title: 2001/88/EF: Kommissionens beslutning af 21. april 1999 om statsstøtte fra Grækenland til to gødningsvirksomheder (EØS-relevant tekst) (meddelt under nummer K(1999) 1120)

eurovoc_concepts:
Greece
State aid
control of State aid
fertiliser industry
infringement of EU law

text: 1. 2. 2001 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 30/45 KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 21. april 1999 om statsstøtte fra Grækenland til to gødningsvirksomheder (meddelt under nummer K(1999) 1120) (Kun den græske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (2001/88/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — specifikke punkter i sagen. Svaret fra de græske myndigheder blev modtaget i et brev af 21. november 1997. under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 93, stk. 2, første afsnit, efter i overensstemmelse med nævnte artikel at have givet de interesserede parter en frist til at fremsætte deres bemærk- ninger (1), under henvisning til disse bemærkninger, og II ud fra følgende betragtninger: I Kommissionen blev gennem en klage gjort opmærksom på den støtte, de græske myndigheder har ydet til to gødningsvirksom- heder, nemlig Protypos Ktimatiki — Touristiki Ltd, også kendt som Moretco (Model Real Estate and Tourism Co. — herefter benævnt »PKT«), og Anonimi Eteria Biomihania Azotouhon Lipasmaton, også kendt som Nitrogen Fertiliser Industry og AEVAL (herefter benævnt »AEVAL«). Den 3. oktober 1996 besluttede Kommissionen at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 93, stk. 2, med hensyn til den pågældende støtte. De græske myndigheder blev ved brev af 16. oktober 1996 underrettet om, at proceduren var indledt. Kommissionen modtog deres svar i et brev af 7. januar 1997, som blev registreret den 15. januar. Ordlyden af brevet til de græske myndigheder blev offentlig- gjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende (2) og gav anledning til reaktioner fra tre interesserede parter, nemlig to europæiske brancheforeninger inden for den pågældende sektor og et handelskammer i en medlemsstat. I et brev af 23. september 1997 blev de interesserede parters synspunkter videregivet til de græske myndigheder, således at de kunne fremsætte deres bemærkninger dertil. I det pågældende brev anmodede Kommissionen ligeledes om yderligere oplysninger om visse (1) EFT C 82 af 14. 3. 1997, s. 5. (2) Se fodnote 1. A. STØTTEMODTAGERE PKT og Lipasmata Drapetsonas (LD) Ifølge de første oplysninger, Kommissionen fik stillet til rå- dighed, og som blev fremlagt, da proceduren blev indledt, hed PKT indtil 1992 Anonimi Elliniki Eteria Himikon Proiondon ke Lipasmaton (Græske Kemiske Produkter og Gødningsstoffer A/S — herefter benævnt »AEEHPL«). Dette selskab blev erklæret konkurs, da det ikke havde kunnet betale en udestående gæld på 18 mia. GRD til Grækenlands nationalbank (herefter benævnt »ETE« efter den græske forkortelse). Selskabets faste anlægsaktiver blev købt af »ETE« for 9 mia. GRD og brugt til oprettelsen af PKT. Samtidig afskrev banken den resterende ubetalte gæld på 9 mia. GRD. Aktiverne blev overført til PKT på visse betingelser; den vigtigste var, at PKT skulle videreføre gødningsfabrikken midlertidigt og senere tilbagebetale ETE det beløb, banken havde betalt for aktiverne. Ifølge de foreliggende oplysninger fortsatte fabrikken sin drift, og ETE gav den ubestemt betalings- frist for de første afdrag. Desuden var PKT i en vanskelig finansiel situation. Balancerne for 1994 og 1995, der omfatter de to første driftsår, viser, at tabene langt oversteg selskabets egenkapital med det resultat, at dets samlede nettosaldo det første år var negativ. Det næste regnskabsår blev også afsluttet med betydelige tab, selvom PKT pr. 30. november 1995 havde opgivet gødningsproduktionen, som blev overtaget af et nyoprettet datterselskab, nemlig Lipas- mata Drapetsonas (herefter benævnt »LD«). I 1995 registrerede LD tab på 1,3 mia. GRD, hvorved dets egenkapital kom ned på ca. – 1,2 mia. GRD. L 30/46 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 1. 2. 2001 AEVAL Ifølge de oplysninger, Kommissionen råder over, og som blev forelagt, da proceduren blev indledt, ejes AEVAL af Græken- lands landbrugsbank (herefter benævnt »ATE« efter den græske forkortelse), som kontrolleres af den græske stat. AEVAL har kørt med tab siden 1992. I 1993 var dets egenkapital praktisk taget nede på nul. Derefter blev egenkapitalen stærkt negativ som følge af yderligere tab. Der herskede tvivl om, hvorvidt selskabet kunne indfri sine kortfristede forpligtelser, og allerede i 1994 opstod der et alvorligt likviditetsproblem. B. STØTTEFORANSTALTNINGER Der er indledt procedure vedrørende følgende foranstaltninger: — ETE's afskrivning af ovennævnte gæld på 9 mia. GRD og udsættelse på ubestemt tid af betalingen af i det mindste første tilbagebetalingen af købsprisen på af 9 mia. GRD, som ETE har betalt afdrag — det lån på 500 mio. GRD, som ETE den 7. september 1995 ydede PKT, og den tilsvarende statsgaranti, der blev ydet den 18. oktober 1995 — det lån på 1,2 mia. GRD, som ETE ydede LD den 16. januar 1996, og den tilsvarende statsgaranti; det var hensigten, at det pågældende lån skulle dække selskabets tab i 1994 (500 mio. GRD) og 1995 (700 mio. GRD), selvom — og det bør bemærkes — selskabet på daværende tidspunkt endnu ikke var oprettet — det lån på 600 mio. GRD, som ETE også ydede LD i 1996, og den tilsvarende statsgaranti, som blev ydet den 30. juli 1996 — ATE's kapitaltilførsel på 1 mio. GRD til fordel for AEVAL og den støtte, det nationale elselskab ydede ved ikke at gennemtvinge på 4,5 mia. GRD udestående betalingen gæld af — det kvotesystem, der i 1995 blev taget i brug af Synel (en græsk organisation for markedsføring af gødning, som kontrolleres af den statsejede bank ATE) med henblik på at sikre en vis afsætning og omsætning for PKT/LD og AEVAL, som disse under normale markedsvilkår ikke ville kunne have opnået. III De interesserede tredjeparter har enstemmigt bakket Kommis- sionens standpunkt op og understreget, at EF-producenter stilles vanskeligt på det græske gødningsmarked på grund af den støtte, som visse lokale selskaber modtager fra staten. IV a) ETE har ikke afskrevet noget af AEEHPL's gæld. Selskabets aktiver, der blev sat under likvidation, er praktisk taget alle sammen allerede blevet afviklet. ETE blev anerkendt som kreditor både for fordringer, der tidsmæssigt lå forud for likvidationen, og med hensyn til lån, der blev ydet, mens selskabet blev afviklet. b) PKT's betaling af fabrikkens købspris fandt sted, efter at dets egenkapital var blevet forøget med et beløb svarende til hvert årligt afdrag, idet denne kapitalforøgelse blev dækket af aktionæren ETE. De første tre afdrag (1995- 1997) blev betalt på normal vis, og restbeløbet vil blive betalt på de aftalte forfaldsdatoer. Kommissionen har fået forelagt dokumentation for disse betalinger. c) De vanskeligheder, PKT og derefter LD blev konfronteret med, skyldtes Statsrådets annullering af regeringens tilla- delse til, at det daværende selskab AEEHPL kunne moderni- sere sit anlæg. Efter annulleringen gav staten ordre til, at visse produktionsenheder skulle sættes ud af drift af miljømæssige årsager (forurening i tæt befolket område). Dette medførte en produktionsnedgang på 50 %, og det betød igen, at der ikke kunne sælges tilstrækkeligt til at nå op på dækningspunktet. Formålet med ETE's lån og den græske stats garantier var at sætte selskabet i stand til at imødegå de driftsvanskelig- heder, det stod over for, efter at visse produktionsenheder var blevet nedlagt. Desuden arbejder fabrikken på et midler- tidigt grundlag, da præfekturet for Piræus har beordret, at den skal nedlægges definitivt senest den 31. juli 2000. Med andre ord var formålet med statens støtte at gøre virksom- heden i stand til at gennemføre en omstrukturering sidelø- bende med, at den af hensyn til miljøet gradvis nedskar produktionen. De græske myndigheder finder, at de pågældende støttefor- anstaltninger kan anses for at være forenelige med traktaten i kraft af de undtagelser, der indrømmes i artikel 92, stk. 3, litra a), og/eller litra c), samt fællesskabsrammebestemmel- serne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (3), navnlig punkt 3. 4, som omhandler driftsstøtte. d) Støtten berører ikke samhandelen mellem medlemsstater, idet Grækenlands andel af denne samhandel kun er minimal (mellem 0,4 og 1,1 %). e) Hvad angår AEVAL, forøgede dets hovedaktionær, ATE, i februar 1995 dets egenkapital, således at det kunne lancere en investeringsplan for at modernisere sine anlæg med henblik på at fremstille nye produkter. Selskabet håbede, at det ved at øge produktionen ville kunne forbedre sin finan- sielle resultater udeblev, og selskabet magtede ikke at imødegå sine finansielle vanske- til at ligheder; nedlægge virksomheden. Bankens bidrag kan ikke betragtes som en form for statsstøtte, eftersom banken ved at inve- stere i sine datterselskaber blot ville maksimere sit udbytte. i august 1997 var det således tvunget situation. De forventede De græske myndigheders holdning i proceduren kan resumeres således: (3) EFT C 72 af 10. 3. 1994, s. 3. 1. 2. 2001 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 30/47 f) Synel er et privatejet selskab. Det har ikke på noget tids- punkt (siden 1992, da gødningsmarkedet blev liberaliseret) pålagt de gødningsproducenter, som det modtager leve- rancer fra, nogen produktionskvoter. Betalingsbetingelserne er fastlagt ved aftale og kan variere, alt efter hvor store mængder gødning der købes. Synel er et landsdækkende selskab med kunder i hele Grækenland; den afgørende faktor i dets valg af leverandører er derfor den mest fordel- agtige fysiske beliggenhed. PKT/LD er således mere konkur- rencedygtige hvad angår omkostninger til transport af produkter til den centrale og sydlige del af Grækenland, idet konkurrenterne er etableret i den nordlige del af Græken- land. V A. SPØRGSMÅLET OM, HVORVIDT DER FORELIGGER STATS- STØTTE EFTER TRAKTATENS ARTIKEL 92, STK. 1 I denne sammenhæng er det nødvendigt at gennemgå de trans- aktioner, der er gennemført af ETE, den græske stat, ATE, det nationale elselskab og Synel. a) ETE's foranstaltninger Ifølge den klage, der er indgivet i denne sag, kontrolleres ETE indirekte af den græske stat. I en anden klage, der har perifer berøring med denne sag og hvori der også henvises til ETE's aktiviteter, skulle banken i alle henseender være identisk med den græske stat, idet dens aktier i vid udstrækning ejes af staten og af offentligretlige juridiske personer. Ifølge oplysningerne i den anden klage ejer staten ganske rigtigt kun ca. 5 % af bankens kapital; men 43,67 % ejes af holdingsel- skaber, som ejes af organisationer, der kontrolleres af staten. Derfor er statens samlede aktieandel 48,779 %. De resterende 51,221 % er fordelt mellem en lang række forskellige aktio- nærer, som ikke har reel kontrol over bankens drift. Ifølge samme kilde vælges bankens bestyrelse af generalforsam- lingen. Imidlertid udpeges mindst fire af de i alt 15 bestyrelses- medlemmer, nemlig bankens direktør og tre vicedirektører, som samtidig er henholdsvis formand og næstformænd for bestyrelsen, af regeringen, før de opstilles på generalforsam- lingen. Andre bestyrelsesmedlemmer repræsenterer offentlige interesser, f. eks. repræsenterer en biskop den græske kirke, som ifølge landets forfatning ikke er adskilt fra staten. Kommissionen har i andre sager (navnlig statsstøttesager NN 137/97 og NN 138/97 — Grækenland) anmodet de græske myndigheder om at oplyse, om ETE er et organ, som henhører under den offentlige eller den private sektor. Det fremgår af de modtagne svar, især svarene fra banken, at ETE i medfør af artikel 91 i lov nr. 1892/1990 ikke længere henhører under den offentlige sektor, eftersom staten hverken ejer hele kapi- talen eller en majoritet. Statens direkte deltagelse i bankens kapital andrager 5,097 %, mens statens deltagelse som helhed beløber sig til 49,194 %. De aktier, der ejes af den offentlige sektor, giver ikke nogen specielle rettigheder. frit af generalforsamlingen, Bestyrelsen vælges som også kontrollerer den. Alle bestemmelser, som gav staten ret til at udpege visse bestyrelsesmedlemmer, blev ophævet ved lov nr. 2076/1992. Denne lov ophævede ligeledes bestemmelserne med krav om, at organisationer fra den offentlige sektor på generalforsamlingen skulle repræsenteres ved finansministeriet, arbejdsministeriet osv. eller ved en fælles repræsentant. Følgelig fastholder de græske myndigheder, at det ikke længere kan fremføres, at de aktiviteter, bankens styrende organer udfører, er statslige aktiviteter. Bankens beslutninger kan derfor ikke betragtes som statsstøtte. Kommissionen tager hensyn til sammensætningen af bankens kapital, hvoraf størsteparten ejes af den private sektor. I og med at det ikke fremgår af nogen af de oplysninger, den har fået forelagt, at størsteparten af ETE's bestyrelsesmedlemmer er repræsentanter konkluderer Kommissionen, at banken ikke kontrolleres af den græske stat. offentlige sektor, den for De beslutninger, bestyrelsen træffer, er derfor ikke omfattet af traktatens artikel 92, stk. 1. Kommissionen underrettede alle- rede den 24. april 1997 i forbindelse med en anden sag de græske myndigheder om denne konklusion. Følgelig kan hverken den eventuelle afskrivning af gæld på 9 mia. GRD til fordel for AEEHPL eller den eventuelle udsættelse af PKT's gældsbetaling til ETE (som ifølge de græske myndigheder ikke har fundet sted) betragtes som statsstøtte. Kommissionen kan derfor afslutte proceduren hvad angår disse spørgsmål og de lån, der er ydet til PKT og LD. Det skal dog stadig undersøges, hvorvidt banken ville have ydet lån til de pågældende to virk- somheder, hvis der ikke var blevet stillet nogen statsgarantier. b) Statens garantier til fordel for PKT og LD Disse garantier blev tilstået ved ministerielle afgørelser af 16. oktober 1995 og 16. januar og 23. juni 1996 og blev offentlig- gjort i den græske lovtidende (4). Da der var tale om ad hoc- foranstaltninger, begunstiger de visse virksomheder eller visse produktionsenheder i den i EF-traktatens artikel 92, stk. 1, omhandlede forstand. for ikke er blevet stillet nogen garanti De græske myndigheder har under sagens forløb forsikret om, at der lånet på 500 mio. GRD i 1995. Myndighederne har fremlagt et brev af 7. oktober 1997 fra finansministeriet til økonomiministeriet, hvoraf det fremgår, at garantien for det pågældende lån var blevet trukket tilbage, fordi det ikke var stillet nogen sikkerhed med 1. prioritet. Det må derfor konkluderes, at PKT ikke opnåede nogen statsgaranti lånet på 500 mio. GRD. for Følgelig kan Kommissionen afslutte proceduren vedrørende dette aspekt. De græske myndigheder har i deres bemærkninger under proceduren ikke afvist, at garantierne til fordel for PKT (doku- mentationen for, at de var blevet annulleret, blev først fremlagt senere) og LD udgjorde støtte. De mener, at de udgjorde drifts- støtte med henblik på at opfylde miljømæssige krav. (4) Ref. FEK 876 af 20. 10. 1995; FEK 34 af 19. 1. 1996; FEK 658 af 30. 7. 1996. L 30/48 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 1. 2. 2001 en beskeden andel De græske myndigheder fastholder ligeledes, at de pågældende bidrag fra staten ikke havde nogen virkninger for samhandelen mellem medlemsstaterne, eftersom Grækenland kun tegnede sig for som Kommissionen anførte det i forbindelse med indledningen af proceduren. Derfor kunne det (selvom de græske myndigheder i strid med deres egen argumentation ikke gør det) konklu- deres, at de pågældende foranstaltninger ikke udgør støtte efter traktatens artikel 92, stk. 1. af denne handel, således på handel Fællesskabets Dette argument er ikke holdbart. Grækenland har en — om end beskeden — andel af samhandelen inden for Fællesskabet, hvilket Kommissionen gjorde opmærksom på ved indledningen af proceduren. Kommissionen påviste, at der var tale om en betydelig gødningsmarked: 16,8 mio. tons i 1992 og 19,5 mio. tons i 1994. Græken- lands eksport til de øvrige medlemsstater androg (i mængde) 0,66 % af samhandelen inden for Fællesskabet i 1993 og 0,44 % i 1994. Stadig målt i mængde udgjorde Grækenlands import 1,1 % af samhandelen inden for Fællesskabet i denne sektor i 1993 og 0,89 % i 1994. Kommissionen konkluderede i sin analyse af gødningsmarkedet, at importen fra andre medlemsstater dækker mellem 10 og 15 % (afhængigt af vurde- ringerne) af landets behov. Handelens betydning er også blevet understreget af de tredje- parter, der har deltaget i proceduren. Ifølge en af de europæiske gødningsproducentsammenslutninger, der er involveret i denne sag, svinger Grækenlands import af gødning mellem 350 000 og 400 000 tons, hvoraf 150 000 tons vedrører den type gødning, der også produceres i Grækenland. Af disse 150 000 tons kommer 90 % fra medlemmer af ovennævnte sammen- slutning. Ifølge en anden producentsammenslutning, der er involveret i importerede Grækenland desuden 63 700 tons proceduren, gødning fra andre medlemsstater i 1996, hvilket svarer til ca. 5 % af det indenlandske forbrug. I og med at de græske myndigheder erkender, at LD tidligere eksporterede en del af sin produktion til de øvrige medlems- stater, konkluderer Kommissionen, at statens indgreb med henblik på at opretholde selskabet havde indvirkning på dets produktion og derfor også på dets eksport. Det betyder, at det pågældende indgreb fra statens side påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Hvad angår fordrejning af konkurrencevilkårene, fremgik det af den europæiske industriundersøgelse for 1997 (5), at samhan- delen med gødning i Vesteuropa faldt i første halvdel af 90'erne på grund af nedgang i forbruget og svagt stigende priser. De vesteuropæiske producenters finansielle situation blev forværret af den øgede import til EU og konkurrencen på de oversøiske markeder fra de central- og østeuropæiske producenters side. Dette førte til, at mange fabrikker hurtigere måtte omstruktu- reres eller nedlægges. Denne udvikling ses stadigvæk i visse medlemsstater. I 1983 beskæftigede Fællesskabets gødningsin- dustri 140 000 personer, mens tallet i 1995 var faldet til 20 000. Siden midten af 90'erne har industrien genvundet sin konkur- renceevne og er på ny i stand til teknisk og finansielt at forsyne det europæiske marked med de mængder og den kvalitet, der er efterspørgsel efter. Ifølge prognoserne vil markedet være stabilt i de kommende år. Denne tendens sås tydeligt i 1995, idet det af den europæiske industriundersøgelse for dette år (6) fremgik, at produktionen i løbet af de nærmeste år ville blive stabiliseret efter en årrække med overskydende produktionskapacitet og lav efterspørgsel. Eftersom statens indgreb har forsinket omstruktureringen af den pågældende industri i Grækenland, mens denne proces allerede har fundet sted eller er under gennemførelse i de andre medlemsstater, konkluderer Kommissionen, at støtten fordrejer konkurrencen. Dette synspunkt deles af de interesserede tredjeparter, som har fremsendt deres bemærkninger, og som også har understreget, at de konkurrencemæssigt er ugunstigt stillede i forhold til virksomheder, som modtager støtte, eftersom statens støtte gør det muligt for disse at fortsætte med at sælge med tab. Ifølge de tal, disse tredjeparter har fremlagt, og som de græske myndigheder ikke har anfægtet, forhindrede de vanskeligheder, PKT og LD stod over for, dem ikke (og heller ikke AEVAL) i at sælge deres produktion i 1994 og 1995 til priser, der lå 9-25 % under markedspriserne. Ifølge samme kilder skyldtes dette, at de pågældende virksomheder fulgte en fast politik, som bestod i systematisk at tilbyde lavere priser end de andre leverandører. Det må ikke glemmes, at dette punkt var et af de første, som fik klageren til at reagere i denne sag. Det konkluderes derfor, at støtten i form af statsgarantier påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Statsgaranti- erne til fordel for LD udgør følgelig statsstøtte i den i EF-trakta- tens artikel 92, stk. 1, omhandlede forstand. Selvom det alene på baggrund af denne analyse kan påvises, at de pågældende foranstaltninger er statsstøtte, har Kommis- sionen fundet det hensigtsmæssigt at tilføje en række bemærk- ninger til visse af de påstande, der er fremført af de græske myndigheder. De henviser nemlig til elementer, som kan lægges til grund for at antage, at de pågældende garantier ikke udgør støtte efter traktatens artikel 92, stk. 1. Men imidlertid fremsætter de ikke på noget tidspunkt udtrykkelige påstande om noget i den retning. De græske myndigheder fremfører i deres brev af 21. november 1997, at LD ved afviklingen rådede over aktiver, som efter salg på auktion var tilstrækkelige til at dække ikke alene selskabets gæld til ETE, men også dets gæld til tredjeparter. Endvidere beløb den objektive værdi af LD's faste ejendomme ifølge de græske myndigheder sig til 16,34 mia. GRD. Dette bekræftes i en erklæring til Piræus' skattemyndigheder. (5) Kontoret 1997. for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, (6) Kontoret 1995. for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer, 1. 2. 2001 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 30/49 aktiver, dvs. 9 mia. GRD. Denne erklæring stammer fra 1993 og er ikke i overensstem- melse med den købspris, ETE (eller PKT) i 1993 betalte for de pågældende Ifølge de græske myndigheder fandt ETE's ejendomserhvervelse sted på grundlag af et offentligt udbud. Derfor må det i dette tilfælde være udbudsværdien, som skal lægges til grund for en vurdering af markedsprisen i 1993. Det er i øvrigt også et beløb i denne størrelsesorden, som figurerer i PKT's balance. De græske myndigheder fremfører, at enhver pant i LD's faste ejendom i forbindelse med de lån, ETE har ydet LD, derfor uden vanskelighed dækkes af den objektive værdi af selskabets jordbesiddelser og anden fast ejendom. Endelig anfører de, at værdien af ETE's pant i LD's ejendom var på 5 mia. GRD. Endvidere bekræfter de græske myndigheder i deres brev af 7. januar 1997, at der aldrig har været noget problem med selska- bets kreditværdighed, idet det dog ikke er muligt at udlede, om der er tale om PKT eller LD; de fremfører, at selskabet takket være sin omsætning og de realisable aktiver, det kunne tilbyde som pant i fast ejendom, kunne opnå den fornødne driftska- pital fra en hvilken som helst bank. I betragtning af at de græske myndigheder på intet tidspunkt bekræfter, at den sikkerhedsstillelse, som LD kunne tilbyde, ville have gjort selskabet i stand til at opnå lån til dækning af tabene uden at søge tilflugt til en statsgaranti, kræver oven- stående spørgsmål nærmere kommentar. jord eller bygninger. LD råder For det første benytter LD, som udelukkende blev oprettet for at drive fabrikken, PKT's anlæg på leasingvilkår og er derfor ikke ejeren heraf. Dette fremgår af LD's balancer, som under posterne for fast ejendom ikke indeholder nogen referencer til ikke over 16,34 mia. GRD i form af faste anlægsaktiver. Det kan få én til at undre sig over, hvordan LD's beskedne faste anlægsaktiver (36 mio. GRD i 1995 og 40 mio. GRD i 1996), især da selskabets egenkapital er negativ, kunne være nok til at dække dets gæld (5,67 mia. GRD i 1995 og 7,5 mia. GRD i 1996). Tallene for omsætningsaktiverne var en anelse højere, men og stadig 4,5 mia. GRD i 1996). (4,45 mia. GRD i derfor 1995 høje ikke nok Det bør også bemærkes, at der, i modsætning til hvad der skete med statsgarantien for lånet på 500 mio. GRD til PKT, ikke er noget, der vidner om, at den græske stat krævede af LD, at der skulle stilles pant i al fast ejendom, der ejes af Drapetsona gødningsfabrikken. Det kunne antages, at PKT stillede sig som garant for LD, for eksempel ved at pantsætte en del af ovennævnte anlægsaktiver. Dette er hverken blevet bekræftet eller bevist af de græske myndigheder under proceduren. Man kan under alle omstæn- digheder undre sig over, hvordan PKT skulle have stillet en sådan garanti, da det ikke var rede til at tilbyde staten nogen sikkerhed til gengæld for statsgarantien for ovennævnte lån på 500 mio. GRD. Hvad angår ETE's pant i LD A/S's anlægsaktiver for en værdi af 5 mia. GRD, viser de dokumenter, de græske myndigheder har fremlagt, at tinglysningskontoret har bekræftet, at ETE den 17. juli 1995 havde pant for et tilsvarende beløb i PKT, og denne panteret var blevet registreret i 1994. Den pågældende panteret vedrører på ingen måde LD's anlægsaktiver, idet LD på davæ- rende tidspunkt endnu ikke var oprettet. De græske myndigheder forklarer også, at ETE's finansieringer af PKT og fra og med 1996 af LD fandt sted på grundlag af rent bankmæssige finans- og kreditkriterier. De betingelser (renter, garanti osv. ), der var knyttet til driftslånene, var dem, som ETE almindeligvis anvender over for selskaber med nogen- lunde samme kreditværdighed som den pågældende virk- somhed. Man kan undre sig over, hvad der var den økonomiske bevæg- grund for disse lån. Formålet med at yde driftsmidler til en virksomhed er i virkeligheden at gøre den i stand til at afvikle udestående gæld, og ikke at gennemføre omstruktureringer for at forbedre dets situation. Endvidere er det, i betragtning af den omstændighed, at der var planer om at nedlægge gødningsfa- brikken, tvivlsomt, om andre banker ville have ydet LD nogen form for langfristet lån. De græske myndigheder fremfører i deres brev af 21. november 1997, at Drapetsona-fabrikken med de garantier, der var opnået 1,2 mia. GRD og 0,6 mia. GRD, tog lån hos ETE svarende til disse beløb med henblik på at dække sine tab i 1994, 1995 og 1996. henholdsvis lån for på for selskabet. i at være garant Dette kræver en række nærmere kommentarer. For det første betyder det, at lånene først blev ydet efter, at staten havde indvilliget Ifølge de græske myndigheders brev af 21. november 1997 blev lånet på 1,2 mia. GRD ydet til LD den 16. januar 1996, dvs. samme dag, som den ministerielle afgørelse om tilståelse af garantien blev vedtaget. I denne afgørelse bruges der futurum, når der henvises til ydelsen af lånet, idet det hedder at »lånet vil blive ydet og tilbagebetalt i overensstemmelse med bestemmelserne i ETE's dokument af 7. september 1995 (…)«. Hvis LD kunne have opnået denne kapital på markedet uden en statsgaranti, er det mærkeligt, at ETE ventede indtil den 16. januar 1996, dvs. samme dag, som statsgarantien blev tilstået, mens lånebetingel- serne ifølge ovenstående citat havde været kendt siden den 7. september 1995. Det må endnu engang fremhæves, at LD på daværende tidspunkt endnu ikke eksisterede, idet det først blev oprettet den 30. november 1995. For det andet finder Kommissionen det temmeligt vanskeligt at tro, at ETE ikke tager hensyn til den finansielle og kreditmæs- sige situation i et selskab, som det tilbyder et lån, eller at hovedparten af ETE's kunder befinder sig i samme finansielle og kreditmæssige situation som LD. ETE bør ligesom enhver anden bank måle de finansielle risici, der er knyttet til et selskab i sådanne vanskeligheder, og justere de eventuelle låne- betingelser, således at der tages højde for disse risici. Derfor er det logisk, at ETE behandlede LD som andre selskaber, da den først havde modtaget en statsgaranti, som fjernede alle kreditorbankens risici. fuldstændigt L 30/50 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 1. 2. 2001 Det er ligeledes vanskeligt at tro på påstanden om, at LD ikke havde nogen problemer med at opnå et lån på normale markedsvilkår, eftersom selskabets regnskaber for 1996 viser, at det ikke havde kunnet betale en gæld på 3,76 mia. GRD, som forfaldt samme år. Den eneste logiske forklaring på denne situation skal findes i en note fra revisorerne til balancen for 1996, hvori det anføres, at hele beløbet på 3,76 mia. GRD var dækket af en statsgaranti. Det betyder, at 87,6 % af den kortfri- stede gæld til bankerne i 1996 var forfaldne beløb, der var garanteret af staten. Balancen for 1995 viser allerede, at LD havde store problemer med at tilbagebetale sine banklån, og at forfaldsdatoen for tilbagebetalingen af en gæld på 1,16 mia. GRD med en stats- garanti allerede var indtruffet. Denne gæld udgjorde alene 82 % af selskabets kortfristede bankgæld. Der er ikke noget, der vidner om, at den resterende kortfristede bankgæld ikke også var omfattet af en statsgaranti, hvilket heller ikke er blevet fremført af de græske myndigheder. medføre yderligere tab på grund af den manglende kapacitet til at opnå en tilstrækkelig stor afsætning til at nå op på dækningspunktet. Det er forståeligt, at aktionærbanken, ETE, under de givne omstændigheder hellere ville yde LD statsgaran- terede lån end omstrukturere selskabets kapital, eftersom banken i førstnævnte tilfælde ikke løb risikoen for noget inve- steringstab. Kommissionen kan på grundlag af selskabets balancer og afgø- relserne om tilståelse af garantierne ikke udelukke, at statsga- rantierne for de lån, LD opnåede, er blevet helt eller næsten fuldstændigt aktiveret. I afgørelserne om tilståelse af garantierne fastsættes det, at staten forpligter sig til at betale ETE ethvert afdrag på lånet, som ikke betales inden for to måneder efter forfaldsdatoen. Som nævnt ovenfor havde LD ifølge balancen for 1996 forfalden gæld på 3,76 mia. GRD (inklusive renter) bestående af statsgaranterede lån. c) Forøgelsen af AEVAL's kapital og gælden til det nationale elsel- På baggrund af ovenstående finder Kommissionen, at de græske myndigheder ikke har godtgjort, at LD kunne have opnået lån til dækning af sine driftstab i 1994, 1995 og 1996 uden en garanti fra den græske stat. i) Følgelig berører de pågældende garantier samhandelen mellem medlemsstaterne og fordrejer konkurrencen. Garantierne satte gødningsfabrikken i stand til at overvinde de driftsvanskelig- heder, den stod over for, idet den nedskæring af produktions- kapaciteten, som staten havde påtvunget den, gjorde det umuligt for den at sælge tilstrækkeligt til at nå op på dæknings- punktet. De pågældende garantier hindrer således, at der gennemføres en naturlig omstrukturering af denne industri i Grækenland (en proces, som allerede har fundet sted i de fleste af de andre medlemsstater), i og med at de midlertidigt og kunstigt holder live i et selskab, som er ude af stand til at opnå udbytte, og som uigenkaldeligt skal sættes ud af drift i 2000. Dertil kommer, at den kunstige opretholdelse af PKT og LD gør det umuligt for andre nationale producenter eller EF-producenter at få deres del af markedet. De pågældende garantier udgør derfor støtte i den i traktatens artikel 92, stk. 1, omhandlede betyd- ning. De græske myndigheder har under proceduren ikke kunnet godtgøre, at LD ville have været i stand til uden statsgaranti at opnå lån til dækning af driftstabene i 1994, 1995 og 1996, som primært skyldtes den ekstremt vanskelige finansielle situa- tion, som det støttemodtagende selskab befandt sig i. Der er fremkommet nogen under undersøgelsesproceduren ikke elementer, som kan vende det synspunkt, der blev fremsat ved indledningen af proceduren, nemlig at støtten er sammenfal- dende med garantibeløbene minus den provision på 1 % af lånebeløbet, som blev betalt for at opnå garantien. Der er ikke nogen privatperson, som ville have fortsat med at investere i en underskudsgivende aktivitet uden en garanti fra staten, og især ikke i en tidsbegrænset aktivitet, der ville skab egenkapital februar 1995 forøgede AEVAL's hovedaktionær, ATE, I selskabets 1 mia. GRD (1 000 000 041 GRD ifølge balancen for 1995), således at selskabet kunne gennemføre et investeringsprogram med henblik på at modernisere anlægget og fremstille nye produkter. med De græske myndigheder fremlægger denne transaktion som en normal handelstransaktion. Investeringsprogrammet omfattede installation af mekanisk udstyr til automatisering af sækkefyldningen og bygning af en lagerbygning til rå- og hjælpematerialer. Selskabet håbede på denne måde at forbedre sin finansielle situation gennem en produktions- stigning. De græske myndigheder indrømmer imidlertid, at programmet mislykkedes, og at den pågældende operation var et forkert valg fra ATE's side. Hvis det skal konkluderes, at den pågældende kapitaltil- førsel ikke var statsstøtte, skal det først bevises, at ATE handlede som en privat investor under normale markeds- vilkår. De principper, der anvendes for at fastslå, om en statsejet virksomhed handler som en privat investor under normale markedsvilkår, findes i Kommissionens meddelelse til medlemsstaterne om anvendelsen af EØF-traktatens artikel 92 og 93 og af artikel 5 i Kommissionens direktiv (om gennemskueligheden af de økono- 80/723/EØF (7) miske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offent- lige virksomheder) på offentlige virksomheder i fremstil- lingssektoren. Det fremgår af en undersøgelse af AEVAL's regnskaber, at det pågældende selskab har haft tab i hvert fald siden 1992 og frem til 1996, som er det seneste år, for hvilket Kommissionen råder over en kopi af balancen. Der er dog ikke noget, som tyder på, at ATE som investor kunne have forventet et tilfredsstillende udbytte af sin investering, i og med at banken i mange år havde ladet selskabets situation forværres uden at gribe ind. (7) EFT C 307 af 13. 11. 1993, s. 3. 1. 2. 2001 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 30/51 Kommissionen har ikke hverken fra de græske myndig- heder eller ATE modtaget nogen detaljeret rationaliserings- plan, som banken skulle have udarbejdet for at genoprette AEVAL's langsigtede rentabilitet, og som ville have vist, at ATE's investering ville give afkast. De græske myndigheder har kun sendt en kopi af en undersøgelse, som industrimi- nisteriet foretog i 1994 vedrørende produktiviteten hos de fire gødningsfabrikker i Grækenland. I denne undersøgelse er der opstillet en liste over AEVAL's problemer og en række eventuelle løsninger herpå. Som problemer nævnes bl. a. , at en del af produktionsenhe- derne var blevet nedlagt og havde standset deres drift i 1991, at afsætningen efter produktionsstigningen i 1992 var for beskeden til, at der kunne opnås nulpunktsomsæt- ning, og vigtigst af alt, at selskabet havde en gæld på 4,5 mia. GRD, som det nationale elselskab krævede tilba- gebetalt. omstrukturere det. Banken besluttede imidlertid først to år senere, i november 1995, at omstrukturere kapitalen hos datterselskabet AEVAL. Denne kapitalforøgelse synes ikke at være tilstrækkelig til at opnå større ændringer i selskabets finansielle situation, eftersom den kun svarer til en fjerdedel af de samlede tab, ikke vil kunne forbedre egenkapitalsituationen så meget, at man undgår, at artikel 47 anvendes på selskabet, hvis egen- kapital fortsat er stærkt negativ, og endelig dækker den kun lige forskellen mellem selskabets omsætningsaktiver og dets passiver. Desuden er bidraget ikke stort nok til at dække omkostningerne til moderniseringen af anlægget som anslået af de græske myndigheder i ovennævnte undersø- gelse. Og endelig bør det bemærkes, at ATE's investe- ringsprogram, græske myndigheder som de beskriver det, ikke omfatter andet og mere end at øge salget af gødning, uden at der tilsyneladende er taget hensyn til nogen af de andre punkter i den pågældende undersøgelse. således anslået forbedre (omkostninger salgstallene på hjemmemarkedet, Hvad angår løsningerne, blev det i undersøgelsen anbefalet at opretholde anlægget (omkostninger anslået til 350 mio. GRD) og modernisere det til 3,6 mia. GRD), at løse ammoniakforsyningsproblemerne, at i lave transportomkost- områder, der kunne forsynes til ninger, at indgå en aftale med Synel for at sikre en vis afsætningsmængde og endelig at søge at nå til aftale med det nationale elselskab, eftersom kravet om, at selskabet skulle tilbagebetale gælden, ville betyde, at det skulle hæve sine priser på gødning og dermed ville være tvunget til at nedlægge virksomheden. især tallet negativt Som følge af disse vanskeligheder var selskabets egenkapi- talstilling ved udgangen af 1993 stadig kun svagt positiv, dvs. 1,6 mio. GRD ud af en samlet kapital på 3,37 mia. (ca. GRD. Ved udgangen af 1994 var – 800 mio. GRD) og ved udgangen af 1995 også stadigt negativt (ca. – 500 mio. GRD) til trods for, at der var foretaget ovennævnte kapitalforøgelse. Ved udgangen af 1996 var – 1,4 mia. GRD. Baggrunden for denne udvikling var en ophobning af tab i løbet af de forskellige regnskabsår. Selskabets situation forværredes synligt, indtil det i 1997 blev sat under likvida- tion (8). egenkapitalen nede på Ifølge de balancer, Kommissionen har kopier af, har artikel 47 i lov nr. 2190/1920 været anvendt på AEVAL mindst siden 1992. I denne artikel fastsættes det, at bestyrelsen skal indkalde til generalforsamling inden for seks måneder efter handelsårets afslutning, hvis selskabets samlede egen- kapital udgør mindre end halvdelen af dets nominelle kapital. Generalforsamlingen skal så beslutte, om selskabet skal afvikles, eller om der skal træffes andre foranstalt- ninger. Det betyder, at ATE siden midten af 1993 skulle have afviklet AEVAL eller truffet foranstaltninger for at ikke råmaterialer, Det bør også bemærkes, at formålet med kapitaltilførslen, ifølge de oplysninger Kommissionen råder over (9), var at finansiere køb af at modernisere til dels af oplysningerne i anlægget. Dette bekræftes balancen for 1995, hvor det i en note er anført, at produk- tionsomkostningerne var steget med 800 mio. GRD i forhold til 1994, mens forøget med 200 mio. GRD. I samme periode blev udstyr og maskiner forøget med 34 mio. GRD og bygninger og opførelser med ca. 100 mio. GRD. Hvis dette er fortolket korrekt, vil det udgøre et yderligere argument synspunkt, at formålet med kapitaltilførslen ikke var at ændre selskabets struktur ved at rationalisere dets udgifter, men at søge at opretholde fabrikkens drift og øge produktionen. reserverne var for det Under alle omstændigheder var ATE's kapitaltilførsel i AEVAL ikke nok til at genoprette selskabets rentabilitet, og Kommissionen er ikke blevet underrettet om nogen anden rationaliseringsforanstaltning, som aktionærerne skulle have vedtaget efter græsk lovgivning og i overensstemmelse med retningslinjerne i rapporten fra industriministeriet. Den omstændighed, at der ikke blev taget nogen yderligere foranstaltninger, kan meget vel være årsagen til, at selskabet gik konkurs. Eftersom statsbanken ATE lod AEVAL's finansielle situation forværres uden at gribe ind i mindst to år, og dens foran- staltning (da det blev besluttet at gribe ind) ikke var tilstrækkelig til at genoprette selskabets rentabilitet, må det konkluderes, at banken ikke handlede som en privat investor under normale markedsvilkår. Følgelig må kapital- forøgelsen på 1 mia. GRD af AEVAL's kapital betragtes som statsstøtte efter den i traktatens artikel 92, stk. 1, anførte betydning. (8) Ifølge Fertilizer Week af 23. 3. 1998, satte kuratoren AEVAL til salg i begyndelsen af 1998. (9) Fertilizer Week af 12. 6. 1995. L 30/52 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 1. 2. 2001 ii) Hvad angår de foranstaltninger, der blev truffet af det natio- nale elselskab for at sikre betalingen af de penge, AEVAL skyldte (anslået til 4,5 mia. GRD, inklusive renter), har de græske myndigheder meddelt, at kreditor har benyttet alle de retsmidler, der er hjemlet i loven. Gælden stammer fra elforbruget fra 1989 til 1991. I 1990 anlagde det nationale elselskab sag mod AEVAL ved Athens førsteinstansret. De græske myndigheder har under nærvæ- rende procedure oplyst, at sagen blev behandlet i december 1995, men at retten endnu ikke havde truffet nogen afgø- relse (10). Endvidere gik det nationale elselskab til de græske domstole og indgav en begæring om beskyttelsesforanstaltninger mod AEVAL. I 1993 fik elselskabet registreret en panteret på AEVAL's ejendom til en værdi af 4 mia. GRD. AEVAL har nu afviklet en del af sin gæld, svarende til ca. 800 mio. GRD, for perioden fra april til december 1991. I lyset af ovenstående skridt konkluderes det, at det natio- nale elselskab har truffet de fornødne foranstaltninger for at sikre opkrævningen af de penge, AEVAL skylder det. Kommissionen kan derfor afslutte proceduren med hensyn til dette spørgsmål. d) Synels foranstaltninger I de kontrol. statsbanken ATE's Før proceduren blev indledt, oplyste klageren, at Synel var under oplysninger, Kommissionen fik forelagt efter indledningen af proceduren, gjorde klageren det klart, at denne kontrol kun var delvis. Kommissionen har i en tidligere afgørelse fra 1992 (11) vedrø- rende støtte til Synel fundet, at det for 30 % vedkommende var kontrolleret af ATE og for 70 % vedkommende af landbrugs- sammenslutninger. I forbindelse med denne procedure har de græske myndigheder oplyst, at Synel fortsat er en privat virk- somhed, og derfor henhører de foranstaltninger, Synel træffer, ikke under anvendelsesområdet for EF-traktatens artikel 92, stk. 1. Den omstændighed, at Synel tilbyder sine leverandører forskel- lige betalingsbetingelser afhængigt af den mængde gødning, der købes, og leverandørernes fysiske lokalisering, er ikke i strid med markedsvilkårene. Den konkurrencefordrejning, som klageren henviser til, ligger helt klart i den omstændighed, at visse sælger deres produkter med tab. leverandører, herunder navnlig PKT, Dette bekræftes af en af de interesserede tredjeparter, som under proceduren har fremsat bemærkninger, og som fast- holder, at Synels salgspriser på hjemmemarkedet har direkte tilknytning til de priser, leverandørerne kræver. Kommissionen forbeholder sig ret til at undersøge dette punkt i medfør af andre bestemmelser i traktaten. VI I og med at det er blevet bevist, at statsgarantierne til LD og kapitaltilførslen til AEVAL udgør statsstøtte efter EF-traktatens artikel 92, stk. 1, skal det nu undersøges, om de er lovlige og forenelige med fællesmarkedet. Alle ovenstående støtteforanstaltninger blev tilstået to virksom- heder, uden at Kommissionen forudgående var blevet under- rettet herom, hvilket er i strid med traktatens artikel 93, stk. 3. Støtteforanstaltningerne er derfor ulovlige. Spørgsmålet om, hvorvidt støtten til LD er forenelig med fællesmarkedet Der er tale om to støtteforanstaltninger i form af to statsgaran- tier for lån på henholdsvis 1,2 mia. GRD og 600 mio. GRD. a) Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyt- telse De græske myndigheder finder, at de pågældende støtteforan- staltninger er forenelige med disse rammebestemmelser (12), navnlig punkt 3. 4. Heri fastsættes det, at Kommissionen kan tillade undtagelser fra den generelle regel om, at den ikke godkender driftsstøtte, der frigør virksomhederne for omkost- ninger ved forurening eller gener forårsaget af dem selv. Sådanne undtagelser kan indrømmes i forbindelse med f. eks. affaldsforvaltning og miljøskattelempelser. I sådanne tilfælde må støtten kun kompensere for de ekstra produktionsomkost- ninger, der påløber i forhold til de traditionelle omkostninger, og bør derfor være midlertidig og i princippet degressiv, således at der skabes et incitament til at mindske forureningen eller at fremme en mere effektiv ressourceudnyttelse. Ved indledningen af denne procedure fremførte de græske myndigheder i deres bemærkninger (i et brev af 7. januar 1997), at eftersom fabrikken kun kører midlertidigt, var formålet med statens bidrag af miljømæssige årsager at dække visse faste driftsomkostninger, idet det er staten selv, som har beordret en permanent nedskæring af produktionen. De græske myndigheder mener, at disse faste omkostninger beløber sig til 1,5 mia. GRD om året og er knyttet til miljøbe- skyttelsesanlæggets drift (filtre, spildevandsbehandling, bort- skaffelse af fast affald: 300 mio. GRD), indkøb af væsentlige materialer og reservedele til vedligeholdelsen på kort sigt (300 mio. GRD) og personaleomkostninger (900 mio. GRD). Disse omkostninger reduceres næsten ikke i forbindelse med produktionsnedskæringen. fremfører endvidere, at selskabet De græske myndigheder desuden skar ned på sit personale: I 1995 var der 820 ansatte, i 1996 520 ansatte og i 1997 kun 450 ansatte. Med andre ord var formålet med støtten ikke at opretholde en eller anden form for kunstig bæredygtighed for et uproduktivt selskab, men at omstrukturere det som led i produktionsnedskæringen af miljømæssige årsager, indtil det til sidst skulle nedlægges fuldstændigt. Nedlægningen skal efter planen finde sted inden for 3-5 år. (10) Brev fra de græske myndigheder af 21. 11. 1997. (11) EFT C 266 af 15. 10. 1992, s. 5. (12) Se fodnote 3. 1. 2. 2001 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 30/53 De græske myndigheder oplyste i deres brev af 21. november 1997, at det ved afgørelse truffet af præfekturet for Piræus den 18. juni 1997 blev beordret, at den endelige nedlukning skal finde senest den 31. juli 2000. Ifølge dette brev var formålet med støtten at dække tab som følge af den 50 % nedskæring, som myndighederne havde beordret, og at åbne mulighed for en gradvis personaleafgang. Ifølge afgørelserne om tilståelse af statsgarantierne er formålet med lånene og garantierne at dække tabene i de successive regnskabsår. Den undtagelse, de græske myndigheder påberåber sig, kan ikke anvendes i det foreliggende tilfælde. Sagen er den, at myndighedernes krav om, at de forurenende enheder skulle lukkes, i forhold til de traditionelle omkostninger, således som det kræves i rammebestemmelserne. ekstra produktionsomkostninger ikke medførte Det kan heller ikke anføres, at støtten er degressiv, således at der skabes et incitament til at mindske forureningen eller at fremme en mere effektiv ressourceudnyttelse. De pågældende omkostninger vil ikke fremover blive mindsket i takt med, at der indføres en mindre forurenende produktionsmetode, da der slet ikke er planer om at indføre en sådan metode. Under alle omstændighederne er formålet med støtten at dække selskabets faste driftsomkostninger, ikke de ekstra omkostninger som følge af mere forurenende aktivitetsformer med henblik på gradvist at mindske dem. Desuden er der ikke noget, der tyder på, at støtten er degressiv, hvis formålet er at dække selskabets faste omkostninger. I dette tilfælde skyldes fabrikkens problemer, at den produkti- onsnedskæring, staten på grund af forureningen har krævet, ikke er blevet ledsaget af nogen form for omstrukturering af selskabets virksomhed for at tage hensyn til de nye driftsvilkår. En sådan omstrukturering ville ganske vist have været for- målsløs, eftersom det siden PKT blev oprettet i 1993 åbenlyst har været hensigten, at fabrikken skulle nedlægges fuldstændigt i løbet af de kommende år. b) Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (13) Selvom de græske myndigheder ikke påberåber sig ovennævnte rammebestemmelser, henviser de til mange mislykkede forsøg på at omstrukturere Drapetsona-fabrikken og til dennes vanskeligheder. Så det kan ikke udelukkes, at de — i det mindske indirekte — henviser til disse rammebestemmelser. PKT's datterselskab LD, som blev oprettet i november 1995, overtog PKT's aktiviteter inden for gødningsproduktion, mens PKT selv tog sig af forretninger med fast ejendom. PKT er stadig ejer af anlægget, som det lejer til LD. Selvom LD blev oprettet i november 1995, offentliggjorde det regnskaber for hele perioden fra den 31. januar til den 31. december 1995. Dets omsætning svarer stort set til den omsætning, PKT opnåde mellem den 9. marts 1993 og den 31. december 1994. LD overtog tilsyneladende en del af PKT's passiver, men ikke dets aktiver. På den baggrund nærer Kommissionen tvivl om, hvor- vidt LD, som kun overtog en ikke nærmere fastlagt andel af PKT's passiver, kan anses for at være et kriseramt selskab i den betydning, der er fastlagt i ovennævnte rammebestemmelser. for at være kriseramt, mener Og selvom det blev anset (13) EFT C 368 af 23. 12. 1994, s. 12. Kommissionen (kun subsidiært), at betingelser for at vurdere, om støtten er forenelig, opfyldt. rammebestemmelsernes ikke er LD arvede en ikke nærmere angivet del af PKT's finansielle byrder og fortsatte med at udvise tab, idet dets driftsomkost- ninger ikke dækkede den reelle omsætning. Dertil kom, at LD's gæld blev stadig større. Således udviste LD i regnskabsåret 1995 et tab på 1,3 mia. GRD, og dernæst ca. 2,5 mia. GRD i 1996. Selskabet har i hele sin levetid været omfattet af artikel 47 i ovennævnte lov nr. 2190/1920, eftersom det på intet tidspunkt udviste en positiv nettosaldo. Selskabet blev endelig afviklet i august 1997. Den støtte i form af statsgarantier, der her undersøges, kan, da den ikke kun er begrænset til, hvad der er af væsentlig betyd- ning for virksomhedens drift, men også omfatter en del af de faste omkostninger og/eller driftstabene, ikke betragtes som redningsstøtte i overensstemmelse med rammebestemmelserne, også selvom formålet er at opretholde det støttemodtagende selskabs rentabilitet. Under alle omstændigheder overskrider støtten langt den tids- begrænsning (almindeligvis seks måneder) for udarbejdelse af rationaliseringsforanstaltninger, der er fastlagt i de pågældende rammebestemmelser. I dette specifikke tilfælde dækkede garan- tierne lån for en periode på to et halvt år i første tilfælde og halvandet år i andet tilfælde, og i løbet af disse perioder blev der ikke udarbejdet nogen som helst form for rationaliserings- foranstaltninger; fald er Kommissionen ikke blevet i hvert underrettet om nogen tiltag i den retning. Endelig skal redningsstøtte være en exceptionel foranstaltning. I dette tilfælde blev foranstaltningen imidlertid gentaget mindst én gang med henblik på at dække tabene i de successive regnskabsår. Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt støtten kan betragtes som omstruktureringsstøtte, at Kommissionen ikke blev underrettet om nogen omstrukture- ringsplan, som skulle have gjort det muligt at genoprette fabrikkens langsigtede rentabilitet. fremhæves, bør det Endvidere fremgår det af oplysningerne i de græske myndighe- ders brev af 7. januar 1997, at beslutningen om endeligt at nedlægge fabrikkens drift allerede var taget, før præfekturet for Piræus traf sin afgørelse herom den 18. juni 1997. Allerede før afgørelsen var truffet, anføres det i ovennævnte brev som en kendsgerning, at fabrikken kun fungerede på et midlertidigt grundlag indtil den forventede nedlægning af aktiviteterne i løbet af 3-5 år. De græske myndigheder og klageren er begge enige om mindst et punkt, nemlig at PKT's hensigt var at udnytte grundene til bebyggelse. Købet af den grund, som fabrikken ligger på, må logisk set hænge sammen med PKT's erhvervsmæssige mål, og PKT ønskede at bruge den jord, som fabrikken var bygget på. Derfor giver det ingen mening at henvise til den langsigtede rentabilitet hos den virksomhed, der forvaltede fabrikken (LD), eftersom virksomheden selv allerede var i en yderst vanskelig situation, og der allerede var planer om at nedlægge driften og afvikle selskabet. At LD i 1997 blev sat under likvidation, synes at være en naturlig følge af den situation, virksomheden befandt sig i. L 30/54 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 1. 2. 2001 Eftersom betingelsen om, at Kommissionen skulle forelægges en omstruktureringsplan med henblik på at genoprette selska- bets rentabilitet, ikke er opfyldt, er der ingen grund til at kigge på de øvrige betingelser i rammebestemmelserne. Støtten i form af garantier kan således ikke anerkendes som omstruktu- reringsstøtte. c) Driftsstøtte Den pågældende støtte kan heller ikke betragtes som regional investeringsstøtte, eftersom formålet ikke var at foretage en produktiv investering. Derfor må den betragtes driftsstøtte. Der må kun ydes driftsstøtte i de områder, der er anført i traktatens artikel 92, stk. 3, litra a). Denne artikel dækker hele Grækenlands område. Kommissionen accepterer i sin medde- lelse vedrørende metoden for anvendelse af EØF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra a) og c), på regionalstøtte (14), at der kan ydes driftsstøtte på visse betingelser, nemlig: i) i støtten skal være tidsbegrænset og sigte på at overvinde regioner i strukturgivne handicap for omfattet af artikel 92, stk. 3, virksomheder litra a) ii) støtten skal ydes for at fremme en varig og afbalanceret udvikling af den økonomiske aktivitet og må ikke føre til nogen overskydende produktionskapacitet i bestemte sektorer på fællesskabsplan, således at det deraf følgende sektormæssige problem for Fællesskabet bliver alvorligere end det oprindelige regionale problem iii) støtten skal ydes under overholdelse af de specifikke regler vedrørende støtte til virksomheder i vanskeligheder iv) Kommissionen skal forelægges en årsberetning om støt- teaktiviteterne i denne forbindelse, med oplysning om de samlede udgifter fordelt efter støttetype og med angivelse af de berørte sektorer v) støtte til fremme af eksport til andre medlemsstater er udelukket. Det fremgår af ovenstående bemærkninger til muligheden for at anvende Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, at den tredje betingelse helt klart ikke er opfyldt. Det er også tvivl- somt, hvorvidt støtten ville kunne fremme en bæredygtig og afbalanceret udvikling af den økonomiske aktivitet, i betragt- ning af at virksomhedens situation tydeligvis ville blive forringet som følge af den manglende omstrukturering, også selvom der i disse overvejelser ikke tages hensyn til den omstændighed, at der var bebudet nedlægning af fabrikken. Eftersom støtteforanstaltningerne i form af garantier til LD for lån på henholdsvis 1,2 mia. GRD og 600 mio. GRD ikke kan betragtes som driftsstøtte, kan de ikke nyde fordel af undta- gelsen i traktatens artikel 92, stk. 3, litra a). De kan heller ikke komme ind under undtagelsen efter artikel 92, stk. 3, litra b), da de ikke har til formål at fremme virkeliggørelsen af et vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse. Endvidere kan den pågældende støtte ikke være omfattet af den undtagelse, der er fastsat i artikel 92, stk. 3, litra c), da den ikke opfylder betingelserne for at blive anerkendt som støtte til (14) EFT C 212 af 12. 8. 1988, s. 2. redning eller omstrukturering af kriseramte virksomheder. Og endelig er den ikke berettiget til undtagelse efter artikel 92, stk. 3, litra d), eftersom den ikke har til formål at fremme kulturen og bevare kulturarven. De undtagelser, der er omhandlet i traktatens artikel 92, stk. 2, kan heller ikke komme på tale, eftersom støtten ikke blev ydet til enkelte forbrugere eller med henblik på at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller usædvanlige begivenheder. Derfor er den pågældende støtte ikke forenelig med fællesmar- kedet. Spørgsmålet om, hvorvidt støtten til AEVAL er forenelig med fællesmarkedet af 1993 stadig regnskabsåret Som anført ovenfor var selskabets egenkapitalsituation ved udgangen positiv med 1,6 mia. GRD sammenholdt med en nominel kapital på situationen 3,37 mia. GRD. Ved udgangen af 1994 var negativ (ca. – 800 mio. GRD), og ved udgangen af 1995 var den til trods for ovennævnte kapitalforøgelse stadig negativ (ca. – 500 mio. GRD). Ved udgangen af 1996 var den negative nettosaldo på – 1,4 mia. GRD Følgelig må den pågældende virksomhed betragtes som kriseramt i den forstand, der er angivet i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, og kapitaltilførslen på 1 mia. GRD må betragtes som omstruktu- reringsstøtte. Støtten var bestemt til en modernisering af anlægget for at fremstille nye produkter (kunstige gødningsstoffer). Mere speci- fikt omfattede investeringsprogrammet installation af mekanisk udstyr til automatisering af sækkefyldningen og bygning af en lagerbygning til rå- og hjælpematerialer. Desuden modtog Kommissionen ikke nogen rentabilitetsprog- noser, bortset fra en enkelt reference til den omstændighed, at formålet med investeringen var at forbedre selskabets finan- sielle stilling gennem en produktionsforøgelse. Som den eneste angivelse af de positive resultater, ATE forventede for sit datter- forelagt selskab AEVAL, Kommissionen en kopi af en oversigt over selskabets årlige produktion, som tydeligvis var sat sammen, efter at selskabet blev nedlagt den 18. græske myndigheder juli 1997. har de Kommissionen fik ikke tilsendt nogen omstruktureringsplan vedrørende en genoprettelse af selskabets langsigtede rentabi- litet inden for en rimelig tidsfrist, på grundlag af realistiske forudsætninger med hensyn til de fremtidige driftsvilkår. Hvad angår LD, er det, eftersom betingelsen om, at Kommissionen skulle forelægges en omstruktureringsplan vedrørende genop- rettelsen af selskabets rentabilitet, ikke er blevet opfyldt, ikke nødvendigt at undersøge, om de øvrige betingelser i Fællesska- bets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstruk- turering af kriseramte virksomheder er opfyldt. Da denne absolut nødvendige betingelse i rammebestemmelserne ikke er opfyldt, kan støtten ikke omfattes af den undtagelse, der er fastlagt i reglerne, dvs. undtagelsen i henhold til artikel 92, stk. 3, litra c). 1. 2. 2001 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 30/55 Af nøjagtigt samme grunde som dem, der er fremført i forbin- delse med LD, kan støtten ikke anerkendes som driftsstøtte. Og den kan, igen af samme grunde, heller ikke omfattes af de undtagelser, der er fastlagt i artikel 92, stk. 3, litra b) og d). Samme begrundelse gælder for de undtagelser, der er fastlagt i artikel 92, stk. 2. Følgelig er denne støtte heller ikke forenelig med fællesmarkedet. VII Kommissionen finder, at Grækenland på ulovlig vis har ydet støtte til LD og AEVAL under krænkelse af traktatens artikel 92, stk. 3. I de tilfælde, hvor støtteforanstaltninger er uforenelige med fællesmarkedet i henhold til EF-traktatens artikel 93, stk. 2, som bekræftet af EF-Domstolens domme af 12. juli 1973, 24. februar 1987 og 20. september 1990 i henholdsvis sag 70/72 Kommissionen mod Tyskland (15), sag 310/85 Deufil mod Kommissionen (16), og sag C-5/89 Kommissionen mod Tysk- land (17), skal Kommissionen give medlemsstaten påbud om at kræve hele den ulovligt ydede støtte tilbage fra støttemodta- geren. De pågældende skal derfor ophæves, og hvis støtten allerede er udbetalt, skal den betales tilbage til de græske myndigheder. støtteforanstaltninger Hvad angår statsgarantierne til fordel for LD, er disse af oven- nævnte årsager garantier, hvis støtteelement er sammenfal- dende med det garanterede lånebeløb, således som det blev fremført ved indledningen af proceduren. De græske myndigheder skal fra LD have tilbagebetalt de tilsva- rende beløb efter fradrag af den provision på 1 % af lånebelø- bene, som selskabet har betalt for at opnå statsgarantien. Hvad angår kapitaltilførslen på 1 mia. GRD til AEVAL, skal selskabet tilbagebetale det pågældende beløb til den græske stat — 1995 udgør ligeledes statsstøtte efter traktatens artikel 92, stk. 1. De pågældende støtteforanstaltninger er ulovlige, i og med at de i strid med traktatens artikel 93, stk. 3, blev iværksat uden først at være blevet anmeldt til Kommissionen. Artikel 2 De pågældende støtteforanstaltninger er endvidere uforenelige med fællesmarkedet, idet de ikke er omfattet af nogen af de undtagelser, der er omhandlet i traktatens artikel 92, stk. 2 og 3. Artikel 3 Grækenland skal træffe de foranstaltninger, der er nødvendige, for at den i artikel 1 omhandlede støtte tilbagebetales. Tilbage- betalingen fra Lipasmata Drapetsonas sker efter fradrag af den provision på 1 % af garantibeløbet, som det pågældende selskab har skullet betale for at opnå statsgarantierne. Artikel 4 finde sted i overensstemmelse med de Tilbagebetaling skal procedurer og bestemmelser, der gælder i græsk lovgivning. De beløb, der skal tilbagebetales, tilskrives renter fra den dato, hvor støtten blev udbetalt, og frem til den dato, hvor de tilbagebetales. Renterne beregnes på grundlag af den reference- sats, der anvendes til at beregne subventionsækvivalenten for regionalstøtte i Grækenland. Artikel 5 Grækenland underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme den. VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 6 Artikel 1 Denne beslutning er rettet til Den Hellenske Republik. af Statsgarantierne til fordel for Lipasmata Drapetsonas A/S til to lån på henholdsvis 1,2 mia. GRD og dækning 600 mio. GRD, som er ydet ved ministeriel afgørelse af 16. januar 1996 og af 23. juni 1996, udgør statsstøtte efter trakta- tens artikel 92, stk. 1. Agrotiki Trapeza Ellados' (ATE) kapitaltilførsel på 1 mia. GRD i datterselskabet Viomihania Azotouhon Lipasmaton (AEVAL) i Udfærdiget i Bruxelles, den 21. april 1999. På Kommissionens vegne Karel VAN MIERT Medlem af Kommissionen (15) Sml. 1972-1973, s. 609. (16) Sml. 1987, s. 901. (17) Sml. 1990 I s. 3437


title: Verordnung (EG) Nr. 827/1999 der Kommission vom 21. April 1999 zur Bestimmung des Prozentsatzes, zu dem den im April 1999 gestellten Anträgen auf Erteilung von Lizenzen für die Einfuhr von Rindfleisch aus der Republik Polen, der Republik Ungarn, der Tschechischen Republik, der Slowakischen Republik, der Republik Bulgarien und der Republik Rumänien im Rahmen der Zollkontingente gemäß der Verordnung (EG) Nr. 1279/98 stattgegeben wird

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
beef
import licence
quantitative restriction
tariff quota

formats: pdf print

text: L 105/8 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 22. 4. 1999 VERORDNUNG (EG) Nr. 827/1999 DER KOMMISSION vom 21. April 1999 zur Bestimmung des Prozentsatzes, zu dem den im April 1999 gestellten Antr(cid:132)gen auf Erteilung von Lizenzen f(cid:129)r die Einfuhr von Rindfleisch aus der Republik Polen, der Republik Ungarn, der Tschechischen Republik, der Slowaki- schen Republik, der Republik Bulgarien und der Republik Rum(cid:132)nien im Rahmen der Zollkontingente gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 1279/98 stattge- geben wird DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 1279/98 der Kommission vom 19. Juni 1998 mit Durchf(cid:129)hrungs- bestimmungen zu den gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 3066/95 des Rates f(cid:129)r die Republik Polen, die Republik Ungarn, die Tschechische Republik, die Slowakische Republik, die Republik Bulgarien und die Republik Rum(cid:132)nien vorgesehenen Zollkontingenten f(cid:129)r Rind- fleisch (1), insbesondere auf Artikel 4 Absatz 4, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Mit Artikel 1 und Artikel 2 der Verordnung (EG) Nr. 1279/98 wurde festgelegt, wieviel frisches, gek(cid:129)hltes oder gefrorenes Rindfleisch mit Ursprung in Polen, Ungarn, der Tschechischen Republik, der Slowakischen Republik, Bulgarien und Rum(cid:132)nien sowie von dem (cid:142)quivalent der f(cid:129)r Polen in Tonnen ausgedr(cid:129)ckten Fleischmenge zwischen dem 1. April und 30. Juni 1999 zu Sonderbe- dingungen eingef(cid:129)hrt werden d(cid:129)rfen. Angesichts der Mengen frischen, gek(cid:129)hlten oder gefrorenen Rindfleischs mit Ursprung in Ungarn und der Tschechischen Repu- blik, f(cid:129)r welche Einfuhrlizenzen beantragt wurden, kann stattgegeben den betreffenden Antr(cid:132)gen vollst(cid:132)ndig werden. Die f(cid:129)r Rindfleisch mit Ursprung in Polen und Verarbeitungserzeugnisse mit Ursprung Polen gestellten Antr(cid:132)ge m(cid:129)ssen jedoch gem(cid:132)ß Artikel 4 Absatz 4 der genannten Verordnung anteilsm(cid:132)ßig verringert werden. Es sind keine Einfuhrlizenzen f(cid:129)r Rindfleisch mit Ursprung in der Slowakei, Rum(cid:132)nien und Bulgarien gestellt worden (cid:190) in HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Den zwischen dem 1. April und 30. Juni 1999 gestellten Antr(cid:132)gen auf Erteilung von Lizenzen f(cid:129)r die Einfuhr im Rahmen der in der Verordnung (EG) Nr. 1279/98 genannten Kontingente wird stattgegeben zu: a) 100 % der beantragten Mengen im Fall der Erzeug- nisse der KN-Codes 0201 und 0202 mit Ursprung in Ungarn und der Tschechischen Republik; b) 2,307 % der beantragten Mengen im Fall der Erzeug- nisse der KN-Codes 0201, 0202, 1602 50 31 und 1602 50 39 mit Ursprung in Polen. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 22. April 1999 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 21. April 1999 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 176 vom 20. 6. 1998, S. 12


title: Verordnung (EG) Nr. 823/1999 der Kommission vom 21. April 1999 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 22. 4. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 105/1 I (Ver(cid:148)ffentlichungsbed(cid:129)rftige Rechtsakte) VERORDNUNG (EG) Nr. 823/1999 DER KOMMISSION vom 21. April 1999 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte f(cid:129)r die Bestimmung der im Sektor Obst und Gem(cid:129)se geltenden Einfuhrpreise DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 3223/94 der Kommission vom 21. Dezember 1994 mit Durch- f(cid:129)hrungsbestimmungen zu der Regelung der Einfuhr von Obst und (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. (2), insbesondere auf Artikel 4 Absatz 1, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die in Anwendung der Ergebnisse der multilateralen von der Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde Kommission festzulegenden, der pauschalen Einfuhrwerte zu ber(cid:129)cksichtigenden Kriterien sind in der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 f(cid:129)r die in ihrem zur Bestimmung Anhang angef(cid:129)hrten Erzeugnisse und Zeitr(cid:132)ume festge- legt. In Anwendung der genannten Kriterien sind die im Anhang zur vorliegenden Verordnung ausgewiesenen pauschalen Einfuhrwerte zu ber(cid:129)cksichtigen (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 genannten pauschalen Einfuhrwerte sind in der Tabelle im Anhang zur vorliegenden Verordnung festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 22. April 1999 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 21. April 1999 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 337 vom 24. 12. 1994, S. 66. (2) ABl. L 198 vom 15. 7. 1998, S. 4. L 105/2 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 22. 4. 1999 ANHANG zu der Verordnung der Kommission vom 21. April 1999 zur Festlegung pauschaler Einfuhr- werte f(cid:129)r die Bestimmung der im Sektor Obst und Gem(cid:129)se geltenden Einfuhrpreise KN-Code Drittland-Code (1) (EUR/100 kg) Pauschaler Einfuhrpreis 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 052 204 999 052 999 052 220 999 052 204 999 052 204 212 600 624 999 052 999 039 388 400 404 508 512 528 720 804 999 388 512 528 999 77,7 49,1 63,4 114,3 114,3 86,4 170,9 128,6 79,3 94,5 86,9 43,4 39,6 59,7 59,5 50,3 50,5 35,7 35,7 108,6 84,8 67,9 102,4 78,5 72,8 66,4 82,3 111,4 86,1 62,4 74,4 80,5 72,4 (1) Nomenklatur der L(cid:132)nder gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 2317/97 der Kommission (ABl. L 321 vom 22. 11. 1997, S. 19). Der Code „999“ steht f(cid:129)r „Verschiedenes“


title: Commission Regulation (EC) No 832/1999 of 21 April 1999 altering the corrective amount applicable to the refund on cereals

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
third country

text: L 105/24 EN Official Journal of the European Communities 22. 4. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 832/1999 of 21 April 1999 altering the corrective amount applicable to the refund on cereals THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organization of the market in cereals (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 923/96 (2), and in particular Article 13 (8) thereof, Whereas the corrective amount applicable to the refund on cereals was fixed by Commission Regulation (EC) No 689/1999 (3), as amended by Regulation (EC) No 732/ 99 (4); Whereas, on the basis of today’s cif prices and cif forward delivery prices, taking foreseeable developments on the market into account, the corrective amount at present applicable to the refund on cereals should be altered; Whereas the corrective amount must be fixed according to the same procedure as the refund; whereas it may be altered in the period between fixings, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The corrective amount referred to in Article 1 (1) (a), (b) and (c) of Regulation (EEC) No 1766/92 which is applic- able to the export refunds fixed in advance in respect of the products referred to, except for malt, is hereby altered to the amounts set out in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 22 April 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 21 April 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (3) OJ L 87, 31. 3. 1999, p. 5. (4) OJ L 93, 8. 4. 1999, p. 22. 22. 4. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 105/25 to the Commission Regulation of 21 April 1999 altering the corrective amount applicable to the refund on cereals ANNEX Product code Destination (1) Current 4 1st period 5 2nd period 6 3rd period 7 4th period 8 5th period 9 6th period 10 (EUR / t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) 01 (cid:190) 01 01 (cid:190) 03 02 (cid:190) 01 (cid:190) 04 02 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 01 01 (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –1,00 (cid:190) 0 0 (cid:190) –25,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 –1,00 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –1,00 (cid:190) 0 0 (cid:190) –35,00 –10,00 (cid:190) 0 (cid:190) 0 –2,00 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –10,00 –10,00 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) –10,00 –10,00 (cid:190) –35,00 –10,00 (cid:190) –10,00 (cid:190) 0 –3,00 (cid:190) (cid:190) (cid:190) –10,00 –10,00 –10,00 –10,00 –10,00 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –10,00 –10,00 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) –10,00 –10,00 (cid:190) –35,00 –10,00 (cid:190) –10,00 (cid:190) 0 –4,00 (cid:190) (cid:190) (cid:190) –10,00 –10,00 –10,00 –10,00 –10,00 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –10,00 –10,00 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (1) The destinations are identified as follows: 01 all third countries 02 other third countries 03 United States of America, Canada and Mexico 04 Switzerland, Liechtenstein and Slovenia. NB: The zones are those defined in amended Commission Regulation (EEC) No 2145/92 (OJ L 214, 30. 7. 1992, p. 20)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1077/99 dell'on. Glenys KINNOCK Aiuti concessi alle industrie europee operanti nel settore dei rivestimenti per pavimenti

eurovoc_concepts:
State aid
building industry
control of State aid
floor coverings

formats: html pdf print

text: 21. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 370/161 Commissione ritiene che i progressi costanti dell’Ungheria, se mantenuti, a medio termine permetteranno al paese di rispettare gli obblighi derivanti dall’adesione a condizione di accelerare l’adeguamento della normativa in materia ambientale. La Polonia rispetta i criteri politici di Copenaghen. Il paese può essere considerato un’economia di mercato operativa e a medio termine dovrebbe essere in grado di far fronte alla pressione competitiva e alle forze del mercato all’interno della Comunità, a condizione di potenziare la ristrutturazione economica e di evitare inversioni di tendenza della politica commerciale. Il ritmo di recepimento non è costante e si registrano ritardi per quanto riguarda la capacità istituzionale e amministrativa in alcuni settori chiave, segnatamente l’ambiente, la standardizzazione e il controllo sugli aiuti di Stato. Sarà necessario mantenere i progressi compiuti nell’ambito della ristrutturazione industriale, della giustizia e degli affari interni. La Commissione ritiene che i progressi compiuti dalla Polonia, se mantenuti, a medio termine permetteranno al paese di rispettare gli obblighi concernenti l’adesione. La Repubblica ceca rispetta i criteri politici di Copenaghen, sebbene sia necessario vigilare sulla situazione dei Rom nella società ceca. La Repubblica ceca può essere considerata un’economia di mercato operativa e a medio termine il paese dovrebbe essere in grado di far fronte alla pressione competitiva e alle forze del mercato all’interno della Comunità, a condizione di migliorare la gestione delle società e di accelerare la ristrutturazione delle imprese. La Repubblica ceca potrà rispettare gli obblighi derivanti dall’adesione a condizione di accelerare il ritmo di adozione dell’acquis e il potenziamento delle relative strutture amministrative, per compensare la lentezza dei progressi compiuti nel 1998, segnatamente nei settori del mercato interno, dell’agricoltura, della giustizia e degli affari interni. (1999/C 370/228) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1077/99 di Glenys Kinnock (PSE) alla Commissione (21 aprile 1999) Oggetto: Aiuti concessi alle industrie europee operanti nel settore dei rivestimenti per pavimenti Può la Commissione indicare con precisione l’ammontare degli aiuti concessi alle industrie del settore dei rivestimenti per pavimenti in altri Stati membri? Risposta data dal sig. Van Miert in nome della Commissione (6 maggio 1999) informazioni sufficienti per poter rispondere alla La Commissione si rammarica di non disporre di domanda. La maggior parte degli aiuti erogati dagli Stati membri viene concessa in applicazione dei regimi di aiuto approvati dalla Commissione e gli Stati membri non hanno alcun obbligo di informare la Commissione sui singoli casi di applicazione di detti regimi nel settore specifico dei rivestimenti per pavimenti. (1999/C 370/229) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1085/99 di Gerhard Hager (NI) alla Commissione (13 aprile 1999) Oggetto: Fornitori di oli minerali Secondo le informazioni di cui dispongo, i fornitori austriaci di oli minerali praticano condizioni molto diverse tra i loro acquirenti. Mentre i loro distributori autorizzati usufruiscono di prezzi più convenienti, i cosiddetti «discount» devono pagare un supplemento di prezzo. Tale situazione è stata nuovamente messa in luce in occasione della riduzione dei prezzi che ha avuto luogo a seguito della pressione dell’opinione pubblica. I rivenditori autorizzati possono ora acquistare i carburanti a un prezzo più basso di addirittura 40 groschen. Secondo quanto mi risulta, i prezzi per i «discount» sono stati tuttavia aumentati di 57 groschen per litro di carburante super plus. Dato che gli acquirenti possono contare su un numero molto limitato di fornitori, nella maggior parte dei casi non possono che accettare i prezzi offerti


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 827/1999 της Επιτροπής, της 21ης Απριλίου 1999, για τον καθορισμό σε ποιο βαθμό μπορούν να γίνουν αποδεκτές οι αιτήσεις χορηγήσεως πιστοποιητικών εισαγωγής που υποβλήθηκαν τον Απρίλιο 1999 για τις συμπληρωματικές δασμολογικές ποσοστώσεις βοείου κρέατος που προβλέπονται από τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1279/98 για την Πολωνία, τη Δημοκρατία της Ουγγαρίας, την Τσεχική Δημοκρατία, τη Σλοβακία, τη Βουλγαρία και τη Ρουμανία

text: L 105/8 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 22. 4. 1999 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 827/1999 TGS EPITQOPGS tgr 21gr Apqik(cid:148)ou 1999 cia tom jahoqisl(cid:149) se poio bahl(cid:149) lpoqo(cid:151)m ma c(cid:148)moum apodejt(cid:146)r oi ait(cid:147)seir woqgc(cid:147)seyr pistopoigtij(cid:150)m eisacyc(cid:147)r pou upobk(cid:147)hgjam tom Apq(cid:148)kio 1999 cia tir sulpkgqylatij(cid:146)r daslokocij(cid:146)r posost(cid:150)seir boe(cid:148)ou jq(cid:146)ator pou pqobk(cid:146)pomtai ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1279/98 cia tgm Pokym(cid:148)a, tg Dglojqat(cid:148)a tgr Ouccaq(cid:148)ar, tgm Tsewij(cid:147) Dglojqat(cid:148)a, tg Skobaj(cid:148)a, tg Boukcaq(cid:148)a jai tg Qoulam(cid:148)a G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1279/98 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 19gr Ioum(cid:148)ou 1998, cia tom jahoqisl(cid:149) tym keptoleqei(cid:150)m evaq- loc(cid:147)r cia tir daslokocij(cid:146)r posost(cid:150)seir boe(cid:148)ou jq(cid:146)ator pou pqobk(cid:146)pomtai ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 3066/95 tou Sulbouk(cid:148)ou cia tg Dglojqat(cid:148)a tgr Pokym(cid:148)ar, tg Dglojqat(cid:148)a tgr Ouccaq(cid:148)ar, tgm Tsewij(cid:147) Dglojqat(cid:148)a, tg Skobaj(cid:148)a, tg Boukcaq(cid:148)a jai tg Qoulam(cid:148)a (1), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 4, Ejtil(cid:150)mtar (cid:149)ti, sta (cid:145)qhqa 1 jai 2 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1279/98, (cid:146)woum jahoqiste(cid:148) oi pos(cid:149)tgter mypo(cid:151), diatgqgl(cid:146)mou le apk(cid:147) x(cid:151)ng (cid:147) jatexucl(cid:146)mou jq(cid:146)ator jatacyc(cid:147)r Pokym(cid:148)ar, Ouccaq(cid:148)ar, Tsewij(cid:147)r Dglojqat(cid:148)ar, Skobaj(cid:148)ar, Boukcaq(cid:148)ar jai Qoulam(cid:148)ar, jai cia tgm Poky- m(cid:148)a to isod(cid:151)malo tgr pos(cid:149)tgtar jq(cid:146)ator ejvqasl(cid:146)mo se b(cid:145)qor letapoigl(cid:146)mym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou lpoqo(cid:151)m ma eisa- who(cid:151)m le eidij(cid:146)r sumh(cid:147)jer cia tgm peq(cid:148)odo ap(cid:149) 1gr Apqi- k(cid:148)ou (cid:146)yr 30 Ioum(cid:148)ou 1999· (cid:149)ti, (cid:149)som avoq(cid:145) tir pos(cid:149)tgter boe(cid:148)ou jq(cid:146)ator mypo(cid:151), diatgqgl(cid:146)mou le apk(cid:147) x(cid:151)ng (cid:147) jatexucl(cid:146)mou jatacyc(cid:147)r Ouccaq(cid:148)ar jai Tsewij(cid:147)r Dglo- jqat(cid:148)ar, cia tir opo(cid:148)er (cid:146)woum fgtghe(cid:148) pistopoigtij(cid:145) eisacyc(cid:147)r, lpoqo(cid:151)m ma ijamopoigho(cid:151)m pk(cid:147)qyr (cid:149)ker oi ait(cid:147)- seir· (cid:149)ti, emto(cid:151)toir, oi ait(cid:147)seir cia b(cid:149)eio jq(cid:146)ar jatacyc(cid:147)r Pokym(cid:148)ar jai cia letapoigl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta jatacyc(cid:147)r Pokym(cid:148)ar pq(cid:146)pei ma leiyho(cid:151)m amakocij(cid:145) s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 4 tou em k(cid:149)cy jamomislo(cid:151)· (cid:149)ti dem (cid:146)woum fgtghe(cid:148) pistopoigtij(cid:145) eisacyc(cid:147)r boe(cid:148)ou jq(cid:146)ator jatacyc(cid:147)r Skobaj(cid:148)ar, Qoulam(cid:148)ar jai Boukcaq(cid:148)ar, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi ait(cid:147)seir cia tg woq(cid:147)cgsg pistopoigtij(cid:150)m eisacyc(cid:147)r pou upob(cid:145)kkomtai cia tgm peq(cid:148)odo ap(cid:149) 1gr Apqik(cid:148)ou (cid:146)yr 30 Ioum(cid:148)ou 1999 sto pka(cid:148)sio tym posost(cid:150)seym pou amav(cid:146)qo- mtai ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1279/98 ijamopoio(cid:151)mtai l(cid:146)wqi tir aj(cid:149)kouher pos(cid:149)tgter: a) 100 % tym posot(cid:147)tym pou fgto(cid:151)mtai cia pqo(cid:152)(cid:149)mta pou up(cid:145)comtai stour jydijo(cid:151)r SO 0201 jai 0202, jatacyc(cid:147)r Ouccaq(cid:148)ar jai Tsewij(cid:147)r Dglojqat(cid:148)ar· b) 2,307 % tym posot(cid:147)tym pou fgto(cid:151)mtai cia pqo(cid:152)(cid:149)mta pou up(cid:145)comtai stour jydijo(cid:151)r SO 0201, 0202, 1602 50 31 jai 1602 50 39, jatacyc(cid:147)r Pokym(cid:148)ar. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 22 Apqik(cid:148)ou 1999. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 21 Apqik(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 176 tgr 20. 6. 1998, s. 12


title: Komisijas Direktīva 1999/28/EK (1999. gada 21. aprīlis), ar ko groza pielikumu Padomes Direktīvā 92/14/EEK par to lidaparātu ekspluatācijas ierobežošanu, uz kuriem attiecas Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 16. pielikuma otrā izdevuma (1988) 1. sējuma 2. nodaļas II daļaDokuments attiecas uz EEZ.

eurovoc_concepts:
air transport
aircraft
civil aviation
international transport
technical standard
third country

text: 292 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/4. sēj. 31999L0028 6. 5. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 118/53 KOMISIJAS DIREKTĪVA 1999/28/EK (1999. gada 21. aprīlis), ar ko groza pielikumu Padomes Direktīvā 92/14/EEK par to lidaparātu ekspluatācijas ierobežošanu, uz kuriem attiecas Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 16. pielikuma otrā izdevuma (1988) 1. sējuma 2. nodaļas II daļa (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, 2. pants ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1992. gada 2. marta Direktīvu 92/14/EEK par to lidaparātu ekspluatācijas ierobežošanu, uz kuriem attie- cas Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 16. pielikuma otrā izdevuma (1988) 1. sējuma 2. nodaļas II daļa (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/20/EK (2), jo īpaši 9. a pantu, tā kā Direktīvas 92/14/EEK 3. pants piešķir atbrīvojumu tās pielikumā uzskaitītajām lidmašīnām, jo īpaši pare- dzot, ka tās atsauces periodā turpinās izmantot reģistrā- cijas valsts fiziskas vai juridiskas personas; tā kā Direktīvas 92/14/EEK 9. a pants paredz vienkāršotu procedūru pielikuma lai nodrošinātu pilnīgu saskaņotību ar atbilstības kritērijiem; grozījumiem, lidmašīnas, kas tā kā dažas ir iznīcinātas, bet citas ir svītrotas no attiecīgās jaunattīstī- bas valsts reģistra, un tāpēc vajadzīgi pielikuma grozī- jumi; ietvertas pielikumā, (1) (2) (3) (4) 1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 1999. gada 1. septembrim izpildītu šo direktīvu. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju. Kad dalībvalstis pieņem šos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikāci- jai. Dalībvalstis nosaka šādas atsauces pievienošanas kārtību. 2. Dalībvalstis dara zināmus Komisijai savu tiesību aktu gal- venos noteikumus, ko tās pieņem jomā, kuru reglamentē šī direktīva. 3. pants Šī direktīva stājas spēkā 20. dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. tā kā šīs direktīvas noteikumi saskan ar Aviācijas drošī- bas noteikumu komitejas, kas izveidota ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 (3) (4), kura grozīta ar Komisi- jas Regulu (EK) Nr. 2176/95 (5), 4. pants Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. Briselē, 1999. gada 21. aprīlī 1. pants Ar šo groza Direktīvas 92/14/EEK pielikumu, kā noteikts šīs direktīvas pielikumā. Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Neil KINNOCK (1) OV L 76, 23. 3. 1992. , 21. lpp. (2) OV L 107, 7. 4. 1998. , 4. lpp. (3) OV L 373, 31. 12. 1991. , 4. lpp. (4) Aviācijas drošības noteikumu komitejas 1999. gada 2. februāra sanāksme. (5) OV L 291, 14. 11. 1996. , 15. lpp. 07/4. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 293 Pielikumā svītro ierakstus par šādām lidmašīnām: PIELIKUMS ĒĢIPTE Sērijas Nr. 19843 Tips B-707-336C Reģistrācija SU-PBA Pārvadātājs Air Memphis Sērijas Nr. 20260 19967 Sērijas Nr. 45686 Sērijas Nr. 20471 21214 21215 21216 Sērijas Nr. 19664 Sērijas Nr. 18930 45821 LIBĀNA Tips B-707-3B4C B-707 347C Reģistrācija OD-AFE OD-AGV Pārvadātājs MEA MEA LIBĒRIJA Tips DC8F-55 Reģistrācija Pārvadātājs EL-AJQ Liberia World Airlines Tips B727-2B6 B737-2B6 B737-2B6 B737-2B6 MAROKA NIGĒRIJA Reģistrācija Pārvadātājs CN-CCG CN-RMI CN-RMJ CN-RMK Royal Air Maroc Royal Air Maroc Royal Air Maroc Royal Air Maroc Tips B707-338C Reģistrācija 5N-VRG Pārvadātājs Air Tours ZIMBABVE Tips Reģistrācija Pārvadātājs B707-330B DC8F-55 Z-WKU Z-WMJ Air Zimbabwe Affretair


title: Monthly Panorama of European Business. Issue 4/99.

eurovoc_concepts:
consumer price
foreign trade
industrial statistics
price index
trade balance


title: Commission Regulation (EC) No 834/1999 of 21 April 1999 fixing the rates of the refunds applicable to eggs and egg yolks exported in the form of goods not covered by Annex II to the Treaty

eurovoc_concepts:
egg
export refund
third country

text: L 105/28 EN Official Journal of the European Communities 22. 4. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 834/1999 of 21 April 1999 fixing the rates of the refunds applicable to eggs and egg yolks exported in the form of goods not covered by Annex II to the Treaty THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 2771/75 of 29 October 1975 on the common organisation of the market in eggs (1), as last amended by Commission Regu- lation (EC) No 1516/96 (2), and in particular Article 8(3) thereof, Whereas Article 8(1) of Regulation (EEC) No 2771/75 provides that the difference between prices in inter- national trade for the products listed in Article 1(1) of that Regulation and prices within the Community may be covered by an export refund where these goods are exported in the form of goods listed in the Annex to that Regulation; whereas Commission Regulation (EC) No 1222/94 of 30 May 1994 laying down common detailed rules for the application of the system of granting export refunds on certain agricultural products exported in the form of goods not covered by Annex II to the Treaty, and the criteria for fixing the amount of such refunds (3), as last amended by Regulation (EC) No 1352/98 (4), specifies the products for which a rate of refund should be fixed, to be applied where these products are exported in the form of goods listed in the Annex to Regulation (EEC) No 2771/75; Whereas, in accordance Article 4(1) of Regulation (EC) No 1222/94, the rate of the refund per 100 kilograms for each of the basic products in question must be fixed for a period of the same duration as that for which refunds are fixed for the same products exported unprocessed; the Agreement on Agriculture Whereas Article 11 of concluded under the Uruguay Round lays down that the export refund for a product contained in a good may not exceed the refund applicable to that product when exported without further processing; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Poultrymeat and Eggs, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The rates of the refunds applicable to the basic products appearing in Annex A to Regulation (EC) No 1222/94 and listed in Article 1(1) of Regulation (EEC) No 2771/75, exported in the form of goods listed in the Annex I to Regulation (EEC) No 2771/75, are hereby fixed as shown in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 22 April 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 21 April 1999. For the Commission Martin BANGEMANN Member of the Commission (1) OJ L 282, 1. 11. 1975, p. 49. (2) OJ L 189, 30. 7. 1996, p. 99. (3) OJ L 136, 31. 5. 1994, p. 5. (4) OJ L 184, 27. 6. 1998, p. 25. 22. 4. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 105/29 to the Commission Regulation of 21 April 1999 fixing the rates of the refunds applicable to eggs and egg yolks exported in the form of goods not covered by Annex II to the Treaty ANNEX (EUR / 100 kg) Destination (1) Rate of refund 02 03 04 01 16,00 17,00 8,00 8,00 CN code Description 0407 00 Birds’ eggs, in shell, fresh, preserved or cooked: – Of poultry: 0407 00 30 – – Other: a) On exportation of ovalbumin of CN codes 3502 11 90 and 3502 19 90 b) On exportation of other goods 0408 Birds’ eggs, not in shell and egg yolks, fresh, dried, cooked by steaming or by boiling in water, moulded, frozen or otherwise preserved, whether or not containing added sugar or other sweetening matter: – Egg yolks: 0408 11 – – Dried: ex 0408 11 80 – – – Suitable for human consumption: not sweetened 01 58,00 0408 19 – – Other: – – – Suitable for human consumption: ex 0408 19 81 – – – – Liquid: ex 0408 19 89 – – – – Frozen: not sweetened not sweetened – Other: 0408 91 – – Dried: ex 0408 91 80 – – – Suitable for human consumption: not sweetened 0408 99 – – Other: ex 0408 99 80 – – – Suitable for human consumption: not sweetened 01 01 01 01 27,00 27,00 43,00 11,00 (1) The destinations are as follows: 01 Third countries, 02 Kuwait, Bahrain, Oman, Qatar, United Arab Emirates, Yemen, Hong Kong SAR and Russia, 03 South Korea, Japan, Malaysia, Thailand, Taiwan, the Philippines and Egypt, 04 All destinations except Switzerland and those of 02 and 03


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1090/99 do Deputado Francis DECOURRIERE Mål 1 - utlokalisering inom Europeiska unionen

eurovoc_concepts:
Nord-Pas-de-Calais
industrial building
less-favoured region
regional aid
transfer of businesses

formats: html print


title: Reglamento (CE) n° 833/1999 de la Comisión, de 21 de abril de 1999, por el que se fijan las restituciones a la exportación en el sector de la carne de porcino

eurovoc_concepts:
export refund
pigmeat
third country

text: L 105/26 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 22. 4. 1999 REGLAMENTO (CE) No 833/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 21 de abril de 1999 por el que se fijan las restituciones a la exportaci(cid:155)n en el sector de la carne de porcino LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 2759/75 del Consejo, de 29 de octubre de 1975, por el que se establece una organiza- ci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de la carne de porcino (1), cuyas (cid:156)ltimas modificaciones las constituyen el Acta de adhesi(cid:155)n de Austria, de Finlandia y de Suecia y el Reglamento (CE) no 3290/94 (2), y, en particular, el segundo p(cid:145)rrafo del apartado 3 de su art(cid:146)culo 13, Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el art(cid:146)culo 13 del Reglamento (CEE) no 2759/75, la diferencia entre los precios de los productos contemplados en el apartado 1 del art(cid:146)culo 1 de dicho Reglamento, en el mercado mundial y en la Comunidad, puede cubrirse mediante una restituci(cid:155)n a la exportaci(cid:155)n; Considerando que la aplicaci(cid:155)n de dichas normas y crite- rios a la situaci(cid:155)n actual de los mercados de la carne de porcino conduce a fijar la restituci(cid:155)n como sigue; Considerando que, para los productos del c(cid:155)digo NC 0210 19 81 es conveniente fijar la restituci(cid:155)n en un importe que tenga en cuenta, por una parte, las caracter(cid:146)s- ticas cualitativas de los productos de dicho c(cid:155)digo NC y, por otra parte, la evoluci(cid:155)n previsible de los costes de producci(cid:155)n en el mercado mundial; que es conveniente, no obstante, garantizar el mantenimiento de la participa- ci(cid:155)n de la Comunidad en el comercio internacional para determinados productos t(cid:146)picos italianos del c(cid:155)digo NC 0210 19 81; raz(cid:155)n de las condiciones de Considerando que, por competencia en determinados terceros pa(cid:146)ses que son tradicionalmente los mayores importadores de productos de los c(cid:155)digos NC 1601 00 y 1602, es conveniente prever para dichos productos un importe que tenga en cuenta dicha situaci(cid:155)n; que es conveniente, no obstante, garan- tizar que la restituci(cid:155)n (cid:156)nicamente se conceda para el peso neto de las materias comestibles, con exclusi(cid:155)n del peso de los huesos que pudieran contener dichos prepa- rados; Considerando que, de conformidad con el art(cid:146)culo 13 del Reglamento (CEE) no 2759/75, la situaci(cid:155)n del mercado mundial o las exigencias espec(cid:146)ficas de determinados mercados pueden hacer necesaria la diferenciaci(cid:155)n de la restituci(cid:155)n para los productos mencionados en el art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 2759/75 seg(cid:156)n su destino; fijar conviene Considerando que restituciones teniendo en cuenta las modificaciones de la nomenclatura de los productos para las restituciones, establecida en el Reglamento (CEE) no 3846/87 de la Comisi(cid:155)n (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 565/1999 (4); las Considerando que el Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de la carne de porcino no ha emitido dictamen alguno en el plazo esta- blecido por su presidente, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Se establece en el anexo la lista de los productos a cuya exportaci(cid:155)n se concede la restituci(cid:155)n contemplada en el art(cid:146)culo 13 del Reglamento (CEE) no 2759/75 y los importes de dicha restituci(cid:155)n. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 22 de abril de 1999. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 21 de abril de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 282 de 1. 11. 1975, p. 1. (2) DO L 349 de 31. 12. 1994, p. 105. (3) DO L 366 de 24. 12. 1987, p. 1. (4) DO L 70 de 17. 3. 1999, p. 3. 22. 4. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 105/27 del Reglamento de la Comisi(cid:155)n, de 21 de abril de 1999, por el que se fijan las restituciones a la exportaci(cid:155)n en el sector de la carne de porcino ANEXO C(cid:155)digo del producto Destino de la restituci(cid:155)n (1) Importe de la restituci(cid:155)n C(cid:155)digo del producto Destino de la restituci(cid:155)n (1) Importe de la restituci(cid:155)n (en EUR/100 kg de peso neto) (en EUR/100 kg de peso neto) 0203 11 10 9000 0203 12 11 9100 0203 12 19 9100 0203 19 11 9100 0203 19 13 9100 0203 19 15 9100 0203 19 55 9110 0203 19 55 9310 0203 21 10 9000 0203 22 11 9100 01 02 03 01 02 03 01 02 03 01 02 03 01 02 03 01 02 01 02 03 01 02 01 02 03 01 02 03 20,00 40,00 70,00 20,00 40,00 70,00 20,00 40,00 70,00 20,00 40,00 70,00 20,00 40,00 70,00 13,00 25,00 20,00 40,00 70,00 13,00 25,00 20,00 40,00 70,00 20,00 40,00 70,00 0203 22 19 9100 0203 29 11 9100 0203 29 13 9100 0203 29 15 9100 0203 29 55 9110 0210 11 31 9110 0210 11 31 9910 0210 12 19 9100 0210 19 81 9100 0210 19 81 9300 1601 00 91 9000 1601 00 99 9110 1602 41 10 9210 1602 42 10 9210 1602 49 19 9120 01 02 03 01 02 03 01 02 03 01 02 01 02 03 04 04 04 04 04 04 03 04 03 04 04 03 04 03 20,00 40,00 70,00 20,00 40,00 70,00 20,00 40,00 70,00 13,00 25,00 20,00 40,00 70,00 90,00 90,00 20,00 95,00 76,00 28,00 50,00 25,00 40,00 62,00 34,00 50,00 25,00 45,00 (1) Los destinos se identifican como sigue: 01 Polonia, Rep(cid:156)blica Checa, Rep(cid:156)blica Eslovaca, Hungr(cid:146)a, Ruman(cid:146)a, Bulgaria, Eslovenia, Letonia, Lituania, Estonia 02 todos los destinos, a excepci(cid:155)n de los destinos 01 03 Rusia 04 todos los destinos. NOTA: Los c(cid:155)digos de productos, incluidas las notas a pie de p(cid:145)gina, se definen en el Reglamento (CEE) no 3846/87 de la Comisi(cid:155)n