n työmarkkinaosapuolten edustajat vaihtavat yleisesti kokemuk- sia Latinalaisen Amerikan ja Karibian kanssa, ne voisivat antaa arvokkaan panoksensa alueella käytävään keskusteluun integraationäkökohtien eduista ja haitoista. Euroopan koke- mukset sellaisten mekanismien suunnittelusta, joiden tarkoi- tuksena on vahvistaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuulu- vuutta sekä yleisesti että tiettyjen tuotannonalojen rakenne- muutoksen yhteydessä, saattavat olla Latinalaiselle Amerikalle ja Karibialle tärkeitä varsinkin alueellisen yhdentymisen ede- tessä ja laajetessa kaupallisen integraation ulkopuolelle. Talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden välisten pysyvien yhteyksien ja yhteistyötahojen luominen saattaisi niin ikään auttaa ratkai- semaan erityisongelmia alueidenvälisten suhteiden muilla aloil- la, joita ovat esimerkiksi kaupan ”sosiaalinen polkumyynti”. Sitä saatetaan harjoittaa silloin kun ei noudateta perusihmisoi- keuksia eikä Kansainvälisen työjärjestön ILO:n puitteissa määri- teltyjä työelämän kansainvälisiä perusmääräyksiä. TSK katsoo tässä mielessä tarpeelliseksi määritellä 4. 3. sopivia mekanismeja, joiden avulla varmistetaan talouselämän ja yhteiskunnan järjestäytyneiden toimijoiden osallistuminen alueidenvälisen vuoropuhelun foorumeihin niin EU:n ja Rı´on ryhmän välisten suhteiden puitteissa kuin unionin ja alueen sisäisten integraatiotahojen ja yksittäisten valtioiden välisen yhteydenpidon tasolla. On tärkeää, että Meksikon, Chilen ja Mercosurin kanssa tehtävistä uusista sopimuksista neuvotel- taessa pohditaan, millä tavoin ammattijärjestöjen, työnantajien ja muiden alojen edustajat voivat osallistua alueidenvälisten instanssien toimintaan. TSK:n mielestä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistumista alueidenväliseen vuoropuheluun 4. 6. Etujärjestöjen merkityksen kasvaessa alueidenvälisissä suhteissa työmarkkinajärjestöjen ja muiden sosiaalisia intres- sejä edustavien organisaatioiden on otettava itselleen mer- kittävä rooli erilaisten yhteistyöohjelmien ja -toimien toteutta- misessa. TSK suosittaa, että määriteltäisiin tapoja, joiden ansiosta kansalaisyhteiskuntaa edustavat organisaatiot voivat osallistua kehitysyhteistyöohjelmiin ja taloudellisiin yhteis- työohjelmiin ja niille annetaan nykyistä aktiivisempi tehtävä kanavoida kyseistä apua. Huomautettakoon, että useat EU:n viime vuosina Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden C 169/54 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 16. 6. 1999 kanssa allekirjoittamat yhteistyösopimukset sisältävät toimia sellaisilla aloilla kuten ammatillinen koulutus, työpaikkojen luominen ja sosiaalipalveluiden hallinnointi, joilla talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden osallistuminen olisi erityisen merkittävää. Koska ECIP-, AL-Invest-, ALFA- ja URB-AL -ohjel- mista on saatu myönteisiä kokemuksia, niiden pohjalta olisi harkittava, yhteistyöohjelmia käyttää entistä laajemmin ja olisivatko ne asianmukaisia väli- neitä pyrittäessä tehostamaan yhteistyötä. kannattaisiko hajautettuja 4. 7. Euroopalla on kokemusta sellaisten toimintaperiaattei- den toteuttamisen tukemisesta, joilla edistetään tuottavaa ta- louskasvua, piristetään investointeja ja luodaan työpaikkoja. Euroopan kokemukset osoittavat lisäksi, että ”kolmannella” sektorilla eli eräänlaisten osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden sekä yhdistysten ja säätiöiden muodostamalla talouselämän sosiaalisektorilla on huomattavaa potentiaalia luoda uusia työpaikkoja. Kyseisten alojen edustajien osallistuminen aluei- den kahdenvälisiin yhteistyötoimiin saattaa antaa innovatiivi- sen sysäyksen työpaikkojen luomiseen tähtääville politiikoille Latinalaisessa Amerikassa ja Karibialla. Taistelussa köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä vastaan työpaikkojen luomiseksi tehtävään yhteistyöhön on niin ikään sisällytettävä ensisijaisesti sellaisia toimia, jotka on erityisesti suunnattu tukemaan pieniä Bryssel 28. huhtikuuta 1999. ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) ja mikroyrityksiä. Kun toisaalta otetaan huomioon opetuksen keskeinen merkitys kehityksen perustana, tämän alan sekä myös korkeakoulutason yhteistyötä on lujitettava, ja sillä täytyy olla korostettu asema alueidenvälisessä toimintaohjelmassa. 4. 8. Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden taloudellista vakautta ja kestävää kehitystä tukemaan pyrkivien aloitteiden puitteissa TSK katsoo myös hyödylliseksi ja tarpeelliseksi sellaiset aloitteet, jotka auttavat myönteisesti keventämään näiden maiden ulkomaanvelkaa. TSK katsoo yhteistyössä olevan ensisijaisen tärkeää 4. 9. luoda oikeudellisia välineitä, ohjelmia ja rahoitusvälineitä, jotka yhdistävät kansalaisyhteiskunnan edustajat suoraan keskenään, auttavat niitä tutustumaan toisiinsa ja helpottavat suoria yhteyksiä. Horisontaalinen yhteistyö, jonka puitteissa kannus- tetaan talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden keskinäisiä aloitteita, on osoittanut täydentävänsä arvokkaalla tavalla perinteistä hallitustenvälistä yhteistyötä. Tämänkaltaisten aloit- teiden tukeminen on yksi tapa edistää EU-maiden sekä Latina- laisen Amerikan ja Karibian kansalaisia edustavien organisaa- jossa ei tueta tioiden aiempaa välittömämpää yhteistyötä, ainoastaan hallintorakenteita. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: : Odluka Izvršnog odbora od 28. travnja 1999. o ažuriranju Priručnika Sirene (SCH/Com-ex (99) 5)

eurovoc_concepts:
Iceland
financial legislation
financial regulation
information system

text: L_2000239HR. 01045701. xml 19/Sv. 009 HR Službeni list Europske unije 185 41999D0005 L 239/457 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 28. 04. 1999. ODLUKA IZVRŠNOG ODBORA od 28. travnja 1999. o ažuriranju Priručnika Sirene (SCH/Com-ex (99) 5) IZVRŠNI ODBOR, uzimajući u obzir članak 132. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma, uzimajući u obzir članak 108. spomenute Konvencije, ODLUČIO JE: Priručnik Sirene je ažuriran; nova verzija (SCH/OR. SIS-SIRENE (99) 64) priložena je ovoj Odluci (1). Luxembourg, 28. travnja 1999. Predsjedatelj C. H. SCHAPPER (1)  Vidjeti SCH/Com-ex (98)17


title: Commission Regulation (EC) No 880/1999 of 28 April 1999 redistributing unused portions of the 1998 quantitative quotas for certain products originating in the People's Republic of China

eurovoc_concepts:
China
import licence
import policy
originating product
quantitative restriction

formats: html pdf print

text: 29. 4. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 111/17 COMMISSION REGULATION (EC) No 880/1999 of 28 April 1999 redistributing unused portions of the 1998 quantitative quotas for certain products originating in the People’s Republic of China THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 520/94 of 7 March 1994 establishing a Community procedure for administering quantitative quotas (1), as amended by Regulation (EC) No 138/96 (2), and in particular Articles 2(5), 14 and 24 thereof, (1) Whereas Council Regulation (EC) No 519/94 of 7 March 1994 on common rules for imports from certain third countries and repealing Regulations (EEC) No 1765/82, (EEC) No 1766/82 and (EEC) No 3420/83 (3), as last amended by Regulation (EC) No 1138/98 (4), introduced annual quantitative for certain products originating in the quotas People’s Republic of China listed in Annex II to that Regulation; whereas the provisions of Regula- tion (EC) No 520/94 are applicable to those quotas; (2) Whereas the Commission accordingly adopted Regulation (EC) No 738/94 (5), as last amended by Regulation (EC) No 983/96 (6), laying down general rules for the implementation of Regulation (EC) No 520/94; whereas these provisions apply to the administration of the above quotas subject to the provisions of this Regulation; (3) Whereas, in accordance with Article 20 of Regula- tion (EC) No 520/94, the competent authorities of the Member States notified the Commission of the quantities of quotas assigned in 1998 and not used; (4) Whereas the unused quantities could not be redis- tributed in time to be used before the end of the 1998 quota year; (5) Whereas examination of the data received for each of the the products in question indicates that quantities not used in the 1998 quota year should be redistributed in 1999, up to a limit of the amounts set out in Annex I to this Regulation; (1) OJ L 66, 10. 3. 1994, p. 1. (2) OJ L 21, 27. 1. 1996, p. 6. (3) OJ L 67, 10. 3. 1994, p. 89. (4) OJ L 159, 3. 6. 1998, p. 1. (5) OJ L 87, 31. 3. 1994, p. 47. (6) OJ L 131, 1. 6. 1996, p. 47. (6) Whereas, the different administrative methods provided for by Regulation (EC) No 520/94 having been considered, the method based on traditional trade flows should be adopted; whereas under this method quota tranches are divided into two portions, one of which is reserved for traditional importers and the other for other applicants; (7) Whereas this has proved to be the best way of ensuring the the Community importers concerned and avoiding any disturbance of trade flows; continuity of business for (8) Whereas quantities redistributed under this Regula- tion should be divided using the same criteria as for the allocation of the 1999 quotas; (9) Whereas the reference period used for the appor- tionment of the 1999 quotas, consisting of either the year 1996 or 1997, should again be applied to the allocation of the share set aside for traditional importers, since it continues to reflect the normal trend of trade flows for the products in question; whereas, therefore, traditional importers must prove that they imported products originating in China subject to the relevant quotas in the course of either 1996 or 1997; licences (10) Whereas it is necessary to simplify the formalities to be fulfilled by traditional importers who already hold import issued when the 1999 Community quotas were allocated; whereas the competent already possess the requisite evidence of either 1996 or 1997 imports for all traditional importers; whereas the latter need therefore only enclose a copy of their previous licences with their new licence applications; administrative authorities (11) Whereas measures should be taken to provide the best conditions for the allocation of that portion of the quota reserved for non-traditional importers with a view to optimum use of quotas; whereas, to that this end, is appropriate to provide for it L 111/18 EN Official Journal of the European Communities 29. 4. 1999 portion to be allocated in proportion to the quant- ities requested, on the basis of a simultaneous examination of import licence applications actually lodged, and grant access only to importers who can prove that they obtained and made use of at least 80 % of an import licence for the product in ques- tion during the 1998 quota year and to importers who did not obtain an import licence for the product in question during the 1998 quota year; any non-traditional that whereas importer may request should also be restricted to a set volume or value; the amount The quantities not used in the 1998 quota year shall be redistributed up to the limit of the volumes or values set out in Annex I to this Regulation. Regulation (EC) No 738/94 laying down general rules for the implementation of Regulation (EC) No 520/94 shall apply, subject to the specific provisions of this Regulation. Article 2 (12) Whereas for the purposes of quota allocation, a time limit must be set for the submission of licence applications by traditional and other importers; 1. The quantitative quotas referred to in Article 1 shall be allocated using the method based on traditional trade flows, referred to in Article 2(2)(a) of Regulation (EC) No 520/94. (13) Whereas with a view to optimum use of quotas, licence applications for imports of footwear under quotas which refer to several CN codes must specify the quantities required for each code; (14) Whereas the Member States must the import inform the licence applications Commission of received, in accordance with the procedure laid down in Article 8 of Regulation (EC) No 520/94; im- whereas porters’ previous imports must be expressed in the same units as the quota in question; the information about traditional (15) Whereas in the light of the experience gained in the management of the quotas, in order to facilitate import administration formalities to economic operators and in view of the fact that unused quant- ities may not be carried over to the following year more than once, thus the risk of excessive accumu- lation of imports appear to be limited, it is deemed appropriate, without prejudice to the results of a further analysis which may appear to be warranted in this respect in the future, to set the expiry date at 31 of December 1999; redistribution import licences the (16) Whereas these measures are in accordance with the opinion of the Committee for the administration of quotas set up under Article 22 of Regulation (EC) No 520/94, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 This Regulation lays down specific provisions for the redistribution in 1999 of portions of the quantitative quotas referred to in Annex II to Regulation (EC) No 519/94 which were not used in the 1998 quota year. 2. The portions of each quantitative quota set aside for traditional importers and other importers are set out in Annex II to this Regulation. 3. The portion set aside for non-traditional importers shall be apportioned using the method based on alloca- tion in proportion to quantities requested; the volume requested by a single importer may not exceed that shown in Annex III. Only importers who can prove that they imported at least 80 % of the volume of the product for which they were granted an import licence pursuant to Commission Regulations (EC) No 2021/97 (1) and/or (EC) No 1280/98 (2) and importers who declare that they did not obtain an import licence pursuant to Regulations (EC) No 2021/97 and/or (EC) No 1280/98 shall be en- titled to apply for import licences. Article 3 Applications for import licences shall be lodged from the day following the day of publication of this Regulation in the Official Journal of the European Communities to 27 May 1999 at 3 p. m. , Brussels time, with the competent authorities listed in Annex IV to this Regulation. Article 4 For the purposes of allocating the portion of each 1. quota set aside for ‘traditional' traditional importers shall mean importers who can show that they have imported goods in either the calendar year 1996 or 1997. importers, The evidence referred to in Article 7 of Regulation 2. (EC) No 520/94 shall relate to the release into free circu- lation during either calendar year 1996 or 1997, as indi- cated by the importer, of products originating in the People’s Republic of China which are covered by the quota in respect of which the application is made. (1) OJ L 284, 16. 10. 1997, p. 42. (2) OJ L 176, 20. 6. 1998, p. 17. 29. 4. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 111/19 Instead of the evidence referred to in the first indent 3. of Article 7 of Regulation (EC) No 520/94: (cid:190) applicants may enclose with their licence applications documents drawn up and certified by the competent national authorities on the basis of available customs information as evidence of the imports of the product in question during calendar year 1996 or 1997 carried out by themselves or, where applicable, by the oper- ator whose activities they have taken over, (cid:190) applicants already holding import licences issued for 1999 under Commission Regulation (EC) No 2297/ 98 (1), for products covered by the licence application may enclose a copy of their previous licences with their licence applications. In that case they shall indi- cate in their licence application the aggregate quantity of imports of the product in question during the chosen reference period. tions and, in the case of applications from traditional importers, of the volume of previous imports carried out by traditional importers during the reference period referred to in Article 4(1) of this Regulation. Article 6 No later than 30 June 1999 the Commission shall adopt the quantitative criteria to be used by the competent national authorities for the purpose of meeting importers’ applications. Article 7 Import licences shall be valid up to 31 December 1999. The validity shall not be extendable. Article 5 Article 8 Member States shall inform the Commission no later than 10 June 1999 at 10 a. m. , Brussels time, of the number and aggregate quantity of import licence applica- This Regulation shall enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 28 April 1999. For the Commission Leon BRITTAN Vice-President (1) OJ L 287, 24. 10. 1998, p. 10. L 111/20 EN Official Journal of the European Communities 29. 4. 1999 ANNEX I Quantities to be redistributed Product description HS/CN code Quantities redistributed Footwear falling within HS/CN codes ex 6402 99 (1) 6 508 239 pairs 6403 51 6403 59 ex 6403 91 (1) ex 6403 99 (1) 1 294 088 pairs 1 823 036 pairs ex 6404 11 (2) 5 863 051 pairs 6404 19 10 15 869 720 pairs Tableware, kitchenware of porcelain or china falling within HS/CN code 6911 10 8 175,49 tonnes Ceramic tableware, kitchenware, other household articles and toilet articles, other than of porcelain or china falling within HS/CN code 6912 00 7 043,15 tonnes (1) Excluding footwear involving special technology: shoes which have a cif price per pair of not less than EUR 9 for use in sporting activities, with a single- or multi-layer moulded sole, not injected, manufactured from synthetic materials specially designed to absorb the impact of vertical or lateral movements and with technical features such as hermetic pads containing gas or fluid, mechanical components which absorb or neutralise impact or materials such as low-density polymers. (2) Excluding: (a) footwear which is designed for a sporting activity and has, or has a provision for the attachment of, spikes, sprigs, stops, clips, bats or the like, with a non-injected sole; (b) footwear involving special technology: shoes which have a cif price per pair of not less than EUR 9 for use in sporting activities, with a single- or multi-layer moulded sole, not injected, manufactured from synthetic materials specially designed to absorb the impact of vertical or lateral movements and with technical features such as hermetic pads containing gas or fluid, mechanical components which absorb or neutralise impact or materials such as low-density polymers. 29. 4. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 111/21 ANNEX II Allocation of the quotas Product description HS/CN code Portion reserved for traditional importers Portion reserved for other importers Footwear HS/CN codes falling within ex 6402 99 (1) 4 881 179 pairs (75 %) 1 627 060 pairs (25 %) 6403 51 6403 59 970 566 pairs (75 %) ex 6403 91 (1) ex 6403 99 (1) 1 367 277 pairs (75 %) 323 522 pairs (25 %) 455 759 pairs (25 %) ex 6404 11 (2) 4 397 288 pairs (75 %) 1 465 763 pairs (25 %) 6404 19 10 11 902 290 pairs (75 %) 3 967 430 pairs (25 %) 6911 10 6912 00 6 131,62 tonnes (75 %) 2 043,87 tonnes (25 %) 5 282,36 tonnes (75 %) 1 760,79 tonnes (25 %) kitchenware Tableware, porcelain or china within HS/CN code of falling Ceramic tableware, kitchen- ware, other household articles and toilet articles, other than of porcelain or china falling within HS/CN code (1) Excluding footwear involving special technology: shoes which have a cif price per pair of not less than EUR 9 for use in sporting activities, with a single- or multi-layer moulded sole, not injected, manufactured from synthetic materials specially designed to absorb the impact of vertical or lateral movements and with technical features such as hermetic pads containing gas or fluid, mechanical components which absorb or neutralise impact or materials such as low-density polymers. (2) Excluding: (a) footwear which is designed for a sporting activity and has, or has a provision for the attachment of, spikes, sprigs, stops, clips, bats or the like, with a non-injected sole; (b) footwear involving special technology: shoes which have a cif price per pair of not less than EUR 9 for use in sporting activities, with a single- or multi-layer moulded sole, not injected, manufactured from synthetic materials specially designed to absorb the impact of vertical or lateral movements and with technical features such as hermetic pads containing gas or fluid, mechanical components which absorb or neutralise impact or materials such as low-density polymers. L 111/22 EN Official Journal of the European Communities 29. 4. 1999 Maximum quantity which may be requested by each importer other than traditional ANNEX III Product description HS/CN code Predetermined maximum quantity Footwear falling within HS/CN codes ex 6402 99 (1) 4 000 pairs 6403 51 6403 59 ex 6403 91 (1) ex 6403 99 (1) 4 000 pairs 4 000 pairs ex 6404 11 (2) 4 000 pairs 6404 19 10 4 000 pairs Tableware, kitchenware of porcelain or china falling within HS/CN code 6911 10 4 tonnes Ceramic tableware, kitchenware, other household articles and toilet articles, other than of porcelain or china falling within HS/CN code 6912 00 4 tonnes (1) Excluding footwear involving special technology: shoes which have a cif price per pair of not less than EUR 9 for use in sporting activities, with a single- or multi-layer moulded sole, not injected, manufactured from synthetic materials specially designed to absorb the impact of vertical or lateral movements and with technical features such as hermetic pads containing gas or fluid, mechanical components which absorb or neutralise impact or materials such as low-density polymers. (2) Excluding: (a) footwear which is designed for a sporting activity and has, or has a provision for the attachment of, spikes, sprigs, stops, clips, bats or the like, with a non-injected sole; (b) footwear involving special technology: shoes which have a cif price per pair of not less than EUR 9 for use in sporting activities, with a single- or multi-layer moulded sole, not injected, manufactured from synthetic materials specially designed to absorb the impact of vertical or lateral movements and with technical features such as hermetic pads containing gas or fluid, mechanical components which absorb or neutralise impact or materials such as low-density polymers. 29. 4. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 111/23 ANNEX IV LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES 1. BELGIQUE/BELGI(cid:220) Minist(cid:138)re des affaires (cid:130)conomiques Administration des relations (cid:130)conomiques, 4e division: Mise en œuvre des politiques commerciales. Services licences Ministerie van Economische Zaken Bestuur van de Economische Betrekkingen. 4e afdeling: Toepassing van de handelspolitiek. Dienst Vergunningen 60, rue G(cid:130)n(cid:130)ral Leman/Generaal Lemanstraat 60 B-1040 Bruxelles/Brussel T(cid:130)l. /Tel. : (32 2) 206 58 16 T(cid:130)l(cid:130)copieur/Fax: (32 2) 230 83 22 231 14 84 2. DANMARK Erhvervsfremme Styrelsen Søndergade 25 DK-8600 Silkeborg Tlf. (45) 87 20 40 60 Fax (45) 87 20 40 77 3. DEUTSCHLAND Bundesamt f(cid:129)r Wirtschaft Frankfurter Straße 29-31 D-65760 Eschborn Tel. : Fax: (49) 61 96 404-0 (49) 61 96 40 42 12 4. GREECE Ministry of National Economy 1, Kornarou Street GR-Athens 105-63 Tel. : Fax: (301) 328-6031/328-60 32 (301) 328 60 94/328 60 59 5. ESPA(cid:158)A Ministerio de Econom(cid:146)a y Hacienda Direcci(cid:155)n General de Comercio Exterior Paseo de la Castellana, 162 E-28071 Madrid Tel. : Fax: (34) 913 49 38 94/913 49 37 78 (34) 913 49 38 32. 6. FRANCE Service des titres du commerce ext(cid:130)rieur 8, rue de la Tour-des-Dames F-75436 Paris Cedex 09 T(cid:130)l. : T(cid:130)l(cid:130)copieur: (331) 55 07 46 59 (331) 40 04 04 04 7. IRELAND Department of Enterprise Trade and Employment Licencing Unit Kildare Street Dublin 2 Tel. : Fax: (353 1) 631 21 21 (353 1) 676 61 54 8. ITALIA Ministero del Commercio con l’estero Direzione generale delle importazioni e delle esportazioni Viale America 341 I-00144 Roma (39 6) 59 931 Tel. : Telefax: Telex: 610083-610471-614478 (39 6) 59 93 26 31/59 93 22 35 9. LUXEMBOURG Minist(cid:138)re des affaires (cid:130)trang(cid:138)res Office des Licences Bo(cid:140)te postale 113 L-2011 Luxembourg T(cid:130)l. : (352) 22 61 62 T(cid:130)l(cid:130)copieur: (352) 46 61 38 10. NEDERLAND Centrale Dienst voor in- en uitvoer Engelse Kamp 2 Postbus 30003 NL-9700 RD Groningen Tel. : Fax: (31 50) 523 91 11 (31 50) 526 06 98 11. (cid:153)STERREICH Bundesministerium f(cid:129)r wirtschaftliche Angelegen- heiten Landstrasser Hauptstraße 55/57 A-1031 Wien Tel. : Fax: (43) 1 71 10 23 61 (43) 1 715 83 47 12. PORTUGAL Minist(cid:130)rio da Economia Direc(cid:135)(cid:209)o-Geral do Com(cid:130)rcio Avenida da Rep(cid:156)blica, 79 P-1094 Lisboa Tel. : Fax: Telex: 13418 (351 1) 793 09 93/793 30 02 (351 1) 793 22 10/796 37 23 13. SUOMI Tullihallitus PL 512 FIN-00101 Helsinki (358-9) 61 41 P. (358-9) 614 28 52 F. 14. SVERIGE Kommerskollegium Box 6803 S-113 86 Stockholm Tfn (46-8) 690 48 00 Fax (46-8) 30 67 59 15. UNITED KINGDOM Department of Trade and Industry Import Licencing Branch Queensway House, West Precinct Billingham Stockton on Tees TS23 2NF Tel. : Fax: (44 1642) 36 43 33/36 43 34 (44 1642) 53 35 57


title: Acervo de Schengen - Decisão do Comité Executivo de 28 de Abril de 1999, relativa ao Acordo de cooperação relativo aos procedimentos em matéria de infracções rodoviárias [SCH/Com-ex (99) 11, 2.a rev.]

eurovoc_concepts:
judicial cooperation
simplification of formalities

formats: html print


title: Parecer do Comité Económico e Social sobre a «Proposta da Comissão relativa aos preços dos produtos agrícolas (1999/2000)»

eurovoc_concepts:
farm prices
fixing of prices
proposal (EU)

text: C 169/20 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 16. 6. 1999 uma nova derrogaça˜o. A` luz das iniciativas em curso nos Estados-Membros para prevenir uma nova propagaça˜o das zoonoses, torna-se necessa´rio que a Comissa˜o efectue uma verificaça˜o da situaça˜o actual, o mais brevemente possı´vel, e apresente propostas adequadas destinadas a controlar a situaça˜o em tempo u´ til. Caso contra´rio, sera˜o de recear problemas muito graves no funcionamento do mercado interno. Sera´ ainda pertinente publicar as estatı´sticas existentes e organizar uma conferência cientı´fica o mais brevemente possı´vel. Por u´ ltimo, reveste-se de importância decisiva para as relaço˜ es com o resto do mundo uma ra´pida clarificaça˜o da polı´tica da Unia˜o Europeia neste domı´nio. Bruxelas, 28 de Abril de 1999. A Presidente do Comité Econo´mico e Social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Parecer do Comité Econo´ mico e Social sobre a «Proposta da Comissa˜o relativa aos preços dos produtos agrı´colas (1999/2000)» (1) (1999/C 169/09) Em 23 de Março de 1999, o Conselho decidiu, nos termos dos artigos 43. o e 198o do Tratado CE, consultar o Comité Econo´ mico e Social sobre a proposta supramencionada. Foi incumbida da preparaça˜o dos correspondentes trabalhos a Secça˜o de Agricultura, Desenvolvimento Rural e Ambiente, que emitiu parecer em 8 de Abril de 1999. Foi relator R. Strasser. Na 363. ª reunia˜o plena´ria (sessa˜o de 28 de Abril de 1999), o Comité Econo´ mico e Social adoptou por 90 votos a favor, 2 contra e 4 abstenço˜ es o seguinte parecer. 1. Sı´ntese da proposta da Comissa˜o 1. 2. Evoluça˜o da produça˜o agrı´cola 1. 1. Economia agrı´cola em 1998 1. 1. 1. O ano agrı´cola de 1998 caracterizou-se por uma deterioraça˜o significativa da situaça˜o dos mercados agrı´colas de alguns produtos. Os mercados da carne de suı´no e de bovino foram os mais afectados pela crise econo´ mica e financeira sentida em determinados paı´ses terceiros. O sector dos cereais foi marcado pela descida dos 1. 1. 2. preços mundiais ao nı´vel mais baixo dos u´ ltimos cinco anos, na sequência de duas grandes colheitas sucessivas, e por um abrandamento do ritmo de crescimento da procura nos mercados mundiais. As existências de intervença˜o, nomeada- mente de cevada e de centeio, aumentaram para 16 milho˜ es de toneladas no final do ano de 1998, provocando, assim, uma baixa dos preços. Enquanto que os preços desceram para a maior parte 1. 1. 3. dos produtos, foi apenas nos sectores da fruta (exceptuando os citrinos), do vinho, da batata e da carne de bovino que se registou uma melhoria dos preços relativamente ao ano anterior. (1) JO C 59 de 1. 3. 1999, p. 1-27. 1. 2. 1. Com uma colheita de cerca de 208 milho˜ es de toneladas (mais 2,1 % comparativamente a 1997), a produça˜o total de cereais atingiu, em 1998, um novo recorde, que se deveu a uma progressa˜o dos rendimentos de mais de 4,2 %. O volume da colheita no sector das oleaginosas conheceu igualmente um aumento de 6,5 %, atingindo os 15,5 milho˜ es de toneladas, dos quais 14,2 milho˜ es utilizados para fins alimentares. 1. 2. 2. A produça˜o baixou fortemente nos sectores da beterraba (reduça˜o das superfı´cies em 7,5 % e baixa dos rendimentos de 5 %) e do azeite (menos 500 000 toneladas). 1. 2. 3. Admite-se que a produça˜o de leite tenha baixado ligeiramente (para 120 milho˜ es de toneladas) e a produça˜o de carne de bovino descido 4,2 %, passando para 7,5 milho˜ es de toneladas. 1. 2. 4. Por outro lado, estima-se que a produça˜o de carne de suı´no tenha conhecido um aumento de 6,5 %, a produça˜o de carne de aves de capoeira de 2,1 % e a produça˜o de carnes de ovino e caprino de 2,9 %. 16. 6. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 169/21 1. 3. Evoluça˜o dos rendimentos agrı´colas em 1998 1. 3. 1. De acordo com as primeiras estimativas do Eurostat, o rendimento agrı´cola médio por activo agrı´cola na UE (em 1998) tera´ diminuı´do 3,9 % em termos reais. A Comissa˜o atribui esta descida aos seguintes factores: — quedas dos preços da carne, em especial da carne de suı´no (menos 26,1 %); — declı´nio dos subsı´dios recebidos pelo sector agrı´cola (menos 6,2 %); 1. 5. 6. Uma vez que apresentara, em 6 de Novembro de 1998, uma proposta no sector do tabaco que previa a fixaça˜o de limiares de garantia (quotas) e do nı´vel dos prémios para os anos de 1999 a 2001, a Comissa˜o considerou que na˜o era necessa´rio apresentar valores no quadro da presente proposta para fixaça˜o dos preços agrı´colas para 1999/2000. No atinente às sementes, foram propostas algumas 1. 5. 7. alteraço˜ es ao regulamento de base. No caso do arroz e do cânhamo, pretende-se alinhar a legislaça˜o relativa a estas sementes pela legislaça˜o dos produtos correspondentes. — abrandamento significativo do ritmo de reduça˜o da ma˜o- -de-obra agrı´cola. 2. Observaço˜ es na generalidade 1. 3. 2. Os subsı´dios ja´ representam actualmente, em média, 29 % do rendimentos na agricultura da Unia˜o Europeia. Tal reflecte a passagem de um sistema em que predominava o apoio aos preços de mercado para um sistema com predomı´nio do apoio directo ao rendimento. 1. 4. Situaça˜o orçamental 1. 4. 1. A Comissa˜o estimou as necessidades financeiras da secça˜o Garantia do FEOGA em 40 953 milho˜ es de euros, um valor que se situa claramente dentro da linha directriz agrı´cola de 45 188 milho˜ es de euros. 1. 5. Propostas de preços da Comissa˜o 1. 5. 1. A Comissa˜o faz referência a que, na sequência das reformas efectuadas, ja´ ha´ poucos parâmetros de gesta˜o dos mercados fixados em base anual. Remete, ainda, para os debates sobre as reformas propostas no quadro da Agenda 2000. Nos casos em que é necessa´ria uma decisa˜o, a Comissa˜o propo˜ e, portanto, salvo raras excepço˜ es, a reconduça˜o dos mesmos montantes. Isto aplica-se aos preços institucionais, aos subsı´dios e aos acréscimos mensais para os cereais e o arroz. 1. 5. 2. A u´ nica alteraça˜o que a Comissa˜o propo˜ e ao regime em vigor para os cereais prende-se com as superfı´cies de regadio. Assim, tal como previsto na Agenda 2000, em caso de superaça˜o do limite de regadio em 1999/2000, a reduça˜o das compensaço˜ es a aplicar devera´ ser proporcional (1 para 1), e na˜o à raza˜o de 1,5 vezes o valor de superaça˜o, conforme preceituado no Regulamento (CEE) n. o 1765/92. No sector do açu´ car, propo˜ e-se que o reembolso 1. 5. 3. mensal das despesas de armazenagem seja reduzido de 0,38 EUR para 0,33 EUR por 100 kg, para se ter em conta a descida das taxas de juro. Além disso, uma vez que a Ita´lia na˜o constitui uma zona deficita´ria, na˜o é proposto para o açu´ car branco qualquer preço de intervença˜o derivado (mais elevado). 1. 5. 4. Embora, no entender da Comissa˜o, se pudesse, a corresponder à reduça˜o do preço de intervença˜o do arroz, ter proposto uma reduça˜o dos acréscimos mensais, ela preferiu na˜o o fazer devido à difı´cil situaça˜o vivida neste mercado. 1. 5. 5. No sector do vinho, apresenta-se um conjunto de medidas proviso´ rias, até à entrada em vigor, em 1 de Agosto de 2000, da reforma da organizaça˜o comum de mercado do vinho. ja´ O Comité Econo´ mico e Social 2. 1. se pronunciou pormenorizadamente sobre as reformas da PAC propostas pela Comissa˜o no quadro da Agenda 2000. O Comité abster-se-a´, portanto, de examinar, mais uma vez, um por um, os diversos aspectos da reforma da PAC no presente parecer sobre a fixaça˜o dos preços para 1999/2000. O Comité lamenta, porém, que a Comissa˜o, salvo raras excepço˜ es, na˜o tenha considerado u´ til tomar em consideraça˜o os argumentos e propostas de vias alternativas para a reforma da PAC formulados pelo CES e outros. Registe-se o facto positivo de os ministros da agricultura e os chefes de Estado e de governo terem reconhecido a necessidade de alterar as propostas da Comissa˜o, alteraço˜ es estas que correspondem a parte dos aspectos considerados indispensa´veis pelo Comité nos seus pareceres sobre as propostas legislativas relativas à reforma da PAC. E´ com grande inquietaça˜o que o Comité observa a 2. 2. evoluça˜o dos rendimentos dos agricultores na maioria dos Estados-Membros da UE, sendo que em alguns Estados- -Membros as quebras dos rendimentos sa˜o particularmente elevadas. Uma das razo˜ es mais importantes para ter uma posiça˜o muito crı´tica face ao acentuado recuo dos rendimentos na agricultura é a expectativa, para 1999, dada a evoluça˜o dos preços dos principais produtos agrı´colas, de novas descidas ou presso˜ es suplementares sobre os rendimentos dos agricultores por via da reforma da PAC. Neste contexto, é de salientar que, com a introduça˜o do euro, na maioria dos Estados-Membros os preços institucionais, expressos em moeda nacional, desceram. Estas perdas causadas pela apreciaça˜o moneta´ria so´ foram compensadas em alguns Estados-Membros. 2. 3. Uma das razo˜ es principais citada pela Comissa˜o para explicar a descida dos rendimentos é «uma diminuiça˜o signifi- cativa do ritmo de reduça˜o da ma˜o-de-obra agrı´cola total». O desemprego crescente na UE continua a ser um dos grandes problemas para os quais ainda na˜o se encontrou soluça˜o. As regio˜ es rurais sa˜o particularmente afectadas por este problema. Tal significa, igualmente, que se tem tornado (e continuara´ a tornar-se) em muitas regio˜ es cada vez mais difı´cil para os agricultores encontrarem fontes de rendimento fora da agricultura. Tal tem forçosamente influência na mudança estrutural na agricultura. Neste sentido, o Comité considera que na˜o se deve procurar uma soluça˜o para o agravamento da queda dos rendimentos que se desenha numa diminuiça˜o dra´stica do nu´ mero da ma˜o-de-obra na agricultura. A principal raza˜o para a quebra dos rendimentos nos u´ ltimos anos reside, porém, no crescimento negativo dos preços dos principais produtos agrı´colas. C 169/22 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 16. 6. 1999 O Comité recorda que, no seu parecer sobre a fixaça˜o dos preços para 1997/1998, apresentara uma proposta no sentido de se estudarem os efeitos da evoluça˜o dos rendimentos agrı´colas sobre o emprego global. 2. 4. O Comité na˜o pode partilhar a opinia˜o da Comissa˜o de que a passagem de um sistema de predomı´nio do apoio aos preços de mercado para um sistema de apoio directo aos rendimentos tenha permitido assegurar, em geral, uma consoli- daça˜o dos rendimentos na agricultura e a atenuaça˜o das respectivas flutuaço˜ es. As quebras maciças dos rendimentos nos Estados-Membros contrariam esta tese. Constata-se que mesmo com pagamentos directos mais elevados na˜o se consegue compensar perdas de rendimentos derivadas de flutuaço˜ es do mercado. E´ , pois indispensa´vel utilizar conse- quentemente os instrumentos de orientaça˜o do mercado disponı´veis. 2. 5. O Comité esta´ consciente de que acontecimentos imprevisı´veis, como a crise financeira no Sudeste Asia´tico e a crise na Ru´ ssia, tiveram forte impacto nos volumes de vendas e, consequentemente, na formaça˜o dos preços dos principais produtos agrı´colas. Esta evoluça˜o contraria as hipo´ teses de trabalho apresentadas pela Comissa˜o nos seus «long term prospects» como uma das bases para a reforma da PAC. Além disso, os acontecimentos do ano passado confirmam que de modo nenhum se pode prescindir totalmente dos instrumentos de organizaça˜o do mercado: — por um lado, para exercer, de modo adequado, uma influência reguladora na produça˜o; — por outro lado, para evitar que os agricultores fiquem totalmente expostos aos impondera´veis do mercado mun- dial. O Comité constata com interesse que os EUA corrigiram a reorientaça˜o da sua polı´tica agrı´cola iniciada com o «Fair Act» em reacça˜o à crise sentida nos principais mercados agrı´colas. Ao contra´rio da UE, a administraça˜o americana agiu rapida- mente, assegurando, assim, à agricultura americana uma vantagem concorrencial. 2. 6. O Comité releva criticamente a reacça˜o tardia da Comissa˜o, pelo menos, à crise nos mercados de suı´nos. Isto tanto no que diz respeito à concessa˜o de subsı´dios à armazenagem privada como ao aumento das restituiço˜ es à exportaça˜o. 2. 8. O Comité faz notar que, em 1998 continuaram por aplicar quaisquer medidas complementares para promover o desenvolvimento de fontes de energia renova´veis ou de matérias primas renova´veis para fins industriais. Lamenta-se que na presente proposta também na˜o estejam contempladas medidas nesse sentido. Pelo contra´rio, continuam a alterar-se de ano para ano as condiço˜ es para o desenvolvimento de matérias primas renova´veis, de modo que é impossı´vel falar de condiço˜ es esta´veis para este sector de produça˜o, cada vez mais importante. Acresce ainda que a percentagem de oleaginosas utilizada para fins na˜o-alimentares desceu consideravelmente. 2. 9. O Comité espera que, apesar da demissa˜o colectiva da Comissa˜o, os trabalhos em curso sejam terminados e na˜o surjam incertezas quanto ao futuro nos domı´nios legais importantes para a agricultura e para o sector alimentar. 3. Observaço˜ es na especialidade 3. 1. Cereais 3. 1. 1. O Comité toma conhecimento de que na˜o esta´ prevista alteraça˜o dos preços institucionais e dos prémios no sector dos cereais. 3. 1. 2. O Comité acolhe favoravelmente o facto de a Comis- sa˜o na˜o ter proposto reduça˜o dos acréscimos mensais. A manutença˜o dos mesmos, pelo menos ao nı´vel actual, seria de grande importância para o futuro. 3. 1. 3. O Comité apoia a proposta da Comissa˜o de propor- cionalidade quantitativa (em vez de sobreproporcionalidade) do regime de penalizaço˜ es em caso de superaça˜o do limite de regadio, o que permitira´ simplificar o sistema. 3. 1. 4. Uma vez que a pressa˜o sobre os preços dos cereais continuou a agravar-se e as existências de intervença˜o conti- nuaram a aumentar no decorrer da presente campanha, o Comité pronuncia-se a favor quer da reconduça˜o das taxas de retirada, ao nı´vel de 10 %, para a colheita de 2000, quer da aplicaça˜o de medidas para estabilizaça˜o do mercado. Além disso, o Comité defende que a taxa de humidade ma´xima, no quadro do regime de intervença˜o para os cereais, seja fixada em 15 %, tal como anteriormente. 2. 6. 1. O Comité espera que a Comissa˜o recorra atempada- mente aos instrumentos de organizaça˜o do mercado disponı´- veis para evitar quedas dos preços que conduziriam a perdas de rendimento para a maior parte dos agricultores. 3. 2. Arroz O Comité instou por diversas vezes com a Comissa˜o 2. 7. para que estudasse aprofundadamente os efeitos da PAC e das reformas da PAC, sobretudo das reduço˜ es dos preços ao produtor dos produtos agrı´colas, sobre os preços ao consumi- dor, a qualidade dos géneros alimentı´cios, a sau´ de, o ambiente, o emprego e as zonas rurais. O Comité lamenta que a Comissa˜o na˜o tenha apresentado, até agora, um estudo abrangente deste tipo, que o Comité continua a considerar indispensa´vel. 3. 2. 1. O Comité congratula-se pelo facto de a Comissa˜o na˜o ter proposto qualquer reduça˜o dos acréscimos mensais, deste modo respondendo à difı´cil situaça˜o no mercado do arroz. No que diz respeito a esta difı´cil situaça˜o, o Comité 3. 2. 2. espera que sejam esgotados todos os instrumentos para estabilizar o mercado, até à reforma da OCM do arroz. 16. 6. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 169/23 3. 3. Açu´ car 3. 6. Frutas e legumes O Comité defende que a Comissa˜o reexamine se as 3. 3. 1. reduço˜ es do reembolso mensal das despesas de armazenagem propostas têm suficiente fundamento. A` estabilizaça˜o das taxas de juro a que a Comissa˜o faz mença˜o contrapo˜ e-se, nomeadamente, a introduça˜o do euro em 1 de Janeiro de 1999, que teve como consequência uma reduça˜o média de 1,54 % do preço do açu´ car e da beterraba em moeda nacional. Por outro lado, convém verificar com rigor se em Ita´lia esta˜o realmente preenchidas as condiço˜ es para na˜o fixar um preço de intervença˜o derivado. 3. 4. Plantas têxteis O Comité aprecia o facto de a Comissa˜o na˜o propor 3. 4. 1. qualquer reduça˜o dos prémios para o linho e o cânhamo, ao contra´rio de anos transactos. 3. 4. 2. O Comité propo˜ e uma simplificaça˜o dos procedi- mentos administrativos, suprimindo a obrigatoriedade de preencher va´rios formula´rios para concessa˜o dos prémios. Realça ainda que o actual regime de coeficientes para o linho acarreta custos administrativos elevados e origina desvantagens concorrenciais em algumas regio˜ es da UE. Assim, também neste caso conviria simplificar, suprimindo o regime de coeficientes. 3. 5. Vinho 3. 5. 1. No que diz respeito ao vinho, o Comité partilha a opinia˜o da Comissa˜o de que o regime actualmente em vigor deve ser mantido até à entrada em vigor da reforma. Por esta raza˜o, as medidas de acompanhamento e derrogaço˜ es previstas para certos Estados-Membros no quadro da fixaça˜o de preços devem ser igualmente prorrogadas. Bruxelas, 28 de Abril de 1999. O Comité toma nota de que, na sequência da reforma 3. 6. 1. da OCM no sector das frutas e legumes realizada em 1997, na˜o foi proposta qualquer alteraça˜o. 3. 6. 2. A diminuiça˜o das dotaço˜ es orçamentais a este impor- tante sector é encarada criticamente, pois os preços esta˜o a ser fortemente pressionados, nomeadamente devido à adaptaça˜o do sistema de prémios no sector dos citrinos. 3. 7. Sementes 3. 7. 1. O Comité toma conhecimento das propostas da Comissa˜o para alteraça˜o do regulamento de base sobre as sementes. Chama, contudo, a atença˜o para o facto de a proposta de fixaça˜o das ajudas ao Lolium perenne L (azevém perene) equivaler a uma reduça˜o das ajudas para uma certa variedade, prejudicando uma série de multiplicadores de sementes seleccionadas. 3. 8. Produtos animais O Comité toma nota de que, para os produtos 3. 8. 1. la´cteos, a carne de bovino, a carne de ovino e caprino e, ainda, a carne de suı´no, na˜o se prevê alteraça˜o dos preços institucionais ou prémios. Tendo em conta a importância dos preços dos produtos animais para os rendimentos dos agricultores, o Comité insta a Comissa˜o a utilizar plenamente todos os instrumentos de descongestionamento do mercado disponı´veis, nomeadamente os que permitam melhorar a situaça˜o nos mercados de suı´nos. 3. 8. 2. O Comité pronuncia-se a favor de prorrogar a derrogaça˜o do limite de 90 animais nos novos Estados federados da Alemanha. A Presidente do Comité Econo´mico e Social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem «Vorschlag für eine Richtlinie des Europäischen Parlaments und des Rates zur Änderung der Richtlinie 80/181/EWG zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über die Einheiten im Meßwesen»

eurovoc_concepts:
EC Directive
approximation of laws
metrology
proposal (EU)

text: 16. 6. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 169/1 II (Vorbereitende Rechtsakte) WIRTSCHAFTS- UND SOZIALAUSSCHUSS Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses zu dem „Vorschlag für eine Richtlinie des Europäischen Parlaments und des Rates zur A¨ nderung der Richtlinie 80/181/EWG zur Anglei- chung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über die Einheiten im Meßwesen“ (1) (1999/C 169/01) Der Rat beschloß am 23. April 1999, den Wirtschafts- und Sozialausschuß gemäß Artikel 100 a des EG-Vertrags um Stellungnahme zu dem vorgenannten Vorschlag zu ersuchen. Die mit der Vorbereitung der Arbeiten beauftragte Fachgruppe Binnenmarkt, Produktion und Verbrauch nahm ihre Stellungnahme am 15. April 1999 an. Berichterstatter war Herr Stöllnberger. Der Ausschuß verabschiedete auf seiner 363. Plenartagung (Sitzung vom 28. April 1999) einstimmig folgende Stellungnahme. 1. Einleitung 1979, zuletzt Die Richtlinie 80/181/EWG (2) des Rates vom 20. De- 1. 1. zember die Richtli- nie 89/617/EWG (3), harmonisiert die Verwendung von Einhei- ten im Meßwesen in der Gemeinschaft. Sie legt als gesetzliche Einheiten im Meßwesen die Einheiten des internationalen Systems für Einheiten im Meßwesen (SI) fest. geändert durch Die Verwendung des SI in der Gemeinschaft hat den 1. 1. 3. Vorteil, die Herstellung und die Lieferung von Bauteilen zu rationalisieren sowie für die Verbraucher klare und vergleichba- re Informationen zu liefern. Die vorgeschlagene A¨ nderung verändert den Status des SI in der Gemeinschaft nicht. Das SI ist eine weltumspannende Regelung, die von 1. 1. 1. der Generalkonferenz für Maß und Gewicht (CPGM) 1960 verabschiedet wurde. Es ist eine kohärente Version des metri- schen Systems und wird von der Internationalen Organisation für Normung (ISO) in den ISO-Normen 1000 und 31 beschrei- ben. 1. 1. 2. Einige spezifische Ausnahmen sind für international vereinbarte Einheiten für besondere Verwendungszwecke er- laubt, z. B. Einheit Millimeter Quecksilbersäule für die Blutdruckmessung (4). (1) ABl. C 63 vom 5. 3. 1999, S. 8; ABl. C 89 vom 30. 3. 1999, S. 8. (2) Richtlinie 80/181/EWG vom 20. 12. 1979, ABl. L 39 vom 15. 2. 1980, S. 40. (3) Richtlinie 89/617/EWG, ABl. L 357 vom 7. 12. 1989, S. 28. (4) Weitere Beispiele sind englische Maßeinheiten, die im Vereinigten Königreich und Irland für besondere Zwecke verwendet werden (z. B. Pint für gezapftes Bier). Ausnahmen gelten ebenfalls für den Luft-, See- und Eisenbahnverkehr, wo andere Einheiten als die von der Richtlinie vorgeschriebenen verwendet werden können, wenn diese in internationalen U¨ bereinkommen festgelegt wurden, die für die Mitgliedstaaten verbindlich sind. 2. Der Entwurf der Kommission Seit der letzten A¨ nderung der Richtlinie 80/181/EWG 2. 1. wurden auf internationaler Ebene Beschlüsse gefaßt, die die Definitionen von SI-Einheiten bzw. deren Verwendung berüh- ren. 2. 1. 1. Die 19. CGPM im Jahre 1991 erweiterte die Liste der Vorsätze, die für dezimale Vielfache und Teilchen von SI-Einheiten zu verwenden sind. Die ISO hat 1992 die ISO-Norm 31 über ebene Winkel und räumliche Winkel überarbeitet. Darüber hinaus wurde das CODATA-Bulletin des International Council of Scientific Unions durch eine Veröffentlichung im Jahre 1986 mit neuen Versuchswerten für das Elektronvolt und die atomare Masseneinheit ersetzt. Soweit die Vereinbarungen und Beschlüsse dieser Gremien den Inhalt der Richtlinie berühren, muß diese entsprechend geändert werden. 2. 2. Artikel 3 Absatz 2 der Richtlinie 80/181/EWG sieht vor, daß die gesetzlichen Einheiten im Meßwesen bis zum C 169/2 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 16. 6. 1999 31. Dezember 1989 um zusätzliche Angaben, die in anderen Einheiten als den gesetzlichen ausgedrückt werden, ergänzt werden können. Diese Frist wurde durch eine A¨ nderung der Richtlinie im Jahre 1989 (89/617/EWG) (1) bis zum 31. Dezember 1999 verlängert. Nach dem Ende dieser U¨ bergangsfrist werden die 2. 2. 1. Gemeinschaftsregeln für die Verwendung von Einheiten, die Mengenangaben bezeichnen, nicht mehr mit den in der USA verwendeten übereinstimmen. Einerseits werden die Rechtsvorschriften der Gemeinschaft keine zusätzlichen Anga- ben in nichtgesetzlichen Einheiten mehr erlauben, andererseits schreiben die US-amerikanischen Vorschriften die gleichzeitige Verwendung der Einheiten des üblichen amerikanischen Meß- systems (inch/pound) und des SI vor. Nach fester U¨ berzeugung der Kommission kann die 2. 2. 2. Lösung dieses Problems nur in einer weltumspannenden, auf dem SI beruhenden Regelung liegen, die auch von den USA übernommen wird. Es darf dabei nicht vergessen werden, daß die USA als einziges Industrieland in der Welt das SI nicht verwenden. 2. 2. 3. Nach Ansicht der Kommission sollten kurzfristig die USA zunächst einmal ihre Rechtsvorschriften ändern, um das Inverkehrbringen von Erzeugnissen, die nur mit SI- Maßeinheiten beschriftet sind, zu ermöglichen. Währenddes- sen sollte die EU als U¨ berbrückungsmaßnahme die U¨ ber- gangsfrist für die Verwendung zusätzlicher Angaben in nicht gesetzlichen Einheiten bis zum 31. Dezember 2009 verlängern. 3. Bemerkungen zum Richtlinienentwurf Die A¨ nderung der Definitionen von SI-Einheiten, um 3. 1. internationalen Beschlüssen gerecht zu werden, ist unbedenk- lich. (1) Richtlinie 89/617/EWG, ABl. L 357 vom 7. 12. 1989, S. 28. Brüssel, den 28. April 1999. 3. 2. Es ist unbestritten, daß durch die Einhaltung der Frist vom 31. Dezember 1999 ohne A¨ nderung der US- amerikanischen Rechtsvorschriften wesentliche Kosten für manche Industriebranchen entstehen würden. Verpackung, Eti- kettierung, Bestandslinien usw. wären betroffen. Laut Angaben der Kommission werden die in diesem Zusammenhang entste- henden Kosten für eine große multinationale Kosmetikfirma auf jährlich 80 Millionen US$ geschätzt. Die Kosten für kleinere Firmen werden von der Koalition von Industrievertretern (aus den betroffenen Branchen Kosmetika und Toilettenartikel, Far- ben für künstlerische Zwecke und Nahrungsmittel) auf jährlich zwischen 5 000 US $ und mehreren Millionen US $ geschätzt. 3. 2. 1. Die Verlängerung wird es den europäischen Herstel- lern gestatten, weiterhin Produkte zu vermarkten, ohne unter- schiedliche Anforderungen hinsichtlich der Einheiten im Meß- wesen erfüllen zu müssen. 3. 2. 2. Die Auswirkungen der Fristverlängerung auf die europäischen Verbraucher dürften jedoch begrenzt sein, da sie im Vergleich zum derzeitigen Zustand keine wesentliche Unterschiede bei der Etikettierung der Informationen wahrneh- men werden. 3. 2. 3. Fristverlängerung ausdrücklich begrüßt. Aus diesen Gründen wird die im Entwurf enthaltene 3. 2. 4. Allerdings weist der Ausschuß darauf hin, daß der zeitliche Aufschub von der Kommission genutzt werden sollte, verstärkt auf die Beseitigung von US-amerikanischen Bestimmungen hinzuarbeiten, die Angaben in anderen Einhei- ten als den Einheiten des SI vorschreiben. der Kommission, Darüber hinaus unterstützt der Ausschuß das Vorha- 3. 2. 5. ben der Richtli- nie 80/181/EWG zu überprüfen und die Umsetzung der Richtlinie betreffende Themen weiter zu untersuchen, um geeignete Schritte auf dem Wege zu einer weltumspannende Regelung zu unternehmen. die Anwendung Die Präsidentin des Wirtschafts- und Sozialausschusses Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: 99/317/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής, της 28ης Απριλίου 1999, για την αναγνώριση του πλήρως επιχειρησιακού χαρακτήρα της φινλανδικής βάσης δεδομένων για τα βοοειδή [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθμό Ε(1999) 854] (Τα κείμενα στην φινλανδική και σουηδική γλώσσα είναι τα μόνα αυθεντικά)

eurovoc_concepts: Finland beef cattle database

text: L 122/40 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 12. 5. 1999 II (Pq(cid:145)neir cia tgm isw(cid:151) tym opo(cid:148)ym dem apaite(cid:148)tai dglos(cid:148)eusg) EPITQOPG APOVASG TGS EPITQOPGS tgr 28gr Apqik(cid:148)ou 1999 cia tgm amacm(cid:150)qisg tou pk(cid:147)qyr epiweiqgsiajo(cid:151) waqajt(cid:147)qa tgr vimkamdij(cid:147)r b(cid:145)sgr dedo- l(cid:146)mym cia ta booeid(cid:147) [joimopoighe(cid:148)sa up(cid:149) tom aqihl(cid:149) E(1999) 854] (Ta je(cid:148)lema stg vimkamdij(cid:147) jai sougdij(cid:147) ck(cid:150)ssa e(cid:148)mai ta l(cid:149)ma auhemtij(cid:145)) (1999/317/EJ) G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 820/97 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 21gr Apqik(cid:148)ou 1997, cia tgm jahi(cid:146)qysg sust(cid:147)lator tauto- po(cid:148)gsgr jai jatacqav(cid:147)r tym booeid(cid:150)m jai (cid:149)som avoq(cid:145) tg s(cid:147)lamsg boe(cid:148)ou jq(cid:146)ator jai swetij(cid:150)m pqo(cid:152)(cid:149)mtym (1), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 6 paq(cid:145)cqavor 3 pq(cid:150)tg peq(cid:148)ptysg, to a(cid:148)tgla pou up(cid:146)bake g Vimkamd(cid:148)a, Ejtil(cid:150)mtar: (1) (2) (cid:149)ti, stir 10 Iouk(cid:148)ou 1998, oi vimkamdij(cid:146)r aqw(cid:146)r up(cid:146)- bakam stgm Epitqop(cid:147) a(cid:148)tgla le to opo(cid:148)o fgto(cid:151)sam ma amacmyqishe(cid:148) o pk(cid:147)qyr epiweiqgsiaj(cid:149)r waqajt(cid:147)- qar tgr b(cid:145)sgr tour dedol(cid:146)mym pou emt(cid:145)ssetai sto vimkamdij(cid:149) s(cid:151)stgla enajq(cid:148)bysgr tgr taut(cid:149)tgtar jai jat(cid:145)qtisgr lgtq(cid:150)ou booeid(cid:150)m· (cid:149)ti to amyt(cid:146)qy a(cid:148)tgla sumodeu(cid:149)tam ap(cid:149) tir emdedeicl(cid:146)mer pkgqovo- q(cid:148)er, le gleqolgm(cid:148)a emgl(cid:146)qysgr tgm 19g Iamouaq(cid:148)ou 1999· tgr aniopist(cid:148)a (cid:149)ti oi vimkamdij(cid:146)r aqw(cid:146)r desle(cid:151)tgjam ma bekti(cid:150)soum tgm dedol(cid:146)mym, jatowuq(cid:150)momtar eidij(cid:149)teqa (cid:149)ti g aql(cid:149)dia aqw(cid:147) ha e(cid:148)mai se h(cid:146)sg ma dioqh(cid:150)mei autosticle(cid:148) tuw(cid:149)m k(cid:145)hg (cid:147) ekke(cid:148)xeir pou lpoqe(cid:148) ma amiwme(cid:151)omtai aut(cid:149)lata (cid:147) epit(cid:149)pier ma pqoj(cid:151)ptoum ap(cid:149) tir emdedeicl(cid:146)mer b(cid:145)sgr aut(cid:147)r epiheyq(cid:147)seir· (cid:149)ti oi vimkamdij(cid:146)r aqw(cid:146)r desle(cid:151)hgjam ma evaql(cid:149)soum ta em k(cid:149)cy bektiytij(cid:145) l(cid:146)tqa to aqc(cid:149)teqo stir 30 Apqik(cid:148)ou 1999· (3) (cid:149)ti, up(cid:149) to pq(cid:148)sla tgr epijqato(cid:151)sar jat(cid:145)stasgr stg Vimkamd(cid:148)a, e(cid:148)mai sj(cid:149)pilo ma amacmyqishe(cid:148) o pk(cid:147)qyr epiweiqgsiaj(cid:149)r waqajt(cid:147)qar tgr b(cid:145)sgr dedo- l(cid:146)mym cia ta booeid(cid:147), ENEDYSE TGM PAQOUSA APOVASG: (cid:129)qhqo 1 Ap(cid:149) tgm 1g La(cid:155)ou 1999 amacmyq(cid:148)fetai yr pk(cid:147)qyr epiweiqg- siaj(cid:147) g vimkamdij(cid:147) b(cid:145)sg dedol(cid:146)mym cia ta booeid(cid:147). (cid:129)qhqo 2 G paqo(cid:151)sa ap(cid:149)vasg apeuh(cid:151)metai stg Vimkamdij(cid:147) Dglojqat(cid:148)a. Bqun(cid:146)kker, 28 Apqik(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 117 tgr 7. 5. 1997, s. 1


title: Regulamento (CE) n° 877/1999 da Comissão, de 28 de Abril de 1999, relativo à emissão dos certificados de importação de arroz para os pedidos apresentados durante os 10 primeiros dias úteis de Abril de 1999 em aplicação do Regulamento (CE) n° 327/98

eurovoc_concepts:
import
import licence
rice
third country

formats: pdf print

text: L 111/8 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 29. 4. 1999 REGULAMENTO (CE) N. o 877/1999 DA COMISS(cid:212)O de 28 de Abril de 1999 relativo (cid:133) emiss(cid:209)o dos certificados de importa(cid:135)(cid:209)o de arroz para os pedidos apresentados durante os 10 primeiros dias (cid:156)teis de Abril de 1999 em aplica(cid:135)(cid:209)o do Regulamento (CE) n. o 327/98 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 327/98 da Comiss(cid:209)o, de 10 de Fevereiro de 1998, relativo (cid:133) abertura e modo de gest(cid:209)o de determinados contingentes pautais de importa(cid:135)(cid:209)o de arroz e de trincas de arroz (1), alterado pelo Regulamento (CE) n. o 648/98 (2), e, nomeadamente, o n. o 2 do seu artigo 5. o, Considerando que, em aplica(cid:135)(cid:209)o do n. o 2 do artigo 5. o do Regulamento (CE) n. o 327/98, a Comiss(cid:209)o, num prazo de 10 dias a contar do (cid:156)ltimo dia do per(cid:146)odo de comunica(cid:135)(cid:209)o dos pedidos de certificados, decide em que medida pode ser dado seguimento aos pedidos apresentados e fixa as quantidades dispon(cid:146)veis a t(cid:146)tulo da frac(cid:135)(cid:209)o seguinte; Considerando que o exame das quantidades para as quais foram apresentados pedidos leva a prever a emiss(cid:209)o dos certificados para afectadas, segundo os casos, de uma percentagem de redu(cid:135)(cid:209)o em as quantidades pedidas conformidade com o disposto no anexo do presente regu- lamento, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o 1. Para os pedidos de certificados de importa(cid:135)(cid:209)o de arroz, apresentados durante os 10 primeiros dias (cid:156)teis de Abril de 1999 em aplica(cid:135)(cid:209)o do Regulamento (CE) n. o 327/98 e comunicados (cid:133) Comiss(cid:209)o, os certificados s(cid:209)o emitidos para as quantidades constantes dos pedidos afec- tadas, segundo os casos, das percentagens de redu(cid:135)(cid:209)o fixadas no anexo. As quantidades dispon(cid:146)veis a t(cid:146)tulo da frac(cid:135)(cid:209)o 2. seguinte s(cid:209)o fixadas no anexo. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 29 de Abril de 1999. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 28 de Abril de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 37 de 11. 2. 1998, p. 5. (2) JO L 88 de 24. 3. 1998, p. 3. 29. 4. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 111/9 ANEXO Percentagens da redu(cid:135)(cid:209)o a aplicar (cid:133)s quantidades pedidas a t(cid:146)tulo da frac(cid:135)(cid:209)o do m(cid:136)s de Abril de 1999 e quantidades dispon(cid:146)veis a t(cid:146)tulo da frac(cid:135)(cid:209)o seguinte: a) Quantidade referida no artigo 2. o: semibranqueado ou branqueado do c(cid:155)digo NC 1006 30 Origem % de redu(cid:135)(cid:209)o Quantidade dispon(cid:146)vel a t(cid:146)tulo da frac(cid:135)(cid:209)o complementar do m(cid:136)s de Julho de 1999 (em toneladas) Estados Unidos da Am(cid:130)rica Tail(cid:131)ndia Australie Outras origens 0 (1) 0 (1) 0 (1) 98,2459 (1) Emiss(cid:209)o para a quantidade constante do pedido. 19 978,84 6 050,53 890 (cid:190) b) Quantidade referida no artigo 2. o: arroz descascado do c(cid:155)digo NC 1006 20 Origem % de redu(cid:135)(cid:209)o Austr(cid:145)lia Estados Unidos da Am(cid:130)rica Tail(cid:131)ndia Outras origens (cid:190) 0 (1) 0 (1) 0 (1) (1) Emiss(cid:209)o para a quantidade constante do pedido. Quantidade dispon(cid:146)vel a t(cid:146)tulo da frac(cid:135)(cid:209)o complementar do m(cid:136)s de Julho de 1999 (em toneladas) 10 386 3 877 102 76