title: Règlement (CE) n° 891/1999 de la Commission, du 29 avril 1999, fixant les restitutions applicables à l'exportation des produits transformés à base de céréales et de riz

text: 30. 4. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 113/7 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 891/1999 DE LA COMMISSION du 29 avril 1999 fixant les restitutions applicables (cid:133) l’exportation des produits transform(cid:130)s (cid:133) base de c(cid:130)r(cid:130)ales et de riz LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 923/96 de la Commission (2), et notam- ment son article 13 paragraphe 3, (CE) no 3072/95 du Conseil, du 22 vu le r(cid:138)glement d(cid:130)cembre 1995, portant organisation commune du march(cid:130) du riz (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2072/98 (4), et notamment son article 13 para- graphe 3, consid(cid:130)rant que, aux termes de l’article 13 du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 et de l’article 13 du r(cid:138)glement (CE) no 3072/95, la diff(cid:130)rence entre les cours ou les prix sur le march(cid:130) mondial des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er de ces r(cid:138)glements et les prix de ces produits dans la Commu- naut(cid:130) peut (cid:136)tre couverte par une restitution (cid:133) l’exporta- tion; consid(cid:130)rant que, en vertu de l’article 13 du r(cid:138)glement (CE) no 3072/95, les restitutions doivent (cid:136)tre fix(cid:130)es en prenant en consid(cid:130)ration la situation et les perspectives d’(cid:130)volution, d’une part, des disponibilit(cid:130)s en c(cid:130)r(cid:130)ales, en riz et en brisures de riz ainsi que de leur prix sur le march(cid:130) de la Communaut(cid:130) et, d’autre part, des prix des c(cid:130)r(cid:130)ales, du riz, des brisures de riz et des produits du secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales sur le march(cid:130) mondial; que, en vertu de ces m(cid:136)mes articles, il importe (cid:130)galement d’assurer aux march(cid:130)s des c(cid:130)r(cid:130)ales et du riz une situation (cid:130)quilibr(cid:130)e et un d(cid:130)veloppement naturel sur le plan des prix et des (cid:130)changes et, en outre, de tenir compte de l’aspect (cid:130)cono- mique des exportations envisag(cid:130)es et de l’int(cid:130)r(cid:136)t d’(cid:130)viter des perturbations sur le march(cid:130) de la Communaut(cid:130); (CE) no 1518/95 de la consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement Commission (5), modifi(cid:130) par le r(cid:138)glement (CE) no 2993/ 95 (6), relatif au r(cid:130)gime d’importation et d’exportation des produits transform(cid:130)s (cid:133) base de c(cid:130)r(cid:130)ales et de riz, a, dans son article 4, d(cid:130)fini les crit(cid:138)res sp(cid:130)cifiques dont il doit (cid:136)tre tenu compte pour le calcul de la restitution pour ces produits; (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 329 du 30. 12. 1995, p. 18. (4) JO L 265 du 30. 9. 1998, p. 4. (5) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 55. (6) JO L 312 du 23. 12. 1995, p. 25. consid(cid:130)rant qu’il convient de graduer la restitution (cid:133) accorder (cid:133) certains produits transform(cid:130)s en fonction, suivant les produits, de leur teneur en cendres, en cellu- lose brute, en enveloppes, en prot(cid:130)ines, en mati(cid:138)res grasses ou en amidon, cette teneur (cid:130)tant particuli(cid:138)rement significative de la quantit(cid:130) de produit de base r(cid:130)ellement incorpor(cid:130)e dans le produit transform(cid:130); consid(cid:130)rant que, en ce qui concerne les racines de manioc et autres racines et tubercules tropicaux, ainsi que leurs farines, l’aspect (cid:130)conomique des exportations qui pour- raient (cid:136)tre envisag(cid:130)es, compte tenu en particulier de la nature et de l’origine de ces produits, ne n(cid:130)cessite pas actuellement la fixation d’une restitution (cid:133) l’exportation; que, pour certains produits transform(cid:130)s (cid:133) base de c(cid:130)r(cid:130)ales, la faible importance de la participation de la Commu- naut(cid:130) au commerce mondial ne rend pas actuellement n(cid:130)cessaire la fixation d’une restitution (cid:133) l’exportation; consid(cid:130)rant que la situation du march(cid:130) mondial ou les exigences sp(cid:130)cifiques de certains march(cid:130)s peuvent rendre n(cid:130)cessaire la diff(cid:130)renciation de la restitution pour certains produits, suivant leur destination; consid(cid:130)rant que la restitution doit (cid:136)tre fix(cid:130)e une fois par mois; qu’elle peut (cid:136)tre modifi(cid:130)e dans l’intervalle; consid(cid:130)rant que certains produits transform(cid:130)s (cid:133) base de ma(cid:139)s peuvent subir un traitement thermique qui risque de conduire (cid:133) l’octroi d’une restitution ne correspondant pas (cid:133) la qualit(cid:130) du produit; qu’il convient de pr(cid:130)ciser que ces produits, contenant de l’amidon pr(cid:130)g(cid:130)latinis(cid:130), ne peuvent b(cid:130)n(cid:130)ficier de restitutions (cid:133) l’exportation; consid(cid:130)rant que le comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales n’a pas (cid:130)mis d’avis dans le d(cid:130)lai imparti par son pr(cid:130)sident, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les restitutions (cid:133) l’exportation des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er, paragraphe 1, point d), du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 et (cid:133) l’article 1er, paragraphe 1, point c), du r(cid:138)glement (CE) no 3072/95 et soumis au r(cid:138)glement (CE) no 1518/95 sont fix(cid:130)es conform(cid:130)ment (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement. L 113/8 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 30. 4. 1999 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 30 avril 1999. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 29 avril 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission du r(cid:138)glement de la Commission, du 29 avril 1999, fixant les restitutions applicables (cid:133) l’exportation des produits transform(cid:130)s (cid:133) base de c(cid:130)r(cid:130)ales et de riz ANNEXE (en EUR/t) (en EUR/t) Code produit 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 Montant des restitutions 74,66 64,00 64,00 79,71 54,20 71,39 71,39 95,99 74,66 64,00 64,00 55,72 82,37 35,46 54,20 79,71 79,32 63,46 35,46 85,33 69,33 79,71 79,71 106,28 85,02 63,46 67,42 Code produit 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 Montant des restitutions 80,00 61,33 35,46 34,76 34,76 8,69 13,33 61,87 94,59 69,52 69,52 85,33 85,33 85,33 85,33 50,16 50,16 0,00 101,76 77,90 101,76 77,90 77,90 101,76 77,90 106,63 74,01 77,90 (1) Aucune restitution n’est accord(cid:130)e pour les produits ayant re(cid:135)u un traitement thermique entra(cid:140)nant une pr(cid:130)g(cid:130)latinisation de l’amidon. (2) Les restitutions sont accord(cid:130)es conform(cid:130)ment au r(cid:138)glement (CEE) no 2730/75 du Conseil (JO L 281 du 1. 11. 1975, p. 20), modifi(cid:130). NB: Les codes produits, ainsi que les renvois en bas de page, sont d(cid:130)finis au r(cid:138)glement (CEE) no 3846/87 de la Commission (JO L 366 du 24. 12. 1987, p. 1), modifi(cid:130)


title: Decizia Consiliului din 29 aprilie 1999 privind încheierea unui Acord de modificare a Acordului de cooperare științifică și tehnică dintre Comunitatea Europeană și Australia

eurovoc_concepts:
Australia
cooperation agreement (EU)
scientific cooperation
technical cooperation

formats: html pdf print xhtml

text: 180 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 11/vol. 19 31999D0510 28. 7. 1999 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 195/31 DECIZIA CONSILIULUI din 29 aprilie 1999 privind încheierea unui Acord de modificare a Acordului de cooperare ș(cid:13)tiințifică ș(cid:13)i tehnică dintre Comunitatea Europeană ș(cid:13)i Australia CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, DECIDE: (1999/510/CE) având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 130m, coroborat cu articolul 228 alineatul (2) prima teză ș(cid:13)i alineatul (3) primul paragraf, având în vedere propunerea Comisiei, având în vedere avizul Parlamentului European (1), (1) (2) întrucât, prin decizia din 27 iunie 1994 (2), Consiliul a aprobat încheierea Acordului de cooperare ș(cid:13)tiințifică ș(cid:13)i teh- nică dintre Comunitatea Europeană ș(cid:13)i Australia; întrucât, prin decizia din 24 septembrie 1998, Consiliul a autorizat Comisia să negocieze o modificare a acordului menționat anterior doar în ceea ce priveș(cid:13)te domeniile de cooperare prevăzute la articolul 4 din acest acord, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 11 aline- atul (2) din acordul respectiv; (3) întrucât, prin decizia din 29 martie 1998, Consiliul a auto- rizat semnarea acordului de modificare; (4) întrucât este necesar să se aprobe acordul de modificare, Articolul 1 Acordul de modificare a Acordului de cooperare ș(cid:13)tiințifică ș(cid:13)i tehnică dintre Comunitatea Europeană ș(cid:13)i Australia se aprobă. Textul acordului de modificare se ataș(cid:13)ează la prezenta decizie. Articolul 2 În conformitate cu articolul 11 din Acordul de cooperare ș(cid:13)tiințifică ș(cid:13)i tehnică dintre Comunitatea Europeană ș(cid:13)i Australia, preș(cid:13)edintele Consiliului notifică îndeplinirea de către Comunitate a procedurilor de intrare în vigoare a acordului de modificare anexat la prezenta decizie. Adoptată la Luxemburg, 29 aprilie 1999. Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele W. MÜLLER (1) Aviz emis la 14 aprilie 1999 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial). (2) JO L 188, 22. 7. 1994, p. 17


title: Padomes Direktīva 1999/35/EK (1999. gada 29. aprīlis) par obligāto apsekojumu sistēmu ro-ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu regulārās satiksmes drošībai

eurovoc_concepts:
carriage of goods
carriage of passengers
ferryboat
high-speed transport
maritime safety
roadworthiness tests
ship's passport

formats: html pdf print

text: 296 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/4. sēj. 31999L0035 1. 6. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 138/1 PADOMES DIREKTĪVA 1999/35/EK (1999. gada 29. aprīlis) par obligāto apsekojumu sistēmu ro-ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu regulārās satiksmes drošībai EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši 84. panta 2. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzi- numu (2), saskaņā ar Līguma 189. c pantā minēto procedūru (3), (1) (2) (3) tā kā atbilstīgi kopējai jāveic papildu pasākumi, lai paaugstinātu pasažieru jūras trans- porta drošību; transporta politikai ir tā kā Kopiena ir nopietni norūpējusies par kuģniecības negadījumiem, kuros iesaistīti ro-ro prāmji un kuros bijuši milzīgi cilvēku upuri; tā kā personas, kas izmanto ro-ro prāmjus un ātrgaitas pasažieru kuģus, Kopienā ir tiesīgas līmeņa sagaidīt un paļauties uz pienācīga drošību; tā kā Padome savā 1994. gada 22. decembra rezolūcijā par pasažieru ro-ro prāmju drošību (4) aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumus par obligāto apsekojumu un drošības kontroles sistēmu attiecībā uz pasažieru ro-ro prāmjiem, kas veic reisus uz Kopienas ostām vai no jūras negadījumu izmek- tām, lēšanu; tiesības veikt ieskaitot (1) OV C 108, 7. 4. 1998. , 122. lpp. (2) OV C 407, 28. 12. 1998. , 120. lpp. (3) Eiropas Parlamenta 1998. gada 7. oktobra atzinums (OV C 328, 26. 10. 1998. , 82. lpp. ), Padomes 1998. gada 21. decembra kopējā nostāja (OV C 49, 22. 2. 1999. , 15. lpp. ) un Eiropas Parlamenta 1999. gada 10. februāra lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav pub- licēts). (4) OV C 379, 31. 12. 1994. , 8. lpp. (4) (5) (6) (7) (8) (9) jo īpaši, tā kā, ņemot vērā, jūras pasažieru transporta nozīmi iekšējā tirgū, rīcība Kopienas līmenī ir efektīvā- kais risinājums, kā Kopienā sasniegt vispārējo obligāto kuģu drošības līmeni; ir labākais veids, tā kā rīcība Kopienas lai līmenī nodrošinātu dažu Starptautiskajā jūrniecības organizācijā (SJO) pieņemtu principu saskaņotu īstenošanu, tādējādi traucējumus dažādu Kopienas novēršot konkurences ostu un ro-ro prāmju, kā arī ātrgaitas pasažieru kuģu starpā; ir piemērots tā kā, ņemot vērā proporcionalitātes principu, Padomes direktīva jo tas nodrošina kopējo drošības standartu vienādu un obligātu piemērošanu, katras dalībvalsts ziņā atstājot lēmumu par to, kurš no īstenošanas līdzekļiem labāk piemērots tās iekšējai sistēmai; juridisks dokuments, tā kā par kuģu drošību galvenokārt atbild karoga valstis; tā kā katrai dalībvalstij ir jānodrošina atbilstība drošības prasībām, ko piemēro ro-ro prāmjiem un ātrgaitas pasažieru kuģiem, kuri kuģo ar attiecīgās dalībvalsts karogu, un sabiedrībām, kas tos izmanto; tā kā ostas valsts kontrole neparedz ro-ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu regulārus visaptverošus profi- laktiskus apsekojumus un pārbaudes; tā kā tāpēc būtu jāpārbauda, vai sabiedrības un to prāmji un kuģi atbilst drošības standartiem, kas pieņemti SJO, un vajadzības gadījumā reģionu līmenī jāizmanto sistēma, pēc kuras regulāras, obligātas pārbaudes veic uzņemšanas valstis; tā kā sabiedrībām būtu jāliedz izmantot šādus prāmjus ja šīs pārbaudes atklāj bīstamu neatbilstību un kuģus, minētajiem drošības standartiem; tā kā šī direktīva attiecas uz dalībvalstīm kā uzņemšanas valstīm; tā kā minētajā statusā veicamu uzdevumu pamatā ir īpaši ostas valsts uzdevumi, kas pilnīgi sader ar 1982. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS); 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 297 (10) lai uzlabotu drošību un novērstu konkurences tā kā, traucējumus, vispārēji drošības standarti būtu jāattiecina uz visiem ro-ro prāmjiem un ātrgaitas pasažieru kuģiem neatkarīgi no to karoga, kas nodrošina regulārus reisus no dalībvalsts ostas vai uz kādu dalībvalsts ostu, kā tā vietējos reisos jūras rajonos, kas ir starptautiskos, tālāk par 20 jūdzēm no krasta līnijas, kur kuģa katas- trofā cietušās personas varētu patverties, dalībvalstīm saglabājot iespēju attiecināt direktīvu arī uz ro-ro prāmjiem un ātrgaitas pasažieru kuģiem, kas veic vietē- jos reisus jūras rajonā 20 jūdžu robežās no krasta līni- jas; (16) lai atvieglinātu sabiedrībām izvirzīto pienākumu tā kā, izpildi, pienācīgi ir jāņem vērā iepriekšējās pārbaudes un apsekojumi; ro-ro prāmji un ātrgaitas pasažieru kuģi būtu jāatbrīvo no apsekojumiem, kad ir apstiprināts, ka tie atbilst šīs direktīvas prasībām izmantošanai līdzīgos maršrutos, un attiecībā uz aizstājējprāmjiem un kuģiem būtu jāparedz īpaša kārtība; tā kā ro-ro prāmji un ātrgai- tas pasažieru kuģi, kas apsekoti uzņemšanas valstij pieņemamā veidā, nav jāpakļauj pastiprinātām inspek- cijām saskaņā ar Padomes 1995. gada 19. jūnija Direktīvu 95/21/EK, kas nosaka, kā kuģošanai Kopienas ostās un dalībvalstu jurisdikcijai pakļautos ūdeņos piemērot starptautiskos standartus attiecībā uz kuģu drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļiem uz kuģiem (ostas valsts kontrole) (1); (11) tā kā uzņemšanas valstīm ir jāpārbauda, vai ro-ro prāmji un ātrgaitas pasažieru kuģi, kas veic reisus uz Kopienas īpašām saskaņotas karoga ostām vai no tām, atbilst valsts sertificēšanas un apsekojumu prasībām; (17) tā kā dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, lai izpildītu uzdevu- mus, kas izvirzīti uzņemšanas valstīm; (12) (13) (14) arī piemērojamām klasifikācijas tā kā minētajiem ro-ro prāmjiem un ātrgaitas pasažieru kuģiem kuģu būves posmā un visā ekspluatācijas laikā ir jāatbilst normām attiecībā uz kuģa korpusa konstrukciju un apkopi, galve- najiem un papildu mehānismiem, elektroiekārtām un vadības iekārtām, un tiem ir jābūt aprīkotiem ar brau- ciena datu ieraksta iekārtu, kas atbilst attiecīgajām starp- tautiskajām prasībām; tā kā uzņemšanas valstīm būtu jāpārbauda, vai sabied- rības, kas sniedz minētos pakalpojumus, izmanto ro-ro prāmjus un ātrgaitas pasažieru kuģus tā, lai garantētu maksimālu drošību; tā kā ieinteresētajām dalībvalstīm, kas nav karoga valsts, ir jābūt tiesīgām pilnībā piedalīties jebkurā izmeklēšanā sakarā ar kādu negadījumu jūrā; tā kā ir svarīgi pārliecināties par to, ka trešo karoga valstu administrācijas piekrīt sabiedrību līdzdalībai jeb- kurā izmeklēšanā sakarā ar kādu negadījumu vai starp- gadījumu jūrā un izpildīt atzītu organizāciju normas attiecībā uz klasifikāciju un, vajadzības gadījumā, serti- tā kā šādām administrācijām būtu jāakceptē fikāciju; saskaņotu un sertifikācijas procedūru izmantojums; apsekojumu (15) lai nodrošinātu to, ka ro-ro prāmji un ātrgaitas tā kā, pasažieru kuģi vienmēr atbilst šīs direktīvas nosacīju- miem, uzņemšanas valstīm ir jāveic apsekojumi pirms kāda reisa atklāšanas un pēc tam ir jāveic kārtējie apse- tiek kojumi, kā arī apsekojumi gadījumā, izmainīti ekspluatācijas nosacījumi; ja būtiski (18) tā kā dalībvalstis var atzīt, ka palīdzība, ko tām to funk- ciju īstenošanai sniedz organizācijas, kas atzītas saskaņā ar Padomes 1994. gada 22. novembra Direktīvu 94/57/EK par kopīgiem noteikumiem un standartiem kuģu inspekciju un pārbaužu organizēšanā un attiecīgām jūras administrāciju darbībām (2), ir derīga; (19) tā kā, plānojot apsekojumus, pienācīgi ir jāņem vērā ro- ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu ekspluatācijas un tehniskās apkopes grafiki; (20) tā kā dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to iekšējās tiesību sistēmas ļauj tām un visām citām būtiski ieinteresētām dalībvalstīm piedalīties vai sekmēt, vai vadīt negadījuma izmeklēšanu, pamatojoties uz SJO kodeksa noteikumiem par jūras negadījumu izmeklēšanu; tā kā šādas izmek- lēšanas rezultāti būtu jādara publiski pieejami; (21) tā kā papildu pasākumu kopums krasta navigācijas sistēmu, ārkārtas gadījumu plānošanas un vietēju eks- pluatācijas ierobežojumu jomā palīdz stiprināt drošību; (22) tā kā, lai varētu uzraudzīt šīs direktīvas īstenošanu, būtu jāizveido datu bāze, kuras pamatā būtu apsekojumos gūtā informācija; (1) OV L 157, 7. 7. 1995. , 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 98/42/EK (OV L 184, 27. 6. 1998. , 40. lpp. ). (2) OV L 319, 12. 12. 1994. , 20. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 97/58/EK (OV L 274, 7. 10. 1997. , 8. lpp. ). LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/4. sēj. 298 (23) (24) tā kā komitejai, ko veido dalībvalstu pārstāvji, ir jāpalīdz Komisijai efektīvi izpildīt šo direktīvu; tā kā komiteja, kas izveidota saskaņā ar 12. pantu Padomes 1993. gada 13. septembra Direktīvā 93/75/EEK par obligātajām prasībām attiecībā uz kuģiem, kas dodas uz Kopienas ostām vai atstāj tās, vedot bīstamas vai piesārņojošas preces (1), var veikt minēto uzdevumu; tā kā minētā komiteja var pielāgot attiecīgus direktīvas noteikumus, lai panāktu to atbilstību Kopienas vai SJO pasākumiem un pilnveidotu ar direktīvu izveidoto sistēmu, ņemot vērā turpmākus grozījumus 1974. gada Starptautiskajā konvencijā par cilvēku dzīvības aiz- sardzību uz jūras (SOLAS), kuri stājušies spēkā, un nodrošinātu dažu SJO rezolūciju grozījumu saskaņotu piemērošanu, nepaplašinot direktīvas darbības jomu, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Mērķis Šīs direktīvas mērķis ir noteikt obligāto apsekojumu sistēmu, kas nodrošinās lielāku pārliecību par to regulāro reisu pilnīgu drošību, kurus ro-ro prāmji un ātrgaitas pasažieru kuģi veic uz Kopienas ostām vai no tām, kā arī paredzēt dalībvalstu tiesības izmeklēšanu sakarā ar ikvienu veikt, piedalīties vai sekmēt negadījumu vai starpgadījumu uz jūras šāda veida reisos. 2. pants Definīcijas Šajā direktīvā, ieskaitot tās pielikumus, a) b) “ro-ro prāmis” ir jūras pasažieru kuģis ar aprīkojumu, kas autotransporta vai dzelzceļa transporta līdzekļiem ļauj iebraukt uz un izbraukt no kuģa, un kurš pārvadā vairāk nekā 12 pasažierus; “ātrgaitas pasažieru kuģis” ir ātrgaitas kuģis, kas definēts 1974. gada SOLAS konvencijas X nodaļas 1. noteikumā ar grozījumiem dienā, kad pieņemta šī direktīva, un kas pārvadā vairāk nekā 12 pasažierus; c) “pasažieris” ir ikviena persona, izņemot: d) e) f) i) kuģa kapteini un apkalpes locekļus vai citas personas, kas nodarbinātas vai pieņemtas jebkurā darbā uz kuģa šā kuģa vajadzībām, un ii) bērnus, kas ir jaunāki par vienu gadu; “1974. gada SOLAS konvencija” ir Starptautiskā konvencija par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras ar tai pievienota- jiem protokoliem un grozījumiem, kas ir spēkā šīs direktī- vas pieņemšanas dienā; “Kodekss par ātrgaitas kuģiem” ir “Starptautiskais kodekss par ātrgaitas kuģu drošību”, kas ietilpst SJO Kuģošanas rezolūcijā drošības komitejas 1994. gada 20. maija MSC 36 (63), ar grozījumiem šīs direktīvas pieņemšanas dienā; “regulāri reisi” ir braucienu sērijas, ko ro-ro prāmji vai ātrgaitas pasažieru kuģi veic, lai nodrošinātu satiksmi starp divām vai vairākām nemainīgām ostām, vai braucienu sēri- jas uz vienu un to pašu ostu vai no tās, bez citu ostu apmeklēšanas: i) saskaņā ar publicētu satiksmes sarakstu vai ii) tik regulāri vai bieži, ka veido atpazīstamas sistemāti- skas sērijas; g) “jūras rajons” ir jebkurš jūras rajons, kas iekļauts sarakstā, kas izveidots saskaņā ar 4. pantu Padomes 1998. gada 17. marta Direktīvā 98/18/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (2); h) “sertifikāti”: i) ii) reisus, drošības ro-ro prāmjiem un ātrgaitas pasažieru kuģiem, kas veic starptautiskos izdoti saskaņā ar grozīto 1974. gada SOLAS konvenciju, kā arī attiecīgi aprīkojuma reģistri un, vajadzības gadī- jumā, atbrīvojuma sertifikāti un darbības atļaujas doku- menti; sertifikāti, kas ro-ro prāmjiem un ātrgaitas pasažieru kuģiem, kas veic vietējos reisus, drošības sertifikāti, kas izdotas saskaņā ar Direktīvu 98/18/EK, kā arī attiecīgie aprīkojuma reģistri un, vajadzības gadījumā, atbrīvojuma sertifikāti un darbības atļaujas dokumenti; i) “atbrīvojuma sertifikāts” ir jebkurš sertifikāts, kas izdots saskaņā ar 1974. gada SOLAS konvencijas I nodaļas B daļas 12. noteikuma a) punkta vi) apakšpunktu; (1) OV L 247, 5. 10. 1993. , 19. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 98/74/EK (OV L 276, 13. 10. 1998. , 7. lpp. ). (2) OV L 144, 15. 5. 1998. , 1. lpp. 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 299 j) k) l) tās valsts kompetentās “karoga valsts administrācija” iestādes, ar kuras karogu ro-ro prāmis vai ātrgaitas pasažieru kuģis ir tiesīgs kuģot; ir reisus uz kādas dalībvalsts ostu vai no kādas dalībvalsts ostas, kad tie ir starptautiskie vai vietējie reisi jūras rajonos, uz ko attiecas A klase, atbilstīgi Direktīvas 98/18/EK 4. pantam. “uzņemšanas valsts” ir dalībvalsts, no kuras ostas (-ām) vai uz kuras ostu (-ām) ro-ro prāmis vai ātrgaitas pasažieru kuģis veic regulārus reisus; “starptautiskais reiss” ir reiss pa jūru no kādas ostas vienā dalībvalstī uz kādu ostu ārpus minētās dalībvalsts vai pretēji; 2. Dalībvalstis var piemērot šo direktīvu ro-ro prāmjiem un ātrgaitas pasažieru kuģiem, kas veic vietējos reisus citos jūras rajonos, kuri nav minēti 1. punktā. Šajā gadījumā attiecīgos noteikumus piemēro visiem ro-ro prāmjiem vai ātrgaitas pasažieru kuģiem, kas darbojas pēc vienādiem nosacījumiem neatkarīgi no karoga, sabiedrības uzņēmējdarbības vietas. valsts piederības vai m) “vietējais reiss” ir reiss pa jūru no kādas dalībvalsts ostas uz to pašu vai citu šīs dalībvalsts ostu; n) “atzīta organizācija” ir organizācija, kas atzīta saskaņā ar Direktīvas 94/57/EK 4. pantu; o) “sabiedrība” ir sabiedrība, kas izmanto vienu vai vairākus izdots ro-ro prāmjus un kurai atbilstības dokuments atbilstīgi 5. panta 2. punktam Padomes 1995. gada 8. decembra Regulā (EK) Nr. 3051/95 par iebraucamo pasažieru prāmju (ro-ro prāmju) drošības vadību (1), vai sabiedrība, kas izmanto ātrgaitas pasažieru kuģus un kurai atbilstības dokuments izdots saskaņā ar 1974. gada SOLAS konvencijas IX nodaļas 4 noteikumu ar grozījumiem šīs direktīvas pieņemšanas dienā; p) “Jūras negadījumu izmeklēšanas kodekss” ir Jūras kuģu satiksmes negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kodekss, ko pieņēmusi SJO ar 1997. gada 27. novembra Asamblejas rezolūciju A. 849(20); q) “īpašs apsekojums” ir apsekojums, ko uzņemšanas valsts veic atbilstīgi 6. un 8. pantam; r) “kvalificēts inspektors” ir publiskā sektora darbinieks vai cita persona, ko kādas dalībvalsts kompetentās iestādes likumīgi pilnvarojušas veikt apsekojumus vai pārbaudes saistībā ar sertifikātu izsniegšanu un kas atbilst kvalifikāci- jas un neatkarības prasībām, kuras norādītas V pielikumā; s) “trūkums” prasībām. ir kāds apstāklis, kas neatbilst šīs direktīvas 3. pants Piemērošanas joma Šo direktīvu piemēro ro-ro prāmjiem un ātrgaitas 1. pasažieru kuģiem neatkarīgi no to karoga, kas veic regulārus (1) OV L 320, 30. 12. 1995. , 14. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 179/98 (OV L 19, 24. 1. 1998. , 35. lpp. ). 4. pants Sākotnējās pārbaudes, kas ir jāveic attiecībā uz ro-ro prāmjiem un ātrgaitas pasažieru kuģiem 1. Pirms sākt kāda ro-ro prāmja vai ātrgaitas pasažieru kuģa ekspluatāciju kādā regulārā reisā vai 12 mēnešu laikā no die- nas, kas minēta 19. panta 1. punktā, attiecībā uz ro-ro prāmi un ātrgaitas pasažieru kuģi, kas pirms minētās dienas jau ir izmantots regulāros reisos, uzņemšanas valstis pārbauda, vai ro-ro prāmis un ātrgaitas pasažieru kuģis a) ir saņēmis derīgus sertifikātus, ko izdevusi karoga valsts administrācija vai atzīta organizācija, kura darbojas tās vārdā; b) c) d) ir apsekots, lai saņemtu sertifikātus saskaņā ar attiecīgajām procedūrām un pamatnostādnēm, kas pievienotas SJO asamblejas Rezolūcijai A. 746 (18) par apsekojumu pamat- nostādnēm atbilstīgi apsekošanas un sertifikācijas saskaņo- tai sistēmai, kuras ir spēkā šīs direktīvas pieņemšanas dienā, vai procedūrām, kas ļauj sasniegt to pašu mērķi; atbilst klasifikācijas standartiem, kas definēti atzītas orga- nizācijas noteikumos, vai noteikumos, kurus karoga valsts administrācija attiecībā uz korpusa, iekārtu un elektroierīču un vadības ierīču konstrukciju un apkopi atzinusi par līdzvērtīgiem; lai ir aprīkots ar brauciena datu ieraksta iekārtu (VDR), sniegtu informāciju iespējamai izmeklēšanai negadījuma reizē. VDR atbilst darbības standartiem, kas noteikti SJO 1997. gada 27. novembra asamblejas Rezolūcijā A. 861(20), kā arī testēšanas standartiem, kas noteikti Starptautiskās elektrotehnikas komisijas (SEK) standartā Nr. 61996. Tomēr VDR, kas uzstādāmi uz ro-ro prāmjiem vai ātrgaitas šīs direktīvas pasažieru kuģiem, kas uzbūvēti pirms 300 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/4. sēj. stāšanās spēkā, attiecībā uz dažu prasību izpildi var piešķirt atbrīvojumus. Šos atbrīvojumus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem tos var piešķirt, pieņem saskaņā ar procedūru, kas noteikta 16. pantā; 2. attiecībā uz prāmjiem vai kuģiem, kas kuģo ar citu karogu, kurš nav dalībvalsts karogs, pārbauda, vai karoga valsts akceptējusi sabiedrības saistības izpildīt šīs direktīvas prasī- bas. e) atbilst īpašām stabilitātes prasībām, kas pieņemtas reģionu līmenī un iestrādātas attiecīgās valsts tiesību aktos saskaņā ar paziņošanas procedūru, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvā 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko stan- dartu un noteikumu jomā, un informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu sfērā (1), kad minētajā reģionā veic reisus, uz ko attiecas minētie tiesību akti, ja vien šīs prasības nepārsniedz tās, kas norādītas pielikumā, kas pie- vienots 1995. gada SOLAS konferences 14. rezolūcijai (Sta- bilitātes prasības, kas attiecas uz līgumu) un darītas zinā- mas SJO ģenerālsekretāram saskaņā ar minētās rezolūcijas 3. punktu. Šī panta 1. punkta e) apakšpunktu ātrgaitas pasažieru 2. kuģiem piemēro vienīgi attiecīgos gadījumos. 5. pants Sākotnējās pārbaudes, kas ir jāveic attiecībā uz sabied- rībām un karoga valstīm Pirms sākt kāda ro-ro prāmja vai ātrgaitas pasažieru kuģa eks- pluatāciju kādā regulārā reisā vai 12 mēnešu laikā no dienas, kas minēta 19. panta 1. punktā, attiecībā uz ro-ro prāmi un ātrgaitas pasažieru kuģi, kas minētajā dienā jau veic regulārus reisus, uzņemšanas valstis 1. pārbauda, vai sabiedrība, kas izmanto vai plāno izmantot šādu prāmi vai kuģi regulārā reisā: a) veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka īpašās prasības, kas noteiktas I pielikumā, tiktu piemērotas, un regulārajā reisā, uzņemšanas valstīm, kas iesaistītas sniedz pierādījumu tam, ka ir izpildīts šis punkts un 4. pants; b) iepriekš piekrīt, ka uzņemšanas valstis un jebkura pamatoti ieinteresēta dalībvalsts var veikt, pilntiesīgi piedalīties vai sekmēt jebkuru izmeklēšanu sakarā ar kādu jūras kuģniecības negadījumu vai starpgadījumu saskaņā ar 12. pantu, un iepazīstina tās ar informāciju, ko sniedz to pārziņā esošo un šādā negadījumā vai starpgadījumā iesaistīto prāmju un kuģu VDR; (1) OV L 204, 21. 7. 1998. , 37. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/48/EK (OV L 217, 5. 8. 1998. , 18. lpp. ). 6. pants Īpaši sākotnējie apsekojumi 1. Pirms sākt kāda ro-ro prāmja vai ātrgaitas pasažieru kuģa ekspluatāciju kādā regulārā reisā vai 12 mēnešu laikā no die- nas, kas minēta 19. panta 1. punktā, attiecībā uz ro-ro prāmji un ātrgaitas pasažieru kuģi, kas minētajā dienā jau veic regulā- rus reisus, uzņemšanas valstis veic sākotnējos apsekojumus saskaņā ar I un III pielikumu, lai pārliecinātos, ka ro-ro prāmji vai ātrgaitas pasažieru kuģi atbilst obligātām prasībām kāda regulāra reisa pilnīgi drošai ekspluatācijai. Kad šo pantu piemēro pirms ekspluatācijas sākšanas, 2. uzņemšanas valstis nosaka īpašā sākotnējā apsekojuma dienu, kas nav vēlāk par vienu mēnesi no brīža, kad saņemts vajadzī- gais pierādījums, lai varētu pabeigt pārbaudi saskaņā ar 4. un 5. pantu. 7. pants Īpaši noteikumi Kad kāds ro-ro prāmis vai ātrgaitas pasažieru kuģis ir 1. jāiesaista citā regulārā reisā, jaunā uzņemšanas valsts velta vis- lielāko vērību pārbaudēm un apsekojumiem, kas attiecībā uz minēto prāmi vai kuģi veikti ekspluatācijai iepriekšējā regulā- rajā reisā, uz ko atteicas šī direktīva. Ja jaunā uzņemšanas valsts iepriekšējās pārbaudes un apsekojumus atzīst par apmieri- nošiem un ja tie atbilst jaunajiem ekspluatācijas apstākļiem, 4. , 5. un 6. pants nav jāpiemēro pirms sākt attiecīgā ro-ro prāmja vai ātrgaitas pasažieru kuģa ekspluatāciju jaunā regulārā reisā. 2. Šīs direktīvas 4. , 5. un 6. pantu var nepiemērot, kad ro- ro prāmis vai ātrgaitas pasažieru kuģis, kas atbilst šai direktīvai un jau veic regulārus reisus, uz ko attiecas šī direktīva, tiek pārcelts uz citu regulāru reisu, kura maršruta parametrus attiecīgās uzņemšanas valstis atzinušas par līdzīgiem, un visas uzņemšanas valstis vienojas par to, ka ro-ro prāmis vai ātrgai- tas pasažieru kuģis pilnīgi atbilst drošas ekspluatācijas noteiku- miem attiecībā uz minēto reisu. Pēc kādas sabiedrības pieprasījuma attiecīgās uzņemšanas val- stis var iepriekš apstiprināt savu vienošanos attiecībā uz gadī- jumu, kad maršruta parametri ir līdzīgi. Gadījumos, kad neparedzētu apstākļu dēļ ro-ro prāmis 3. lai ir ātrgaitas pasažieru kuģis vai nodrošinātu nepārtrauktu satiksmi, un nav piemērojams 1. un jāaizvieto, steidzami 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 301 2. punkts, uzņemšanas valsts var ļaut sākt attiecīgā prāmja vai kuģa ekspluatāciju, ja vien 9. pants Paziņošana a) vizuālā apskate un dokumentu pārbaude nerada bažas par to, ka ro-ro prāmis vai ātrgaitas pasažieru kuģis neatbilst drošas ekspluatācijas obligātām prasībām, un Uzņemšanas valstis tūlīt rakstiski informē sabiedrības par 4. , 5. , 6. un 8. pantā paredzēto pārbaužu un apsekojumu iznāku- miem. b) uzņemšanas valsts viena mēneša laikā veic pārbaudes un apsekojumus, kas paredzēti 4. , 5. un 6. pantā. 10. pants Ekspluatācijas aizliegums 8. pants Uzņemšanas valsts 1. pasažieru kuģa ekspluatāciju regulāros reisos liedz ro-ro prāmja vai ātrgaitas Regulāri īpašie apsekojumi un citi apsekojumi a) kad tā nevar apstiprināt atbilstību prasībām 4. un 5. pantā; 1. Uzņemšanas valstis reizi 12 mēnešos veic — īpašu apsekojumu saskaņā ar III pielikumu un — apsekojumu kārtējā reisa laikā, kura mērķis ir aptvert pie- tiekamu to punktu daudzumu, kuri uzskaitīti I, III un IV pielikumā, lai attiecīgā uzņemšanas valsts varētu pārliecinā- ties par to, ka attiecīgais prāmis vai kuģis joprojām atbilst drošas ekspluatācijas obligātām prasībām. Sākotnēju īpašu apsekojumu saskaņā ar 6. pantu uzskata par īpašu apsekojumu šā panta nolūkiem. b) vienmēr, kad 6. un 8. pantā minēto apsekojumu laikā kon- statēti trūkumi, kas rada tiešas briesmas dzīvībai, attiecīga- jam prāmim vai kuģim, tā apkalpei un pasažieriem; c) gadījumā, kad ir konstatēta neatbilstība II pielikumā minē- tajiem Kopienas dokumentiem, kas rada tiešas briesmas dzīvībai, attiecīgajam prāmim vai kuģim, tā komandai un pasažieriem; d) vienmēr, kad nav notikušas apspriedes ar karoga valsti par jautājumiem, kas minēti 13. panta 1. vai 5. punktā, līdz brīdim, kad uzņemšanas valsts konstatējusi, ka briesmas ir novērstas un direktīvas prasības ir izpildītas. Uzņemšanas valsts savu lēmumu liegt ro-ro prāmja vai ātrgaitas pasažieru kuģa eks- pluatāciju un norāda sava lēmuma iemeslus. informē sabiedrību par rakstiski 2. Īpašo apsekojumu saskaņā ar III pielikumu uzņemšanas valsts veic vienmēr, kad tiek veikts nozīmīgs ro-ro prāmja vai ātrgaitas pasažieru kuģa remonts, pārveide vai izmaiņas, kā arī vadības vai karoga maiņas gadījumā vai pārejot uz citu klasi. Tomēr vadības vai karoga maiņas gadījumā vai pārejot uz citu klasi, uzņemšanas valsts pēc tam, kad ņemtas vērā pārbaudes iepriekš, un ar nosacījumu, ka šī un apsekojumi, kas veikti maiņa vai pāreja neietekmē attiecīgā prāmja vai kuģa drošu ekspluatāciju, var atbrīvot attiecīgo prāmi vai kuģi no īpašā apsekojuma, ko paredz šis punkts. jau tiek ekspluatēts 2. Tomēr gadījumā, kad ro-ro prāmis vai ātrgaitas pasažieru regulārā reisā un ir konstatēti kuģis trūkumi, uzņemšanas valsts uzdod sabiedrībai veikt vajadzīgos pasākumus, lai tos izlabotu tūlīt vai noteiktā un pamatotā laikā, ja vien tie nerada tiešas briesmas attiecīgajam prāmim vai tā apkalpei un pasažieriem. Pēc tam, kad izlaboti kuģim, trūkumi, attiecīgās uzņemšanas valstis pārliecinās, vai tās ir pilnīgi apmierinātas ar to, kā trūkumi novērsti. Pretējā gadī- jumā tās aizliedz attiecīgā prāmja vai kuģa ekspluatāciju. 3. Ja 1. punktā minētie apsekojumi attiecībā uz šīs direktīvas prasībām apstiprina vai atklāj trūkumus, kas pamato ekspluatā- cijas aizliegumu, visas izmaksas attiecībā uz apsekojumiem jeb- kurā parastā pārskata periodā sedz sabiedrība. 3. Dalībvalstis saskaņā ar to tiesību aktiem nosaka un ievēro attiecīgas procedūras attiecībā uz sabiedrības tiesībām apstrīdēt lēmumu, kas aizliedz ekspluatāciju. Apstrīdējuma sūdzības ir jāizskata efektīvi. Apstrīdēšana automātiski neaptur aizlieguma darbību. 302 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/4. sēj. Kompetentā iestāde pienācīgi tiesībām apstrīdēt lēmumu. informē sabiedrību par tās Gadījumos, kad 4. , 5. un 6. pants piemērots pirms ro-ro 4. prāmja vai ātrgaitas pasažieru kuģa ekspluatācijas sākšanas kādā regulārā reisā, visi lēmumi liegt ro-ro prāmja vai ātrgaitas pasažieru kuģa ekspluatāciju ir jāpieņem mēneša laikā pēc sākotnējā īpašā apsekojuma un tūlīt jānosūta attiecīgai sabied- rībai. Pastāvošu nesaskaņu gadījumā, kad uzņemšanas valstis 7. izpildītas 4. panta un 5. panta nevar vienoties par to, vai 1. punkta prasības, īpašajā apsekojumā iesaistītās uzņemšanas valsts administrācija tūlīt paziņo Komisijai nesa- skaņu iemeslus. ikvienas Komisija tūlīt sāk lietas izskatīšanas procesu, lai pieņemtu 8. lēmumu 16. pantā paredzētajā kārtībā. 11. pants Sākotnējo un kārtējo īpašo apsekojumu procedūras 1. Ro-ro prāmjus vai ātrgaitas pasažieru kuģus, kas tikuši pakļauti īpašajiem apsekojumiem atbilstīgi iesaistītās uzņemša- nas valsts (-u) ieskatam, minētā uzņemšanas valsts (-is) atbrīvo no tādām pastiprinātām pārbaudēm, kādas minētas Direktīvas 95/21/EK 7. panta 4. punktā, un no pastiprinātām pārbaudēm, pamatojoties uz neapstrīdamu faktu, ka tie pieder tai pasažieru kuģu kategorijai, kura minēta attiecīgās direktīvas 7. panta 1. punktā un minētās direktīvas pielikumā V. A. 3. Ja divas vai vairākas uzņemšanas valstis ir iesaistītas viena 2. un tā paša kuģa vai prāmja īpašā apsekojumā, to administrāci- jas sadarbojas savā starpā. Īpašos apsekojumus veic komanda, ko veido iesaistītās uzņemšanas valsts (-u) kvalificēti inspektori. Vienmēr, kad ir vajadzīgs kvalitātes vērtējums par to, kā izpildīti noteikumi attiecībā uz klasēm, uzņemšanas valstis nodrošina to, lai šai komandai būtu vajadzīgās zināšanas, vajadzības gadījumā tajā iekļaujot kādas atzītas organizācijas inspektoru. Inspektori ziņo par trūkumiem uzņemšanas valstu administrācijām. Uzņemšanas valsts nosūta šo informāciju karoga valstij, ja šī valsts nav uzņemšanas valsts, kas iesaistīta apsekojumā. Iesaistītā uzņemšanas valsts pēc citas iesaistītās valsts 3. lūguma var piekrist veikt apsekojumu. 4. Kad sabiedrības to lūdz, uzņemšanas valstis aicina tās karoga valsts administrāciju, kura nav uzņemšanas valsts, izraudzīties pārstāvi dalībai visos īpašos apsekojumos saskaņā ar šīs direktīvas noteikumiem. 5. Plānojot apsekojumu saskaņā ar 6. un 8. pantu, uzņemša- nas valstis pienācīgi ņem vērā prāmja vai kuģa ekspluatācijas vai apkopes grafiku. 12. pants Negadījumu izmeklēšana ieinteresētai dalībvalstij Dalībvalstis atbilstīgi savām attiecīgajām iekšējām tiesību 1. jebkurai citai sistēmām definē tiesisko statusu, kas tām vai pamatoti ļauj piedalīties, sekmēt vai gadījumā, kas paredzēts Kuģu satiksmes negadījumu izmeklēša- nas kodeksā, veikt jebkura tāda negadījuma vai starpgadījuma izmeklēšanu, kurš saistīts ar kādu ro-ro prāmi vai ātrgaitas pasažieru kuģi. Jēdzieniem “pamatoti 2. vadītāja valsts” un “kuģu satiksmes negadījums” nozīme kā Kuģu satiksmes negadījumu izmeklēšanas kodeksā. ieinteresēta valsts”, “izmeklēšanas tā pati ir Kad ar ro-ro prāmi vai ātrgaitas pasažieru kuģi notiek 3. kuģu satiksmes negadījums, izmeklēšanu uzsāk valsts, kuras teritoriālajos ūdeņos attiecīgais negadījums vai starpgadījums ir noticis, vai, ja tas ir noticis citos ūdeņos, valsts, kuru attiecīgais prāmis vai kuģis apmeklējis pēdējo. Šī valsts ir atbildīga par izmeklēšanu un koordināciju ar citām īpaši ieinteresētām valstīm līdz brīdim, kad tiek panākta savstarpēja vienošanās par to, kurai valstij ir jābūt izmeklēšanas vadītājai valstij. 4. Dalībvalstis, kas veic šādu izmeklēšanu, tajā piedalās vai to sekmē, nodrošina to, lai tā tiktu veikta visefektīvākajā veidā un īsākajā laikā, ņemot vērā Kuģu satiksmes negadījumu izmeklēšanas kodeksu. Dalībvalstis nodrošina, 5. lai ziņojumi, kurus sastāda pēc šādas izmeklēšanas, tiktu nodoti plašai sabiedrībai saskaņā ar kodeksa negadījumu Kuģu 12. 3. punktu un paziņoti Komisijai. izmeklēšanas satiksmes 13. pants Papildu pasākumi Īpašo apsekojumu rezultātus apkopo ziņojumā, kura 6. formu nosaka saskaņā ar 16. pantu. 1. Dalībvalstis, kas izdod vai akceptē atbrīvojuma sertifikātu, sadarbojas ar attiecīgo uzņemšanas valsti vai karoga valsts administrāciju, lai atrisinātu visas nesaskaņas attiecībā uz atbrī- vojumu piemērotību pirms sākotnējās īpašās apsekošanas. 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 303 Dalībvalstīm, lai ievērotu drošību, par kuru tās atbild, ir 2. jāuzstāda krasta navigācijas sistēmas un citas informācijas sistē- mas saskaņā ar SJO Rezolūciju A. 795(19), palīdzot ro-ro prāmjiem un ātrgaitas pasažieru kuģiem droši veikt kārtējo reisu vai to reisa daļu, par kuras drošību tās ir atbildīgas. 3. Katra dalībvalsts nosūta Komisijai 11. panta 6. punktā minēto apsekojumu ziņojumu kopijas, vajadzības gadījumā ar SJO identifikācijas numuru. Komisija 16. pantā paredzētajā kārtībā var lemt par identifikācijas numuru piešķiršanas līdze- kļiem attiecībā uz citiem kuģiem. Ja divas vai vairākas uzņemšanas valstis iesaistītas regulārajā reisā, attiecīgos datus var sniegt viena no šīm uzņemšanas valstīm. Komisija izveido un uztur datubāzi, kur apkopota sniegtā informācija. Par pie- kļuves kārtību datu bāzēm lemj saskaņā ar 16. pantā noteikto procedūru. 4. Dalībvalstis nodrošina, lai sabiedrības, kas nodrošina ro- ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu regulāros reisus uz to ostām vai no tām, būtu spējīgas ieviest un uzturēt integrētu sistēmu ārkārtas situāciju plānošanai uz kuģa. Šajā nolūkā tās izmanto shēmu, kas paredzēta SJO Asamblejas Rezolūcijā A. 852(20) par uz nejaušību pamatnostādnēm attiecībā integrētās sistēmas struktūru. Ja divas vai vairākas dalībvalstis kā uzņemšanas valstis iesaistītas regulārajā reisā, tās kopīgi izveido dažādu maršrutu plānu. Dalībvalstis nodrošina, ka, pirms 5. tiek izsniegts kāda ātrgaitas pasažieru kuģa darbības atļaujas dokuments, tās kā uzņemšanas valstis atbilstīgi Kodeksa par ātrgaitas kuģiem 1. 9. 3. punkta noteikumiem pilnīgi sadarbojas ar karoga valsts administrāciju. Tās nodrošina, lai tiktu noteikti un uzturēti eks- pluatācijas ierobežojumi vietēju apstākļu dēļ, lai aizsargātu dzīvību, dabas resursus un piekrastes darbības, un veic pasāku- mus, lai nodrošinātu šo ierobežojumu efektīvu piemērošanu. prasībām, kuras šī direktīva uzliek ikvienai sabiedrībai, kas nodrošina regulārus reisus uz kādu Kopienas ostu vai no tās. 16. pants Regulatīvā komiteja 1. Komisijai palīdz komiteja, kas Direktīvas 93/75/EEK 12. panta 1. punktu. izveidota saskaņā ar Komisijas pārstāvis komitejai iesniedz veicamo pasākumu 2. projektu. Komiteja sniedz atzinumu par projektu termiņā, ko priekšsēdētājs var noteikt atkarībā no jautājuma steidzamības. Atzinumu sniedz ar balsu vairākumu, kas Līguma 148. panta jāpieņem 2. punktā paredzēts gadījumiem, kad Padomei lēmums pēc Komisijas priekšlikuma. Dalībvalstu pārstāvju bal- sis komitejā vērtē tā, kā noteikts šajā pantā. Priekšsēdētājs bal- sošanā nepiedalās. 3. a) Komisija pieņem paredzētos pasākumus, ja tie ir saskaņā ar komitejas atzinumu. b) Ja paredzētie pasākumi nav saskaņā ar komitejas atzi- numu vai ja atzinumu nesniedz, Komisija tūlīt iesniedz Padomei priekšlikumu par veicamajiem pasākumiem. Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairā- kumu. Ja astoņu nedēļu laikā pēc dokumenta iesniegša- lēmumu, pasākumus, par nas Padomē nav pieņēmusi kuriem iesniegts priekšlikums, pieņem Komisija. 17. pants Grozīšanas procedūra 14. pants Saskaņā ar 16. pantā paredzēto procedūru: Sadarbība uzņemšanas valstu starpā a) pielikumus, Uzņemšanas valstis, uz ko attiecas viens un tas pats regulārais reiss, savā starpā sazinās, šo direktīvu piemērojot. b) definīcijas, 15. pants Atbalsta pasākumi Dalībvalstis informē tās trešās valstis, kas īsteno karoga valsts atbildību vai atbildību, kas ir līdzīga tai, kas ir uzņemšanas val- stij attiecībā uz ro-ro prāmjiem un ātrgaitas pasažieru kuģiem, uz kuriem attiecas šī direktīva un kurus ekspluatē maršrutā, kas savieno kādas dalībvalsts ostu un kādu ostu trešā valstī, par c) atsauces uz Kopienas dokumentiem, d) atsauces uz SJO rezolūcijām var grozīt tā, lai tās saskaņotu ar Kopienas vai SJO pasāku- miem, kas stājušies spēkā, tomēr nepaplašinot šīs direktīvas darbības jomu. Pielikumus arī var grozīt saskaņā ar 16. pantā paredzēto pro- lai pilnveidotu šīs direktīvas cedūru, kad tas ir vajadzīgs, noteikto kārtību, tomēr nepaplašinot tās darbības jomu. 304 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/4. sēj. 18. pants Sankcijas 20. pants Piemērošanas novērtējums Dalībvalstis nosaka sankciju sistēmu attiecībā uz gadījumiem, kad pārkāpti valsts noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, un veic lai nodrošinātu, ka minētās sankcijas tiktu piemērotas. Šāda veidā paredzētās sankcijas ir efektīvas, samērīgas un preventīvas. visus pasākumus, kuri vajadzīgi, 19. pants Piemērošana Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, 1. kas vajadzīgi, izpildītu šīs direktīvas prasības ne vēlāk kā 2000 gada 1. decembrī. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komi- siju. lai Šīs direktīvas 4. panta 1. punkta d) apakšpunktu piemēro 2. vēlākais 30 mēnešu laikā pēc dienas, kad publicēts SEK stan- darts Nr. 61996, vai līdz 2001. gada 1. janvārim, atkarībā no tā, kurš no šiem termiņiem ir garāks. Kad dalībvalstis paredz šos pasākumus, ietver 3. atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāmas šādas atsauces. tajos Trīs gadus pēc dienas, kas minēta 19. panta 1. punktā, Komi- sija, pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis sniegušas saskaņā ar 13. pantu, novērtē to, kā piemērota šī direktīva. 21. pants Stāšanās spēkā Šī direktīva stājas spēkā dienā, kad tā publicēta Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 22. pants Adresāti Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Luksemburgā, 1999. gada 29. aprīlī to Dalībvalstis nekavējoties dara zināmus Komisijai 4. tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, kuru regulē šī direktīva. Komisija par to informē pārējās dalībvalstis. Padomes vārdā — priekšsēdētājs W. MÜLLER 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 305 I PIELIKUMS ĪPAŠAS PRASĪBAS, KO PIEMĒRO SABIEDRĪBĀM, (sk. 5. panta 1. punktu un 6. un 8. pantu) Sabiedrībām ir jānodrošina, ka uz to ro-ro prāmjiem un ātrgaitas pasažieru kuģiem: 1. Pirms prāmja vai kuģa atiešanas, kapteinis varētu saņemt attiecīgu informāciju par krasta navigācijas sistēmu un citu tādu informācijas sistēmu pieejamību, kas var sekmēt pilnīgu navigācijas drošību, un ka viņš izmanto dalībvalstu izveidotās navigācijas kontroles un informācijas sistēmas; 2. Tiktu piemēroti Kuģniecības drošības komitejas cirkulāra Nr. 699 par grozītajām pamatnostādnēm attiecībā uz pasažieru drošības instrukcijām 2. līdz 6. punkta attiecīgie noteikumi; 3. Kādā viegli pieejamā vietā uz kuģa tiktu novietots saraksts par darbu noteikumiem uz kuģa un tajā būtu: a) b) darba grafiks jūrā un ostā un darba stundu maksimums vai atpūtas stundu minimums, kas ir jāievēro attiecībā uz sardzes personālu; 4. Kapteinis nav ierobežots pieņemt jebkuru lēmumu, kas atbilstīgi viņa profesionālam spriedumam ir vajadzīgs drošai navigācijai un ekspluatācijai, jo īpaši bargos laika un bangainas jūras apstākļos; 5. Kapteinis kārtotu to navigācijas darbību un starpgadījumu reģistru, kas ir svarīgi navigācijas drošībai; 6. Visi kuģa korpusa durvju un blakus esošā kuģa korpusa apšuvuma bojājumi un pastāvīgas deformācijas, kā arī visi trūkumi šādu durvju stiprināšanas iekārtās nekavējoties tiktu darīti zināmi karoga valsts administrācijai un uzņemšanas valstij un izlaboti tā, kā tās uzskata to par vajadzīgu; 7. Būtu pieejams atjaunināts brauciena plāns, pirms ro-ro prāmis vai ātrgaitas pasažieru kuģis dodas braucienā. Sagata- vojot brauciena plānu, ir jāņem vērā brauciena plānošanas vadlīnijas, kas izvirzītas Kuģošanas drošības komitejas rezolūcijā … (70); 8. Vispārēja informācija par pakalpojumiem un palīdzību, ko uz kuģa var saņemt vecāka gada gājuma cilvēki un invalīdi, tiktu darīta zināma tā, ka ar to var iepazīties personas ar redzes traucējumiem. 306 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/4. sēj. II PIELIKUMS KOPIENAS DOKUMENTU SARAKSTS, (sk. 10. panta 1. punkta c) apakšpunktā) — Padomes Direktīva 93/75/EEK (1993. gada 13. septembris) par minimālajām prasībām attiecībā uz kuģiem, kas dodas uz Kopienas ostām vai atstāj tās, vedot bīstamas vai piesārņojošas kravas (OV L 247, 5. 10. 1993. , 19. lpp. ). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 98/74/EK (OV L 276, 13. 10. 1998. , 7. lpp. ), — Padomes Direktīva 94/58/EK (1994. gada 22. novembris) par jūrnieku obligāto sagatavotības līmeni (OV L 319, 12. 12. 1994. , 28. lpp. ). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/35/EK (OV L 172, 17. 6. 1998. , 1. lpp. ), — Padomes Regula (EK) Nr. 3051/95 (1995. gada 8. decembris) par iebraucamo pasažieru prāmju (ro-ro prāmju) drošības vadību (OV L 320, 30. 12. 1995. , 14. lpp. ). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 179/98 (OV L 19, 24. 1. 1998. , 35. lpp. ). 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 307 III PIELIKUMS ĪPAŠU APSEKOJUMU PROCEDŪRAS (skat. 6. un 8. pantu) 1. Ar īpašajiem apsekojumiem pārbauda to, vai tiesību aktu prasības, jo īpaši tās, kas attiecas uz konstrukciju, nodalī- jumu sadalījumu un stabilitāti, iekārtām un elektroierīcēm, kravas novietojumu, stabilitāti, ugunsdrošību, maksimālo pasažieru skaitu, dzīvības glābšanas ietaisēm, bīstamo kravu pārvadāšanu, radiosakariem un navigāciju, tiek ievēro- tas un vajadzības gadījumā vismaz ietver šādus elementus: — avārijas ģeneratora iedarbināšana, — avārijas apgaismojuma pārbaude, — radiosakaru iekārtām paredzētā avārijas enerģijas avota pārbaude, — publiku paziņojumu iekārtas testēšana, — ugunsgrēka dzēšanas vingrinājums, tai skaitā ugunsdzēsēju iekārtas izmantojuma demonstrēšana, — avārijas ugunsdzēsēju sūkņa iedarbināšana ar divām šļūtenēm, kas pievienotas galvenajai dzēšanas šļūtenei, — testi, kuros pārbauda avārijas tālvadību, kas paredzēta, lai apturētu degvielas padevi katliem, galvenajiem un papildu dzinējiem, kā arī ventilatoriem, — testi, kuros pārbauda tālvadības un vietējas vadības ierīces uguns slāpētāju noslēgšanai, — uguns detektoru un trauksmes sistēmu testi, — ugunsdrošo durvju hermētiskuma testi, — tilpņu sūkņu darbība, — ūdensnecaurlaidīgu starpsienu durvju aizvēršana, izmantojot tālvadības un vietējas vadības ierīces, — demonstrācija, kas pierāda, ka galvenie apkalpes locekļi ir iepazīstināti ar avāriju kontroles plānu, — vismaz viena glābšanas kutera un vienas glābšanas laivas nolaišana uz ūdens, kustības un vadības sistēmas iedarbināšana un testēšana, un to izcelšana no ūdens, novietojot glabāšanas pozīcijā uz kuģa, — visa glābšanas laivu un glābšanas kuteru inventāra pārbaude, — kuģa vai prāmja stūres iekārtas un papildus stūres iekārtu testi. 2. Īpašie apsekojumi ietver plānotās tehniskās apkopes sistēmas pārbaudi uz kuģa. 3. Īpašajos apsekojumos jo īpaši koncentrējas uz apkalpes locekļu zināšanām par drošības procedūrām un pro- cedūrām, kas veicamas avārijas gadījumā, kā arī uz to, cik efektīvi tās tiek piemērotas, apkopi, darba metodēm, pasažieru drošību, komandtilta procedūrām un darbībām, kas saistās ar kravu un transportlīdzekļiem. Šajos apseko- jumos tāpat pārbauda jūrnieku spējas saprast un vajadzības gadījumā dot rīkojumus un norādījumus, kā arī ziņot kopējā darba valodā, kas norādīta kuģa žurnālā. Pārbauda arī dokumentus, kas pierāda, ka apkalpes locekļi sekmīgi veikuši īpašas mācības, jo īpaši attiecībā uz — pasažieru vadību, — iepazīstināšanu, 308 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/4. sēj. — drošības mācībām personālam, kas avārijas gadījumā sniedz tiešu palīdzību pasažieriem telpās, kuras tiem ir paredzētas, un jo īpaši vecākiem cilvēkiem un invalīdiem, un — krīzes pārvarēšanu un humānu izturēšanos. Cita starpā īpašajā apsekojumā ietilpst pārmērīgi neapgrūtina personālu, jo īpaši sardzes personālu. izvērtējums, kas paredzēts tam, lai noskaidrotu, vai grafiku sistēmas 4. Komandas locekļu apliecības, ko izdevušas trešās valstis, atzīst vienīgi tad, ja tās atbilst I/10 normai grozītajā 1978. gada Starptautiskajā konvencijā par jūrnieku sagatavošanu un diplomēšanu, kā arī sardzes pildīšanu (STCW konvencija). 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 309 ORIENTĒJOŠI NORĀDĪJUMI, KAS PIEMĒROJAMI KVALIFICĒTIEM INSPEKTORIEM, KURI VEIC NEPLĀNOTUS APSEKOJUMUS REGULĀRA REISA LAIKĀ IV PIELIKUMS (sk. 8. panta 1. punktu) 1. Informācija par pasažieriem Ir jāpārliecinās, ka nav pārsniegts pasažieru skaits, kādam ro-ro prāmis vai ātrgaitas pasažieru kuģis (turpmāk “kuģis”) ir apstiprināts; un informācijas reģistrēšanas sistēma attiecībā uz pasažieriem atbilst noteikumiem un tiek ievērota. Ir jānoskaidro, kā informācija par pasažieru kopējo skaitu tiek nodota kapteinim un, vajadzības gadījumā, kā pasažieri, kas veic divkāršu reisu bez izkāpšanas krastā, tiek iekļauti atpakaļejošā reisa kopējā pasažieru skaitā. 2. Informācija par kravas novietojumu un stabilitāti Ir jāpārliecinās, ka ir uzstādīti un tiek lietoti droši iegrimes mēri; ka ir veikti pasākumi, lai nodrošinātu to, ka kuģis netiktu pārslogots un attiecīgā nodalījuma kravas zīme neiegrimtu; ka kravas novietojuma un stabilitātes novērtē- jums veikts, kā paredzēts; ka transporta līdzekļi, kas pārvadā preces, un citi kravas elementi nosvērti, kad tas ir jādara, un ka attiecīgie skaitļi nodoti kuģim, lai novērtētu kravas novietojumu un stabilitāti; ka avāriju kontroles plāni ir pastāvīgi izstādīti un ka vadošo kuģa darbinieku rīcībā ir bukleti, kur ir informācija, kas saistās ar avāriju kontroli. 3. Drošība jūrā Ir jāpārliecinās par to, ka kuģis pirms atiešanas ir gatavs iziet jūrā, jo īpaši izmantojot procedūru, kas apstiprina, ka visas korpusa ūdensnecaurlaidīgās un jūras apstākļos izturīgās durvis ir noslēgtas, ka visas transportlīdzekļu klāju durvis pirms atiešanas ir noslēgtas vai paliek atvērtas ne ilgāk par laiku, kas vajadzīgs, lai aizvērtu kuģa priekšgala vizieri, kuģa pakaļgala un sānu durvis, ka ir nodrošinātas indikatorlampiņas un TV uzraudzība, kas uz komandtilta rāda to stāvokli. Visas indikatorlampiņu darbības problēmas, jo īpaši attiecībā uz slēdžiem pie durvīm, ir jānoskai- dro un par tām jāziņo. 4. Drošības paziņojumi Kārtējie drošības paziņojumi un instrukciju plakāti, norādījumi par procedūrām, kas veicamas avārijas gadījumā, attiecīgajā valodā vai valodās. Ir jāpārliecinās, ka kārtējie drošības paziņojumi tiek veikti brauciena sākumā un tos var dzirdēt visās vietās, kur var iekļūt pasažieri, ieskaitot atklātos klājus. 5. Ieraksti kuģa žurnālā Ir jāpārbauda kuģa žurnāls, lai pārliecinātos, ka tiek veikti ieraksti attiecībā uz kuģa priekšgala, kuģa pakaļgala un citu ūdensnecaurlaidīgo un jūras apstākļos izturīgo durvju noslēgšanu, nodalījumu ūdensnecaurlaidīgo durvju manevriem, stūres iekārtu pārbaudēm utt. Cita starpā ir jāpārliecinās, ka ziņas attiecībā uz iegrimes mēriem, virs- ūdens borta augstumu un stabilitāti tiek reģistrētas, ir jāpārbauda arī apkalpes darba valoda. 6. Bīstamās kravas Ir jāpārliecinās, vai visas bīstamās vai piesārņojošās kravas tiek transportētas saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem un jo īpaši, vai sniegta bīstamu un piesārņojošu kravu deklarācija kopā ar manifestu vai izvietojuma plānu, kas rāda to atrašanās vietu uz kuģa, vai konkrētās kravas transports ar pasažieru kuģiem ir atļauts un vai bīstamās vai piesārņojošās kravas ir pienācīgi marķētas, etiķetētas, izvietotas, nostiprinātas un nošķirtas. 310 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/4. sēj. identificēti un nostiprināti; ka Ir jāpārliecinās, ka bīstamo un piesārņojošo kravu transportlīdzekļi bīstamo un piesārņojošo kravu transporta gadījumā attiecīgā manifesta vai izvietojuma plāna kopija ir pieejama krastā; ka kapteinis zina par pienākumu ziņot saskaņā ar Direktīvu 93/75/EEK un ir iepazinies ar instrukcijām par procedūrām, kas veicamas avārijas gadījumā un par pirmās palīdzības pasākumiem, kas ir jāveic starpgadījumā, kas saistās ar bīstamajām kravām vai vielām, kas piesārņo jūru; ka transportlīdzekļu klāja ventilācijas sistēma darbojas be pārtraukuma, ka ventilācija tiek pastiprināta, kad darbojas transportlīdzekļu motori, ka uz komandtilta ir kāda ierīce, kas rāda, ka transportlīdzekļu klāja ventilācija darbojas. ir pienācīgi 7. Kravas transportlīdzekļu nostiprināšana Ir jānoskaidro, kā transportlīdzekļi ir nostiprināti, piemēram, grupās vai ar individuālām trosēm, vai nostiprināšanas punktu skaits ir pietiekams. Transportlīdzekļu nostiprināšanas kārtība bargos laika apstākļos, kas ir iestājušies vai ir sagaidāmi. Ja ir, autobusu un motociklu nostiprināšanas metode. Kravas nostiprināšanas instrukcijas pieejamība. 8. Transportlīdzekļu klāji Ir jāpārliecinās, ka īpašas kategorijas teritorijas un iebraucamās (ro-ro) kravas telpas tiek nepārtraukti patrulētas vai uzraudzītas, izmantojot TV uzraudzības sistēmu tā, ka nevar palikt nepamanīta jebkura transportlīdzekļu kustība bargos laika apstākļos un pasažieru neatļauta atrašanās šajā teritorijā; ka ugunsdrošās un iekļuves durvis ir noslēgtas un ka ir izstādīti paziņojumi, kas pasažieriem liedz atrasties u transportlīdzekļu klāja, kamēr kuģis ir jūrā. 9. Ūdensnecaurlaidīgo durvju noslēgšana Ir jāpārliecinās, ka tiek ievēroti pasākumi, kas attiecībā uz nodalījumu ūdensnecaurlaidīgajām durvīm noteikti kuģa ekspluatācijas instrukcijās; ka attiecīgie manevri tiek veikti; ka no komandtilta tiek kontrolētas ūdensnecaurlaidīgās durvis, ja tas ir iespējams, veicot “lokālo” kontroli; ka ierobežotas redzamības apstākļos un visās bīstamās situācijās durvis tiek turētas noslēgtas; ka kuģa apkalpe ir instruēta, kā pareizi rīkoties ar attiecīgajām durvīm, un apzinās briesmas, ko rada nepareiza rīcība. 10. Ugunsgrēka uzraudzība, izmantojot patruļas Ir jāpārliecinās, ka tiek uzturētas efektīvas patruļas tā, lai visi ugunsgrēka izcelšanās gadījumi tiktu ātri atklāti. Šai uzraudzībai ir jāaptver īpašas kategorijas teritorijas, kur nav ierīkotas ugunsgrēka signalizācijas un trauksmes sistē- mas, patruļas šajās teritorijās var veikt, kā norādīts 8. punktā. 11. Paziņojumi avārijas gadījumā Ir jāpārliecinās, ka to apkalpes locekļu skaits, kam ir jānāk palīgā pasažieriem avārijas gadījumā, ir pietiekams un ka viņi ir viegli atpazīstami un avārijas gadījumā spēj sazināties ar pasažieriem, attiecīgi ņemot vērā viena vai vairāku šādu faktoru kombināciju: a) valodu vai valodas, kas atbilst galvenajām to pasažieru tautībām, kuri tiek pārvadāti noteiktā maršrutā; b) c) iespējamību, ka prasme lietot elementāru angļu valodas leksiku pamatnorādījumiem var būt saziņas līdzeklis ar pasažieri, kam ir vajadzīga palīdzība, neatkarīgi no tā, vai pasažieris un apkalpes loceklis runā vienā un tajā pašā valodā vai dažādās valodās; eventuālu vajadzību ārkārtējā situācijā sazināties tādā vai citādā veidā (piemēram, izmantojot demonstrēšanu, žestus vai vēršot uzmanību uz instrukciju atrašanās vietu, pulcēšanās vietām, dzīvības glābšanas ierīcēm vai evakuēšanās ceļiem, kad mutiska saziņa praktiski nav iespējama); d) to, cik pilnīga bijusi pasažieru instruktāža dzimtajā valodā vai valodās; e) valodas, kurās var tikt pārraidīti avārijas paziņojumi ārkārtas situācijā vai manevra laikā, lai sniegtu vajadzīgos norādījumus pasažieriem un atvieglinātu apkalpes locekļu uzdevumus, palīdzot pasažieriem. 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 311 12. Apkalpes locekļu kopīgā darba valoda Ir jāpārliecinās, ka ir noteikta darba valoda, lai nodrošinātu efektīvu apkalpes darbu drošības jomā, un ka šī darba valoda ir reģistrēta kuģa žurnālā. 13. Drošības aprīkojums Ir jāpārliecinās, ka dzīvības glābšanas un ugunsdzēšanas iekārtas, jo īpaši ugunsdrošās durvis, kā arī citi elementi, ir labā tehniskā stāvoklī; ka kas paredzēti struktūraizsardzībai ugunsgrēka gadījumā, kurus var viegli pastāvīgi informācijas nolūkā ir saņēmuši bukletus, kur ir līdzvērtīga informācija; ka glābšanas vestes ir ivietotas pienācīgi un ka glābšanas vestes bērniem atrodas vietās, kas ir viegli nosakāmas; ka transportlīdzekļu izvietojums uz kuģa nekavē to pretugunsgrēka līdzekļu, pretavārijas iekārtu, saviļņojuma vārstu vadības līdzekļu utt. darbību, kuri var atrasties uz transportlīdzekļu klājiem. ir izstādīti ugunsgrēka pārvarēšanas plāni un vadošie kuģa darbinieki inspicēt, 14. Navigācijas un radiosakaru aprīkojums Ir jāpārliecinās, ka navigācijas un radiosakaru aprīkojums, ieskaitot avārijas vietas noteikšanas radio bāku, darbojas. 15. Papildu avārijas apgaismojums Ir jāpārliecinās, ka pastāv papildu avārijas apgaismojums, kad noteikumi to prasa, un ka tiek kārtots trūkumu reģistrs. 16. Evakuācijas līdzekļi Ir jāpārliecinās, ka evakuācijas līdzekļi ir norādīti saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami, un tiek apgaismoti, izmantojot galvenos un avārijas elektrības avotus. Ir jānoskaidro, kādi pasākumi veikti, lai transporta līdzekļi neaizšķērsotu evakuācijas ceļus, iet caur transporta līdzekļu klājiem. Ir jāpārliecinās, ka netiek aizšķērsotas izejas, jo īpaši beznodokļu veikalos, kur tās agrāk ir bijušas aizsprostotas pārmērīga preču daudzuma dēļ. ja tie šķērso vai 17. Operāciju rokasgrāmata jāpārliecinās, ka kapteinis un katrs vadības līmeņa kuģa darbinieks ir saņēmis operāciju rokasgrāmatas Ir eksemplāru un pārējie eksemplāri ir pieejami visiem apkalpes locekļiem; ka pastāv kontroles saraksti, kas aptver sagatavošanos iziešanai jūrā un citas darbības. 18. Mašīntelpas tīrība Ir jāpārliecinās, ka mašīntelpa tiek turēta tīra saskaņā ar apkopes kārtību. 19. Atkritumu likvidēšana Ir jāpārliecinās, ka atkritumu apstrādes un likvidēšanas kārtība ir apmierinoša. 20. Plānotā apkope Visām sabiedrībām ir pienākums paredzēt īpašus priekšrakstus attiecībā uz visu ar drošību saistīto elementu plānotu apkopi, ieskaitot kuģa priekšgala un kuģa pakaļgala durvis, sānu atveres, kā arī to noslēgšanas iekārtas, ieskaitot arī mašīnu telpas tehnisko apkopi un drošības iekārtu. Regulāri ir jāpārbauda visi attiecīgie elementi, lai nodrošinātu to, ka drošības standarti tiktu uzturēti visaugstākajā līmenī. Ir jābūt trūkumu reģistrēšanas un apstiprināšanas pro- cedūrām, pēc kurām tiek veikts atbilstīgs remonts tā, ka kapteinis un persona, kas izraudzīta sabiedrības vadības 312 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/4. sēj. struktūrā krastā, būtu informēta par šiem trūkumiem un noteiktā laikā saņemtu paziņojumu, ka trūkums ir novērsts. Periodiskajās pārbaudēs attiecībā uz to, kā darbojas kuģa priekšgala iekšējo un ārējo durvju noslēgšanas iekārta, ir jāparedz indikatoru, uzraudzības iekārtu un visu to drenāžas cauruļu, kas atrodas telpā starp kuģa priekš- gala vizieri un iekšējām durvīm, pārbaudes un jo īpaši noslēgšanas mehānismu un ar tiem saistītās hidrauliskās sistēmas pārbaudes. 21. Brauciena laikā Brauciena laikā ir jāpārliecinās par to, ka nav drūzmēšanās, jo īpaši, ka sēdvietas ir pietiekamā daudzumā, un bagāža un pasažieri, kas nespēj atrast sēdvietas, neaizsprosto gaiteņus, kāpnes un avārijas izejas; ka pasažieri, pirms kuģis dodas jūrā, ir evakuēti no transportlīdzekļu klāja un ka viņiem nav iespējas tur iekļūt ātrāk kā brīdi pirms kuģa noenkurošanās. 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 313 KVALIFIKĀCIJAS UN NEATKARĪBAS KRITĒRIJI ATTIECĪBĀ UZ KVALIFICĒTIEM INSPEKTORIEM V PIELIKUMS (sk. 2. panta r) apakšpunktu) 1. Šīs direktīvas 6. pantā minēto īpašo apsekojumu veikšanai, dalībvalsts kompetentai iestādei jāapstiprina kvalificēts inspektors. 2. Vai nu — kvalificētam inspektoram vismaz vienu gadu ir jābūt strādājušam kādas dalībvalsts kompetentajā iestādē par karoga valsts inspektoru, veicot apsekošanu un sertifikāciju atbilstīgi 1974. gada SOLAS konvencijai, — un viņam ir jābūt: a) b) c) kapteiņa apliecībai, kas ļauj komandēt kuģi ar bruto tonnāžu 1 600 t vai vairāk (sk. STCW, II nodaļas 2. noteikums), vai galvenā mehāniķa apliecībai, kas ļauj minēto uzdevumu veikt uz kuģa, kura galvenā dzinēja jauda ir vienāda vai lielāka par 3 000 KW, (sk. STCW, III nodaļas 2. noteikums), vai kādā dalībvalstī nokārtotam kuģu būves, inženiera mehāniķa vai inženiera eksāmenam jūrniecības jomā un vismaz piecu gadu darba pieredzei kādā no šiem amatiem, — kvalificētiem inspektoriem, kuriem ir a) un b) apakšpunktā minētās apliecības, jābūt vismaz piecu gadu piere- dzei darbā uz jūras, attiecīgi veicot klāja vai mašīnu oficiera pienākumus; vai arī — kvalificētam inspektoram ir jābūt ar universitātes diplomu vai līdzvērtīgu dokumentu, ko izsniegusi kāda dalīb- valsts, un — ar attiecīgu diplomu, kas iegūts kādas dalībvalsts kuģu drošības inspektoru skolā, un — vismaz divu gadu darba pieredzei, kas gūta, strādājot par karoga valsts inspektoru kādas dalībvalsts kompeten- tajā iestādē, kura amata pienākumos ietilpst apsekošana un sertificēšana atbilstīgi 1974. gada SOLAS konvenci- jai. 3. Kvalificētiem inspektoriem ir jāspēj mutiski un rakstiski sazināties ar jūrniekiem valodā, kura uz jūras ir visplašāk lietotā valoda. 4. Kvalificētajiem inspektoriem ir jābūt pietiekamām zināšanām par 1974. gada SOLAS konvencijas noteikumiem un šīs direktīvas attiecīgajām procedūrām. 5. Kvalificētajiem inspektoriem, kas veic īpašos apsekojumus, nedrīkst būt komerciāla interese attiecīgajā sabiedrībā, kādā citā sabiedrībā, kas nodrošina regulāru satiksmi uz attiecīgo uzņemšanas valsti vai no tās, vai attiecībā uz pārbaudei pakļautajiem ro-ro prāmjiem vai ātrgaitas pasažieru kuģiem; kvalificēti inspektori nedrīkst tikt nodar- bināti vai uzņemties darbu tādu nevalstisko organizāciju vārdā, kas veic obligātos vai klasifikācijas apsekojumus vai izdod sertifikātus ro-ro prāmjiem vai ātrgaitas pasažieru kuģiem. 6. Inspektori, kas neatbilst iepriekš uzskaitītajiem kritērijiem, tāpat ir pieņemami, ja Direktīvas 95/21/EK pieņemšanas dienā kompetentā iestāde viņus nodarbinājusi tiesību aktos paredzēto apsekojumu vai pārbaužu veikšanai sakarā ar ostas valsts kontroli


title: Nariadenie Rady (ES) č. 976/1999 z 29. apríla 1999, ktorým sa stanovujú podmienky vykonávania iných opatrení spoločenstva ako opatrení rozvojovej spolupráce, ktoré v rámci politiky spolupráce spoločenstva prispievajú ku všeobecným cieľom rozvoja a upevňovaniu demokracie a právneho štátu, ako aj k dodržiavaniu ľudských práv a základných slobôd v tretích krajinách

eurovoc_concepts:
cooperation policy
democracy
fundamental rights
human rights
rule of law
third country

text: 01/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 81 31999R0976 L 120/8 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 8. 5. 1999 NARIADENIE RADY (ES) č. 976/1999 z 29. apríla 1999, ktorým sa stanovujú podmienky vykonávania iných opatrení spoločenstva ako opatrení rozvojovej spolupráce, ktoré v rámci politiky spolupráce spoločenstva prispievajú ku všeobecným cieľom rozvoja a upevňovaniu demokracie a právneho štátu, ako aj k dodržiavaniu ľudských práv a základných slobôd v tretích krajinách RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na článok 235 tejto zmluvy, so zreteľom na návrh Komisie (1), so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (2), (1) (2) (3) keďže je potrebné stanoviť postupy pre vykonávanie opa- trení spoločenstva dopĺňajúce rozvojovú spoluprácu, ktoré v rámci politiky spolupráce spoločenstva s tretími kraji- nami prispievajú k všeobecnému cieľu rozvíjania a upev- ňovania demokracie a zásad právneho štátu rešpektujúc ľudské práva a základné slobody v tretích krajinách; keďže súčasne s týmto nariadením Rada prijala nariadenie (ES) č. 975/1999 z 29. apríla 1999 stanovujúceho požia- davky pre vykonávanie opatrení rozvoja spolupráce, ktoré prispievajú ku všeobecnému cieľu rozvíjania a upevňova- nia demokracie a zásad právneho štátu, a tým rešpektujúc ľudské práva a základné slobody (3); keďže v rámci existujúcich programov súvisiacich so spolu- prácou s tretími krajinami, vrátane programov TACIS, PHARE a MEDA a nariadenia o obnove Bosny a Hercego- viny, ako aj budúcej spolupráce vykonávanej na základe článku 235 zmluvy o založení ES, je potrebné prispieť k všeobecnému cieľu rozvíjania a upevňovania demokra- cie a zásad právneho štátu s rešpektovaním ľudských práv a základných slobôd v tretích krajinách; (1) Ú. v. ES C 282, 18. 9. 1997, s. 14. (2) Stanovisko dané 14. apríla 1999 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku). (3) Ú. v. ES L 120, 8. 5. 1999, s. 1. (4) (5) (6) (7) (8) (9) keďže článok F. 2 Zmluvy o Európskej únii stanovuje, že únia rešpektuje základné práva garantované Európskym dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd, podpísaným v Ríme 4. novembra 1950, ktoré vychádzajú z ústavných tradícií spoločných pre členské štáty ako vše- obecných práv; keďže akcia spoločenstva podporiť ľudské práva a demo- kratické princípy je vedená vo viere v univerzálnosť a neod- deliteľnosť ľudských práv, princípov, ktoré podčiarkujú medzinárodný systém pre ochranu ľudských práv; keďže podpora spoločenstva ľudským právam a demokra- tickým princípom je zakorenená vo všeobecných princí- poch daných Všeobecnou deklaráciou ľudských práv, Medzinárodným paktom o občianskych a politických prá- vach a Medzinárodným paktom o hospodárskych, sociál- nych a kultúrnych právach; keďže spoločenstvo uznáva nezávislosť všetkých ľudských práv a vzájomnú podporu pokroku hospodárskeho a sociálneho rozvoja a dosiahnutia občianskych a politic- kých práv; keďže ľudské práva v zmysle tohto nariadenia by mali reš- pektovať medzinárodné humanitárne právo a brať do úvahy ženevské dohovory z roku 1949 a dodatočný pro- tokol k týmto dohovorom z roku 1977, ženevský doho- vor z roku 1951 o postavení utečencov, dohovor o zabrá- není a trestaní zločinu genocídy z roku 1948 a iné akty medzinárodnej zmluvy a tradičné právo; keďže rezolúcia o ľudských právach, demokracii a rozvoji prijatá Radou a členskými štátmi na stretnutí v rámci Rady 28. novembra 1991 stanovuje usmernenia, postupy a praktické opatrenia zamerané na podporu občianskych a politických slobôd spolu s hospodárskymi, sociálnymi právami prostredníctvom zastupiteľského politického sys- tému založeného na rešpektovaní ľudských práv; 82 (10) SK Úradný vestník Európskej únie 01/zv. 3 keďže podpora spoločenstva ľudským právam a demokra- tickým princípom je produktom pozitívneho a konštruk- tívneho prístupu, v ktorom sa ľudské práva a demokratické princípy chápu ako vec spoločného záujmu pre spoločen- stvo a jeho partnerov a ako predmet dialógu, ktorý môže vytvoriť opatrenia na podporu rešpektovania týchto práv a princípov; (17) keďže účinná a konzistentná podpora by mala byť špeci- ficky zameraná na ľudské práva a demokratické princípy, ktoré by sa mali odrážať vo vytvorení flexibilných transpa- rentných a rýchlych postupov pre rozhodovanie o finan- covaní opatrení a projektov v tejto oblasti; (11) keďže tento pozitívny prístup by sa mal odraziť vo vyko- návaní opatrení v podpore demokratizácie, posilňovaní zásad právneho štátu a rozvoja pluralistickej a demokra- tickej občianskej spoločnosti prostredníctvom budovania dôvery v opatrenia zamerané na predchádzanie konflik- tom, podporu mierových iniciatív a riešenie problémov beztrestnosti; (12) keďže finančné nástroje používané na pozitívnu podporu v jednotlivých krajinách by mali byť využívané v súlade s demokratickými programami a integrované s inými roz- vojovými nástrojmi na maximalizáciu ich vplyvu a účin- nosti; (18) keďže potreby spoločenstva umožniť rýchlu odpoveď na výnimočné stavy alebo situácie zvláštneho významu na zvýšenie kredibility a účinnosti svojho záväzku na pod- poru ľudských práv a demokratických princípov v kraji- nách, kde dôjde k takejto situácii; (19) keďže postupy pri udeľovaní pomoci a hodnotenia projek- tov by mali brať do úvahy zvláštnu povahu príjemcov pod- pory spoločenstva v tejto oblasti, menovite neziskový cha- rakter ich činnosti, riziká, ktoré znášajú ich členovia, ktorí sú v mnohých prípadoch dobrovoľníci, ako aj niekedy nepriateľské prostredie, v ktorom sú činní a obmedzený priestor pre manévrovanie daný ich vlastnými zdrojmi; (13) keďže je tiež potrebné zabezpečiť, aby boli tieto opatrenia koherentné so zahraničnou politikou Európskej únie ako celkom, vrátane spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky; (20) keďže rozvoj občianskej spoločnosti musí zahŕňať nalieha- vosť a organizáciu nových aktérov a keďže v tomto kon- texte môžu príjemcovia z tretích krajín žiadať spoločen- stvo o poskytnutie finančnej podpory partnerom, ktorí nemajú v tejto oblasti predchádzajúce skúsenosti; (14) keďže tieto opatrenia by sa mali zamerať na osoby diskri- minované alebo trpiace chudobou alebo znevýhodňované osoby, deti, ženy, utečencov, migrantov, menšiny, pre- miestnené osoby, väznené osoby a obete mučenia; (21) keďže rozhodnutia financovať projekty na podporu ľud- ských práv a demokratických princípov musia byť nestranné bez rasovej, náboženskej, kultúrnej, sociálnej alebo etnickej diskriminácie zo strany orgánov, ktoré získa- vajú podporu spoločenstva voči osobám alebo skupinám, na ktoré sa zameriavajú podporné projekty a nesmú byť vedené politickými snahami; (15) keďže podpora spoločenstva demokratizácii a dodržiava- nia princípov právneho štátu v rámci politického systému rešpektujúceho základné slobody jednotlivca pomáha plniť ciele stanovené v dohodách uzatvorených spoločenstvom s jeho partnermi, v ktorých základným prvkom vzťahov medzi stranami je rešpektovanie ľudských práv a demokra- tických princípov; (22) keďže je potrebné vytvoriť postupy pre vykonávanie a správu pomoci na podporu ľudských práv a demokratic- kých princípov financovanej zo všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev; (16) keďže kvalita, vplyv a kontinuita opatrení by mali zabez- pečovať najmä poskytovanie viacročných programov na podporu ľudských práv a demokratických princípov v partnerstve s orgánmi uvedenej krajiny, berúc do úvahy jej špecifické potreby; (23) keďže vykonávanie týchto opatrení pravdepodobne pomôže dosiahnuť ciele spoločenstva; keďže zmluva nesta- novuje pre prijatie tohto nariadenia právomoci okrem tých, ktoré sú stanovené v článku 235; 01/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 83 (24) Európskeho keďže finančná referenčná suma v zmysle bodu 2 Dekla- rácie a Komisie zo 6. marca 1995 (1) je začlenená v tomto nariadení pre celé trvanie programu bez toho, že by ovplyvnila právo- moci rozpočtových orgánov, ako sú stanovené v zmluve, parlamentu, Rady PRIJALA TOTO NARIADENIE: KAPITOLA 1 Ciele Článok 1 Účelom tohto nariadenia je stanoviť postupy pre vykonávanie opatrení spoločenstva dopĺňajúce tie, ktoré rozvíjajú spoluprácu, ktoré v rámci politiky spolupráce spoločenstva v tretích krajinách prispievajú vývoja a upevňovania demokracie a zásad právneho štátu a tým k rešpektovaniu ľudských práv a základných slobôd. všeobecných dosiahnutiu cieľov k Opatrenia uvedené v tomto nariadení budú vykonávané na území tretích krajín alebo budú priamo súvisieť so situáciami, ktoré vzniknú v tretích krajinách. Článok 2 Postupy stanovené v tomto nariadení sa vzťahujú na opatrenia v oblastiach pokrytých v článku 3 a 4 vykonávaných v rámci jestvujúcich programov súvisiacich so spoluprácou s tretími krajinami, vrátane programov TACIS (2), PHARE (3), MEDA (4) a nariadeniami pre Bosnu a Hercegovinu (5), ako aj ďalšími opatreniami spolupráce spoločenstva v tretích krajinách v týchto oblastiach dopĺňajúcich tie, spoluprácu vykonávanú na základe článku 235 Zmluvy o vytvorení Európskeho spoločenstva. rozvíjajú ktoré 1. podporu a obranu ľudských práv a základných slobôd vyhlá- senú vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv a iných medzi- národných nástrojoch týkajúcich sa rozvoja a upevňovania demokracie a zásad právneho štátu, najmä v oblasti: a) podpory a ochrany občianskych a politických práv; b) podpory a ochrany hospodárskych, sociálnych a kultúr- nych práv; c) podpory a ochrany ľudských práv diskriminovaných osôb, osôb, ktoré trpia chudobou alebo znevýhodňovaných osôb, čo prispeje k zníženiu chudoby a sociálneho vylúče- nia; d) podpory menšín, etnických skupín a pôvodných národov; e) podpory miestnych, lokálnych, národných, regionálnych alebo medzinárodných inštitúcií, vrátane mimovládnych organizácií zúčastňujúcich sa na ochrane, podpore alebo obrane ľudských práv; f) podpory pre rehabilitačné centrá pre utláčané obete a pre organizácie ponúkajúce konkrétnu pomoc pre obete poru- šovania ľudských práv alebo pomáhajúce zlepšovať pod- mienky na miestach, kde sú ľuďom odopierané ich slo- body, zlého zaobchádzania; predchádzanie mučenia alebo na g) podpory vzdelávaniu, školeniu a zvyšovaniu povedomia v oblasti ľudských práv; h) podpory monitorovaniu ľudských práv, vrátane zaškoľo- vania pozorovateľov; Článok 3 i) podpory rovnosti príležitostí a nediskriminačných praktík, vrátane opatrení na boj proti rasizmu a xenofóbii; V rámci limitov v článkoch 1 a 2 a v súlade so zahraničnou poli- tikou Európskej únie ako celkom môže Európske spoločenstvo poskytovať technickú a finančnú pomoc pre opatrenia zamerané na: (1) Ú. v. ES C 102, 4. 4. 1996, s. 4. (2) Nariadenie Rady (EHS) č. 2157/91 (Ú. v. ES L 201, 24. 7. 1991, s. 2). č. 1279/96 Nariadenie naposledy v znení nariadenia (Ú. v. ES L 165, 4. 7. 1996, s. 1). (ES) (3) Nariadenie Rady (EHS) č. 3906/89 (Ú. v. ES L 375, 23. 12. 1989, s. 11). Nariadenie naposledy v znení nariadenia (ES) č. 753/96 (Ú. v. ES L 103, 26. 4. 1996, s. 5). (4) Nariadenie Rady (EHS) č. 1763/92 (Ú. v. ES L 181, 1. 7. 1992, s. 5). č. 1488/96 Nariadenie naposledy v znení nariadenia (Ú. v. ES L 189, 30. 7. 1996, s. 1). (ES) (5) Nariadenie Rady (ES) č. 753/96 (Ú. v. ES L 103, 26. 4. 1996, s. 5). j) podpory ochrane základných slobôd uvedených v Medzi- národnom pakte o občianskych a politických právach, ako najmä sloboda názoru, vyjadrenia a vedomia a práva na používanie svojho vlastného języka; 2. podpora demokratizačným procesom najmä v oblasti: a) podpory a posilňovania právneho štátu, najmä udržiava- ním nezávislosti súdnictva a jeho posilňovania a podpore humánneho väzenského systému, podpore ústavnej a legi- slatívnej reformy, podpore iniciatívam na zrušenie trestu smrti; 84 SK Úradný vestník Európskej únie 01/zv. 3 b) podpory oddelenia právomocí, najmä nezávislého súdnic- tva a legislatívnej moci od výkonnej moci a podpory inšti- tucionálnym reformám; c) podpory pluralizmu na politickej úrovni, ako aj na úrovni občianskej spoločnosti posilňovaním inštitúcií potrebných pre zachovanie pluralistickej povahy danej spoločnosti, vrátane mimovládnych organizácií (NGO) a podpory nezá- vislých a zodpovedných médií podporovaním slobodnej tlače a rešpektovania práva na slobodu združovania a zhro- mažďovania; d) podpory dobrého vládnutia, zvlášť podpory administratív- nej zodpovednosti a prevencie a boja proti korupcii; e) podpory účasti osôb v rozhodovacom procese na národ- nej, regionálnej a miestnej úrovni, najmä podporou rovna- kej účasti mužov a žien v občianskej spoločnosti, v hospo- dárskom živote a v politike; f) podpory volebného procesu, najmä podpory nezávislých volebných komisií, poskytovaním materiálov, technickej a právnej pomoci pri príprave volieb, vrátane volebných cenzusov prostredníctvom opatrení na podporu účasti špecifických skupín, zvlášť žien vo volebnom procese a školenie pozorovateľov; e) podpory medzinárodným, regionálnym alebo miestnym organizáciám, vrátane mimovládnych organizácií začlene- ných na predchádzaní, vyriešení a riešení následkov kon- fliktu, vrátane podpory pre vytvorenie ad hoc medzinárod- ných stálych medzinárodných trestných súdov a podpory a pomoci pre obete porušovania ľudských práv. tribunálov vytváranie trestných a Článok 4 Podpora spoločenstva pre tieto ciele môže zahŕňať financovanie: 1. kampaní na zvýšenie uvedomelosti, informovanosti a vzdelá- vania začlenených agentúr a všeobecnej verejnosti; 2. opatrení potrebných na identifikáciu a prípravu projektov, najmä na: a) identifikáciu a štúdie realizovateľnosti; b) výmenu technického know-how a skúseností medzi európ- skymi organizáciami a orgánmi v tretích krajinách; c) náklady na verejné súťaže, zvlášť hodnotenie tendrov a prí- prava projektových dokumentov; g) podpory národných snáh na oddelenie civilných a vojen- ských funkcií, vzdelávanie civilného a vojenského perso- nálu a zvyšovanie ich uvedomelosti o ľudských právach; d) financovanie všeobecných štúdií súvisiacich s podporou spoločenstva v rámci rozsahu tohto nariadenia; 3. podpora pre opatrenia podporujúce rešpektovanie ľudských práv a demokratizáciu, predchádzanie konfliktom a riešenie ich následkov v úzkej spolupráci s príslušnými zodpovednými orgánmi, najmä v oblasti: a) podpory budovania kapacít, vrátane vytvorenia miestnych systémov včasného varovania; b) podpory opatrení zameraných na vyváženie príležitostí a premostenie existujúcich rozdeľujúcich línií medzi jed- notlivými skupinami rôznej identity; 3. vykonávaní projektov: a) technická pomoc a cudzoštátni a miestni pracovníci na pomoc pri vykonávaní projektov; b) nákup a dodávka produktov alebo zariadení potrebných len na vykonávanie opatrení, vrátane výnimočných okol- ností a ak je to riadne overené, na nákup alebo nájom prie- storov; c) ak je to vhodné, podporu pre vyzdvihnutie charakteru opa- trení spoločenstva; c) podpory opatrení vytvárajúcich mierové riešenie skupino- vých záujmov, vrátane podpory budovania dôvery opa- trení súvisiacich s ľudskými právami a demokratizáciou na predchádzanie konfliktu a obnovu občianskeho mieru; 4. opatrení na monitorovanie, audit a hodnotenie opatrení spo- ločenstva; d) podpory medzinárodného humanitárneho práva a jeho dodržiavania všetkými stranami konfliktu; 5. aktivít na vysvetlenie cieľov a výsledkov týchto opatrení vše- obecnej verejnosti v daných krajinách a administratívnu a technickú pomoc, obojstranne výhodnú pre Komisiu a pri- jímajúcu stranu. 01/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 85 KAPITOLA II Článok 8 Postupy pre vykonávanie pomoci Článok 5 1. Pomoc nebude pridelená partnerom uvedeným v článku 5 ods. 1, ak nebudú v súlade s rozdelením a vykonávaním podmie- nok stanovených Komisiou, s ktorou budú zmluvne zaviazané. 1. Partneri oprávnení na financovanie podľa tohto nariadenia sú regionálne a medzinárodné organizácie, mimovládne organizácie, národné, regionálne a miestne orgány a úradné agentúry, organi- zácie založené spoločenstvom a inštitúty a prevádzkovatelia vo verejnom alebo súkromnom sektore. 2. Aktivity podporované spoločenstvom budú vykonávané v súlade s cieľmi stanovenými finančným rozhodnutím Komisie. 3. Financovanie spoločenstva poskytované na základe tohto nariadenia bude vo forme grantov. 2. Opatrenia financované spoločenstvom na základe tohto naria- denia budú vykonávané Komisiou buď na žiadosť partnera uve- deného v odseku 1, alebo na základe svojej vlastnej iniciatívy. 4. Kde budú opatrenia financované na základe tohto nariadenia predmetom finančných dohôd medzi spoločenstvom a prijíma- júcimi krajinami, budú takéto dohody určovať, že dane, poplatky a colné povinnosti nebude znášať spoločenstvo. Článok 6 Článok 9 Partneri oprávnení na pomoc spoločenstva uvedení v článku 5 ods. 1 musia mať svoje sídlo v tretej krajine, ktorá je oprávnená na pomoc spoločenstva na základe tohto nariadenia alebo v členskom štáte spoločenstva. Takéto sídlo musí byť účinným rozhodovacím centrom pre financované opatrenia na základe tohto nariadenia. Výnimočne môže byť sídlo v inej tretej krajine. 1. Účasť na výzvach na verejné súťaže a na udeľovanie zmlúv bude otvorená s rovnakými podmienkami pre fyzické osoby a právne subjekty prijímajúcej krajiny a členských štátov. Vo výni- močných a riadne oprávnených prípadoch môže byť rozšírená na iné krajiny. Článok 7 2. Dodávky budú pochádzať z členských štátov alebo z prijíma- júcej krajiny. Vo výnimočných a riadne potvrdených prípadoch môžu pochádzať z iných krajín. Bez toho, aby bolo dotknuté inštitucionálne a politické prostre- die, v ktorom partneri uvedení v článku 5 ods. 1 operujú, budú pri stanovovaní vhodností orgánu na prijímanie financovania zo strany spoločenstva brané do úvahy najmä nasledovné faktory: a) ich záväzok na obranu rešpektovania a podpory ľudských práv a demokratických princípov nediskriminačným spôsobom; b) ich skúsenosť v oblasti ľudských práv a demokratických prin- cípov; c) ich administratívne a finančné riadenie; d) ich technická a logistická kapacita v súvislosti s plánovaným opatrením; Článok 10 1. V záujme vzájomného súladu a komplementarity a pre maxi- malizáciu celkovej účinnosti opatrení Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi môže prijať akékoľvek potrebné koordinačné opatrenia. 2. V každom prípade na účely odseku 1 Komisia bude podporo- vať: a) zavedenie systému výmeny a systematickej analýzy informá- cií o opatreniach financovaných alebo zvažovaných na finan- cie medzi spoločenstvom a členskými štátmi; e) výsledky, ak je to relevantné, z predchádzajúcich uskutočne- ných opatrení, najmä opatrení financovaných spoločenstvom; b) koordináciu vykonávania opatrení na mieste prostredníctvom pravidelných stretnutí na výmenu informácií medzi zástup- cami Komisie a členských štátov v prijímajúcej krajine; f) ich kapacita vybudovať pracovný vzťah s inými prvkami občianskej spoločnosti v tretej krajine a priama pomoc miest- nym organizáciám zodpovedným v občianskej spoločnosti. c) koherentný prístup v súvislosti s humanitárnou pomocou a – ak je to možné – ochranou ľudských práv v rámci humanitár- nej pomoci. 86 SK Úradný vestník Európskej únie 01/zv. 3 KAPITOLA III Postupy pre vykonávanie opatrení ods. 2 zmluvy v prípade rozhodnutí, ktoré má Rada prijať na návrh Komisie. Hlasy zástupcov členských štátov v rámci výboru sú vážené spôsobom stanoveným v tomto článku. Pred- seda nehlasuje. Článok 11 Komisia prijme navrhované opatrenia, ak sú v súlade so stanovi- skom výboru. Finančná referenčná suma pre vykonávanie tohto nariadenia počas obdobia rokov 1999 až 2004 bude vo výške 150 miliónov EUR. Ročné vyhradené prostriedky budú schválené rozpočtovým orgánom v rámci limitov finančného výhľadu. Ak opatrenia nie sú v súlade so stanoviskom výboru, alebo ak nebude podané žiadne stanovisko, Komisia bezodkladne predloží Rade návrh súvisiaci s opatreniami, ktoré sa majú prijať. Rada roz- hoduje kvalifikovanou väčšinou. Článok 12 Ak Rada nerozhodne do uplynutia trojmesačnej lehoty od pred- loženia návrhu Rade, Komisia prijme navrhované opatrenia. Komisia ohodnotí, rozhodne a bude spravovať, monitorovať a hodnotiť opatrenia na základe tohto nariadenia v súlade s rozpočtovými a inými platnými postupmi. Bude stanovovať podmienky pre rozdeľovanie, mobilizáciu a vykonávanie pomoci na základe tohto nariadenia. Článok 13 1. Komisia v súlade s postupom stanoveným v článku 14 ods. 2 prijme: — rozhodnutia o opatreniach, pre ktoré financovanie na základe tohto nariadenia prevyšuje 1 milión EUR a iné modifikácie takýchto opatrení vedúce ku zvýšeniu o viac ako 20 % pôvodne dohodnutej sumy, — programy zamerané na poskytovanie koherentného rámca pre akciu v danej krajine alebo regióne, alebo v špecifickej oblasti, kde rozsah a komplexnosť potrieb, ktoré boli identi- fikované, budú zrejme pokračovať. 2. Komisia upozorní výbor uvedený v článku 14 o finančných rozhodnutiach, ktoré zamýšľa prijať v súvislosti s projektmi a pro- gramami vo výške menej ako 1 milión EUR. Upozornenie bude dané aspoň týždeň pred daním rozhodnutia. Článok 15 1. Komisia môže financovať naliehavé opatrenia až do maximál- nej výšky 2 miliónov EUR. Naliehavé opatrenia budú považované za potrebné v prípadoch naliehavej a nepredvídateľnej potreby, ktorá vznikne z náhleho nátlaku na demokratický proces alebo naliehavej krízy štátu, alebo výnimočného a okamžitého nebez- pečenstva ovplyvňujúceho celú populáciu alebo časť populácie krajiny a spôsobujúcu hrozbu pre základné práva a slobody jed- notlivca. 2. Ak opatrenia splnia tieto podmienky, Komisia bude konať po porade s členskými štátmi najúčinnejším spôsobom. Členské štáty majú päť pracovných dní, počas ktorých môžu zaslať námietky. Ak nie sú žiadne námietky, výbor uvedený v článku 14 na svo- jom ďalšom stretnutí preskúma danú otázku. 3. Komisia informuje výbor uvedený v článku 14 na jeho ďalšom stretnutí o naliehavých opatreniach financovaných na základe týchto ustanovení. Článok 14 Článok 16 1. Komisii pomáha „Výbor pre ľudské práva a demokraciu“, ďalej len „výbor“, stanovený v článku 13 nariadenia (ES) č. 975/1999. 2. Ak sa odkazuje na tento článok, zástupca Komisie odovzdá výboru návrh opatrení. Výbor vydá svoje stanovisku o návrhu v rámci lehoty, ktorú môže stanoviť predseda podľa naliehavosti veci. Stanovisko sa prijme väčšinou stanovenou v článku 148 Výbor môže preskúmať všetky všeobecné alebo špecifické záležitosti súvisiace s pomocou spoločenstva v danej oblasti a môže takisto zohrať užitočnú úlohu ako prostriedok pre zlepšenie koherencie ľudských práv a demokratizácie akcií Európskej únie smerom k tretím krajinám. Raz ročne preskúma plánovanie nasledovného rozpočtového roka alebo prediskutuje všeobecné usmernenia prezentované zástupcami Komisie pre opatrenia na základe tohto nariadenia, ktoré majú byť prijaté v nasledujúcom roku. 01/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 87 Článok 17 1. Komisia pravidelne hodnotí opatrenia financované spoločen- stvom na základe tohto nariadenia, aby zistila, či dosiahli svoje ciele a pripravuje usmernenia pre zlepšenie účinnosti následných opatrení. Komisia odovzdá výboru súhrn uskutočneného hodno- tenia, ktoré môže, ak to bude potrebné, preskúmať. Hodnotiace správy budú sprístupnené členským štátom na požiadanie. 2. Na žiadosť členských štátov Komisia s nimi môže hodnotiť výsledky opatrení spoločenstva a programy na základe tohto nariadenia. 2. Na záver každého rozpočtového roku Komisia odovzdá ročnú správu Európskemu parlamentu a Rade so súhrnom opatrení financovaných v priebehu daného roka. Súhrn bude obsahovať informácie súvisiace s agentúrami, s kto- rými boli opatrenia uvedené v článku 1 vykonávané. Správa bude takisto zahŕňať prehľad externého hodnotenia cvi- čení, ktoré môžu byť vedené a môžu – ak je to vhodné – navrho- vať špecifické opatrenia. Článok 18 Článok 20 Všetky zmluvy alebo finančné dohody uzatvorené na základe tohto nariadenia budú stanovovať najmä, že Komisia a Dvor audítorov môžu kontrolovať na mieste a v sídlach partnerov uvedených v článku 5 ods. 1 podľa zvyčajných postupov stanovených Komisiou na základe platných pravidiel a zvlášť pravidiel rozpočtového nariadenia uplatneného pre všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev. Článok 19 1. Do jedného mesiaca od svojho rozhodnutia Komisia infor- muje členské štáty o schválených opatreniach a projektoch, uve- die sumy, charakter opatrení, prijímajúcu krajinu a začlenených partnerov. Tri roky po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia Komisia odovzdá Európskemu parlamentu a Rade celkové hodnotenie opatrení tohto nariadenia, ktoré môžu byť sprevádzané vhodnými návrhmi súvisiacimi s budúcnosťou tohto nariadenia. financovaných spoločenstvom na základe Článok 21 Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretí deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Uplatňuje sa do 31. decembra 2004. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Luxemburgu 29. apríla 1999 Za Radu predseda W. MÜLLER