title: A Tanács 856/1999/EK rendelete (1999. április 22.) a hagyományos AKCS-banánszállítók számára különleges segítségnyújtási keret létrehozásáról

eurovoc_concepts:
ACP countries
aid system
common organisation of markets
financial aid
import (EU)
supplier
technical cooperation
tropical fruit

text: 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 185 31999R0856 L 108/2 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1999. 4. 27. A TANÁCS 856/1999/EK RENDELETE (1999. április 22. ) a hagyományos AKCS-banánszállítók számára különleges segítségnyújtási keret létrehozásáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 130w. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), a Szerződés (2) 189. cikke c) pontjában megállapított eljárásnak megfelelően, (1) (2) (3) mivel az Európai Uniót köti a Loméi Egyezmény, és különösen annak 5. jegyzőkönyve keretében az AKCS- országok felé tett kötelezettségvállalás, amelynek célja, hogy az AKCS-államok számára biztosítsa az európai piacon meglevő előnyeik megtartását, hozzáférésüket a piachoz a korábban élvezett feltételeknél nem kedvezőt- és lenebb feltételekkel, forgalmazási feltételeinek javulását; az AKCS-banántermelési és mivel a banán piacának 404/93/EGK rendelettel (3) létre- hozott közös szervezése meghatározta a hagyományos AKCS-szállítók által a közösségi piacon korábban élve- zett előnyök folytatódásának kereteit; IV. címében a mivel különösen az említett rendelet harmadik országokkal létrehozott kereskedelmi szabá- lyokat úgy tervezték meg, hogy azok lehetővé tegyék a Közösség hagyományos szállítóinak számító AKCS-álla- mokban termelt banán értékesítését a közösségi piacon, és így – a Közösség fent meghatározott vállalásával össz- hangban – megfelelő a termelőknek; biztosítsanak jövedelmet (4) mivel e kereskedelmi rendszert a 1637/98/EK rendelet módosította; (1) HL C 364. , 1998. 11. 25. , 14. o. (2) Az Európai Parlament 1998. június 19-i véleménye (HL C 210. , 1998. 7. 6. ), a Tanács 1998. október 5-i közös álláspontja (HL C 364. , 1998. 11. 25. ) és az Európai Parlament 1999. január 28-i hatá- rozata (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). (3) HL L 47. , 1993. 2. 25. , 1. o. A legutóbb az 1637/98/EK rendelettel (HL L 210. , 1998. 7. 28. , 28. o. ) módosított rendelet. (5) (6) (7) (8) (9) mivel e kereskedelmi módosítások alapjaiban változtatták meg a piaci feltételeket a hagyományos AKCS-szállítók számára, és különösen a leghátrányosabb helyzetű szállí- tóknak árthatnak; mivel ezért a hagyományos AKCS-szállítók részéről különleges erőfeszítésekre lesz szükség, hogy alkalmaz- kodjanak ezen új piaci feltételekhez annak érdekében, hogy jelenlétük a közösségi piacon fennmaradjon, és hogy a hagyományos AKCS-szállítók folyamatos életké- pessége lehetséges legyen; mivel ezért a negyedik AKCS–EK Loméi Egyezményben előírtakon kívül technikai segítségnyújtást és pénzügyi támogatást kell adni a hagyományos AKCS-szállítóknak annak érdekében, hogy alkalmazkodni tudjanak az új piaci feltételekhez, és különösen, hogy versenyképessé- güket növelni tudják; mivel ugyanakkor ösztönözni kell a társadalmi normákat is figyelembe vevő környezetbarát termelési és forgalmazási módokat; mivel e segítségnyújtásnak kapcsolódnia kell az új piaci feltételek következtében megkövetelt különleges erőfeszí- tésekhez, az ilyen segítség mértékének meghatározá- sához objektív követelményeket kell rögzíteni; mivel annak biztosítása érdekében, hogy a segítség- nyújtás a kitűzött célok tekintetében helyénvaló legyen, a segítségnyújtásnak ideiglenesnek kell lennie, és azt foko- zatosan és egyenletesen meg kell szüntetni; (10) mivel e rendelkezések végrehajtásának megkönnyítése érdekében létre kell hozni egy eljárást, amely magában foglalja a tagállamok és a Bizottság közötti szoros együttműködést, 186 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/25. kötet ELFOGADTA EZT A RENDELETET: b) a szakosodás támogatása ott, ahol a banánágazat versenyké- pességének növekedése nem tartható fenn. 1. cikk A technikai segítségnyújtás és a pénzügyi (1) támogatás adása érdekében különleges keret jön létre, hogy a hagyomá- nyos AKCS-banánszállítókat segítse azon új piaci feltételekhez való alkalmazkodásban, amely feltételek az 1637/98/EK ren- delet által a banán piacának közös szervezésében történt válto- zásokat követően alakultak ki. (2) E különleges keretet egy 10 évet meg nem haladó időszak során kell végrehajtani, amely időszak 1999. január 1- jén kezdődik. 2. cikk E rendelet alkalmazásában: 4. cikk A 3. cikkben említet programok megfelelőségéről a Bizottság dönt, miután a 6. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően konzultált az érintett hagyományos AKCS-szállítókkal. Külön figyelembe veszi az egyes AKCS-szállítókra jellemző egyedi körülményeket, különös tekintettel a Szomáliára vonatkozó különleges megoldások szükségességére. Szintén figyelembe veszi, hogy a tervezett program összhangban van-e az érintett AKCS-állam általános fejlődési céljaival, és összefügg-e a más banántermelőkkel együttműködéssel, regionális különös tekintettel a közösségi termelőkre. folytatott – „hagyományos AKCS-szállítók”: a mellékletben felsorolt AKCS-országok, 5. cikk – „banán”: a 0803 KN-kód alá tartozó friss vagy szárított banán, a plantain kivételével. 3. cikk A hagyományos AKCS-szállítók technikai segítségnyúj- (1) tásra és pénzügyi támogatásra jogosultak. (2) Technikai segítségnyújtást és pénzügyi támogatást kell adni az AKCS kérésére azért, hogy hozzájáruljanak a következő célú programok végrehajtásához: a) a banánágazat versenyképességének javítása, különösen a következők révén: – a termelékenység növelése a környezet károsítása nélkül, – a minőség javítása, beleértve a növény-egészségügyi intéz- kedéseket, – a 404/93/EGK rendelet 2. cikkében meghatározott minőségi előírások betartását célzó termelési, elosztási vagy forgalmazási módszerek követése, – termelői szervezetek létrehozása, amelyek célja termékeik illetve forgalmazásának és versenyképességének javítása, környezetbarát tanúsító rendszerek termelési módokat kifejlesztése, beleértve a tisztességes kereskedelemből szár- mazó banánt, – termelési és/vagy forgalmazási stratégia kidolgozása, a piaci követelményeknek a banán piacának közösségi közös szervezése fényében történő teljesítése érdekében, – segítségnyújtás képzésekhez, piackutatáshoz, környezet- barát termelési módok kidolgozásához, beleértve a tisztes- séges kereskedelemből származó banánt, az elosztási infrastruktúra javításához, és a banántermelőknek nyújtott kereskedelmi és pénzügyi szolgáltatások javításához; (1) A Bizottság felelős a rendelet alapján végzett tevékeny- ségek értékeléséért, a velük kapcsolatos határozatokért, illetve a vezetési műveleteikért, összhangban a költségvetési és egyéb hatályos az Európai Közösségek általános költségvetésére vonatkozó költ- ségvetési rendelet határoz meg. eljárásokkal, nevezetesen azokkal, amelyeket (2) Az e rendelet alapján finanszírozott, 2 millió eurót meghaladó műveletekre, vagy az ilyen műveletekkel kapcso- latos, az eredetileg megállapított összeget több mint 20 %-kal növelő módosításokra, valamint a már elkezdett projektek végrehajtása során felmerülő nehézségek eredményeképpen előterjesztett alapvető módosításokat tartalmazó javaslatokra vonatkozó határozatokat a 6. cikkben megállapított eljárással kell elfogadni. Ha az első albekezdésben említett túllépés meghaladja a négy- millió eurót, de az eredeti kötelezettség 20 %-ánál kevesebb, a bizottság véleményét egyszerűsített és gyorsított eljárás kere- tében, a 6. cikk szerint kell kérni. A kétmillió euró érték alatti projektekre és programokra vonat- kozóan tervezett finanszírozási határozatokról a Bizottság röviden tájékoztatja a bizottságot. A tájékoztatást a határozat meghozatala előtt legalább egy héttel kell megtenni. Az e rendelet alapján kötött valamennyi finanszírozási (3) megállapodásnak vagy szerződésnek elő kell írnia, hogy a Bizottság által, a hatályban levő szabályoknak megfelelően létre- hozott általános szabályokkal, és különösen az Európai Közös- ségek általános költségvetésére vonatkozó költségvetési rende- letben meghatározott szabályokkal összhangban a Bizottság és a Számvevőszék helyszíni ellenőrzéseket végezzen. 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 187 (4) Abban az esetben, ha a művelet finanszírozási megálla- podás létrehozásához vezet a Közösség és a kedvezményezett ország között, a megállapodásban ki kell kötni, hogy az adók, vámok és illetékek megfizetése nem a Közösséget terheli. Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított egy hónapon belül a Tanács nem döntött, a javaslatot a Bizottság fogadja el. (5) A pályázati és szerződéskötési felhívásokon való részvétel lehetősége a tagállamok, a kedvezményezett ország és az AKCS-államok valamennyi személye számára azonos feltételekkel áll nyitva. Kellően indokolt esetben, valamint a legjobb költséghatékonysági arány elérése érdekében a részvételi lehet terjeszteni egyéb lehetőséget ki fejlődő országokra. természetes jogi és (6) A szállítmánynak a tagállamokból vagy az AKCS-álla- mokból kell származnia. Kellően indokolt kivételes esetekben a szállítmány más fejlődő országból is származhat. 7. cikk az adott ország banántermelésének jelentőségét, (1) Az egy adott évre rendelkezésre álló keretösszegen belül, a megfigyelt versenyképességbeli hátrány alapján és figyelembe a véve Bizottság minden hagyományos AKCS-szállító részére meghatá- rozza a 3. cikk (2) bekezdésében említett programok finanszíro- zására rendelkezésre álló maximális összeget. Amennyiben csak a 3. cikk (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott prog- ramok végrehajtása történik meg, a Bizottság a többi hagyomá- nyos szállítónak az adott összeghez hasonló összeget utal ki. (7) Különös figyelmet fordítanak a következőkre: – a költséghatékonyság és a projekttervezésre vonatkozó fenn- tartható hatás elérése, – a célok és hatékonysági mutatók egyértelmű meghatározása és nyomon követése minden projekt esetén. (2) 2004-től kezdődően 2004-ben és minden azt követő évben az egyes hagyományos AKCS-szállítóknak nyújtott támo- gatás szintjére legfeljebb 15 %-os csökkentési együtthatót lehet alkalmazni. Amennyiben a 3. cikk (2) bekezdésének a) pont- jában meghatározott programok végrehajtása történik meg, e csökkentési együtthatót az előző évben megfigyelt versenyké- pesség-növekedés szintjére kell csökkenteni. Az e rendeletben meghatározottak szerint nyújtott (8) segítség kiegészíti és erősíti a fejlődési együttműködés más eszközei alapján nyújtott segítséget. A Bizottság a 8. cikkben megállapított eljárással össz- (3) hangban részletes szabályokat állapít meg. 8. cikk 6. cikk E rendelet alkalmazására a Bizottság részletes szabályokat (1) állapít meg. (1) A Bizottságot a fejlődésért felelős, földrajzilag meghatáro- zott területi bizottság támogatja, amely a tagállamok képvise- lőiből áll, és amelynek elnöke a Bizottság képviselője. (2) A Bizottságot egy bizottság támogatja, amely a tagál- lamok képviselőiből áll, és amelynek elnöke a Bizottság képvi- selője. (2) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn a belül véleményt nyilvánít Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képvise- lőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat. tervezetről. A véleményt a (3) A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül véleményt nyilvánít a Szerződés 148. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata alapján elfogadandó határozataira előírt többséggel kell meghozni. A bizottságban a tagállamok képvise- lőinek szavazatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat. tervezetről. A véleményt a A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok (3) összhangban vannak a bizottság véleményével. A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok (4) összhangban vannak a bizottság véleményével. Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javas- latot többséggel határoz. terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvánított véleményt, a Bizottság a meghozandó intézkedésekről haladéktalanul javas- latot többséggel határoz. terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített 188 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/25. kötet Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül a Tanács nem döntött, a javas- latot a Bizottság fogadja el. 9. cikk 2000. december 31-ig, és ettől kezdődően minden második évben a Bizottság az Európai Parlament és a Tanács részére jelentést terjeszt elő e rendelet működéséről, megfelelő esetben javaslatokkal kiegészítve. Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. 10. cikk Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Luxembourgban, 1999. április 22-én. a Tanács részéről az elnök W. MÜLLER 03/25. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 189 MELLÉKLET A 2. CIKK ELSŐ ALBEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT JEGYZÉK Hagyományos AKCS-banánszállítók Belize Kamerun Zöld-foki-szigetek Elefántcsontpart Dominika Grenada Jamaica Madagaszkár Szomália Saint Lucia Saint Vincent és Grenadine-szigetek Suriname


title: Regolamento (CE) n. 837/1999 della Commissione, del 22 aprile 1999, relativo alla vendita, nell'ambito di una procedura di gara, di carni bovine detenute da taluni organismi d'intervento e destinate ad essere esportate

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
export
intervention agency
sale

formats: html pdf print

text: L 106/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 23. 4. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 837/1999 DELLA COMMISSIONE del 22 aprile 1999 relativo alla vendita, nell’ambito di una procedura di gara, di carni bovine dete- nute da taluni organismi d’intervento e destinate ad essere esportate LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, amministrative che l’applicazione di tale disposto crea negli Stati membri interessati; visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 805/68 del Consiglio, del 27 giugno 1968, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore delle carni bovine (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1633/98 (2), in particolare l’articolo 7, paragrafo 3, considerando che l’applicazione delle misure d’intervento nel settore delle carni bovine ha determinato la forma- zione di scorte in pi(cid:151) Stati membri; che esistono sbocchi per tali prodotti in alcuni paesi terzi; che, per evitare un prolungamento eccessivo dell’ammasso, (cid:138) opportuno mettere in vendita una parte di queste scorte mediante una procedura di gara ai fini della loro esportazione verso i paesi suddetti; fatte salve determinate eccezioni considerando che, connesse all’impiego particolare al quale i prodotti in parola sono destinati, (cid:138) opportuno assoggettare tale vendita alle norme stabilite dal regolamento (CEE) n. 2173/79 della Commissione, del 4 ottobre 1979, relativo alle modalit(cid:133) di applicazione per lo smercio delle carni bovine acquistate dagli organismi d’intervento (3), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2417/95 (4), in particolare i titoli II e III, e dal regolamento (CEE) n. 3002/92 della Commissione, del 16 ottobre 1992, che stabilisce modalit(cid:133) comuni per il controllo dell’utilizza- zione e/o della destinazione di prodotti provenienti dall’intervento (5), modificato dal regolamento (CE) n. 770/96 (6); considerando che, per garantire una procedura di gara regolare ed uniforme, si dovrebbero adottare determinate misure oltre a quelle indicate all’articolo 8, paragrafo 1, del regolamento (CEE) n. 2173/79; considerando che (cid:138) opportuno prevedere deroghe al disposto dell’articolo 8, paragrafo 2, lettera b), del regola- mento (CEE) n. 2173/79, tenuto conto delle difficolt(cid:133) (1) GU L 148 del 28. 6. 1968, pag. 24. (2) GU L 210 del 28. 7. 1998, pag. 17. (3) GU L 251 del 5. 10. 1979, pag. 12. (4) GU L 248 del 14. 10. 1995, pag. 39. (5) GU L 301 del 17. 10. 1992, pag. 17. (6) GU L 104 del 27. 4. 1996, pag. 13. considerando che per motivi pratici non viene concessa alcuna restituzione all’esportazione per le carni vendute nell’ambito del presente regolamento; che tuttavia gli aggiudicatari sono tenuti a chiedere titoli d’esportazione per il quantitativo loro attribuito, secondo quanto disposto dal regolamento (CEE) n. 1445/95 della Commissione, del 26 giugno 1995, che stabilisce le modalit(cid:133) d’applicazione del regime dei titoli di importazione e di esportazione nel settore delle carni bovine (7), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2648/98 (8); considerando che, per garantire l’esportazione delle carni vendute verso i paesi terzi ammissibili, occorre prevedere la costituzione di una cauzione prima della presa in consegna e definire le relative esigenze principali; considerando che i prodotti provenienti dalle scorte d’in- tervento possono aver subito in molti casi varie manipola- zioni; che ai fini di una idonea presentazione e commer- cializzazione (cid:138) opportuno autorizzare, a determinate condizioni, il reimballaggio di tali prodotti; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per le carni bovine, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 1. Si procede alla vendita dei prodotti d’intervento acquistati conformemente all’articolo 6 del regolamento (CEE) n. 805/68 per circa: (cid:190) 4 000 tonnellate di carni bovine non disossate, dete- nute dall’organismo d’intervento francese; (cid:190) 3 000 tonnellate di carni bovine disossate, detenute dall’organismo d’intervento irlandese. (7) GU L 143 del 27. 6. 1995, pag. 35. (8) GU L 335 del 10. 12. 1998, pag. 39. 23. 4. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 106/3 Le carni suddette sono destinate ad essere esportate 2. verso le destinazioni delle zone da «02» a «09» di cui all’allegato II del regolamento (CE) n. 565/1999 della Commissione (1). Oltre alle esigenze principali previste dall’articolo 15, paragrafo 3, del regolamento citato, la domanda di titolo d’esportazione di cui all’articolo 4, paragrafo 2, costituisce un’esigenza principale. 3. Fatte salve le disposizioni del presente regolamento, la vendita si effettua conformemente alle disposizioni del regolamento (CEE) n. 2173/79, in particolare i titoli II e III, e del regolamento (CEE) n. 3002/92. Articolo 2 Articolo 3 1. Gli Stati membri comunicano alla Commissione i dati relativi alle offerte ricevute entro e non oltre il giorno successivo alla scadenza del termine per la presentazione delle offerte. 1. In deroga agli articoli 6 e 7 del regolamento (CEE) n. 2173/79, le disposizioni del presente regolamento valgono come bando generale di gara. 2. Dopo l’esame delle offerte ricevute, si procede alla fissazione di un prezzo minimo di vendita per ogni prodotto oppure si decide di non dare seguito alla gara. Gli organismi d’intervento interessati redigono, un bando nel quale sono indicati fra l’altro: (cid:190) i quantitativi di carni bovine messi in vendita, (cid:190) il termine e il luogo di presentazione delle offerte. Gli 2. interessati possono richiedere le informazioni relative ai quantitativi disponibili e ai luoghi in cui i prodotti sono immagazzinati agli indirizzi indicati nell’al- legato II del presente regolamento. Gli organismi d’inter- vento procedono inoltre all’affissione, nelle loro sedi, dei bandi di gara di cui al paragrafo 1 e possono effettuare pubblicazioni complementari. 3. Gli organismi d’intervento interessati innanzitutto le carni immagazzinate da pi(cid:151) tempo. vendono 4. Sono prese in considerazione soltanto le offerte pervenute agli organismi d’intervento interessati entro le ore 12. 00 del 17 maggio 1999. 5. In deroga al disposto dell’articolo 8, paragrafo 1, del regolamento (CEE) n. 2173/79, l’offerta dev’essere presen- tata all’organismo d’intervento interessato in plico chiuso sul quale deve essere indicato il riferimento al presente regolamento. Il plico chiuso non deve essere aperto dall’organismo d’intervento prima della scadenza del termine per la presentazione delle offerte di cui al para- grafo 4. 6. In deroga al disposto dell’articolo 8, paragrafo 2, lettera b), del regolamento (CEE) n. 2173/79, le offerte non recheranno l’indicazione del deposito frigorifero o i in cui dei depositi prodotti in parola. sono immagazzinati frigoriferi 7. In deroga al disposto dell’articolo 15, paragrafo 1, del regolamento (CEE) n. 2173/79, l’importo della cauzione (cid:138) fissato a 12 EUR/100 kg. Articolo 4 L’informazione da parte dell’organismo d’intervento 1. menzionata all’articolo 11 del regolamento (CEE) n. 2173/ 79 (cid:138) inviata mediante telefax a ciascun concorrente. lavorativi successivi alla data 2. Nei cinque giorni dell’informazione di cui al paragrafo 1, l’aggiudicatario chiede uno o pi(cid:151) titoli di esportazione di cui all’articolo 8, paragrafo 2, primo trattino, del regolamento (CE) n. 1445/ 95 per il quantitativo attribuito. La domanda deve essere accompagnata dal telefax di cui al paragrafo 1 e indicare, nella casella 7, uno dei paesi delle zone menzionate all’ar- ticolo 1, paragrafo 2. Inoltre, nella casella 20, la domanda reca la dicitura seguente: (cid:190) Productos de intervenci(cid:155)n sin restituci(cid:155)n [Reglamento (CE) no 837/1999] (cid:190) Interventionsvarer uden restitution [Forordning (EF) nr. 837/1999] (cid:190) Interventionserzeugnisse ohne Erstattung [Verordnung (EG) Nr. 837/1999] (cid:190) Pqo(cid:152)(cid:149)mta paq(cid:146)lbasgr wyq(cid:148)r epistqov(cid:147) [jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 837/1999] (cid:190) Intervention products without refund [Regulation (EC) No 837/1999] (cid:190) Produits d’intervention sans restitution [r(cid:138)glement (CE) no 837/1999] (cid:190) Prodotti d’intervento senza restituzione [Regolamento (CE) n. 837/1999] (cid:190) Producten uit interventievoorraden zonder restitutie [Verordening (EG) nr. 837/1999] (cid:190) Produtos de interven(cid:135)(cid:209)o sem restitui(cid:135)(cid:209)o [Regulamento (CE) n. o 837/1999] (cid:190) Interventiotuotteita (cid:246) ei vientitukea [Asetus (EY) N:o 837/1999] (cid:190) Interventionsprodukt utan exportbidrag [F(cid:148)rordning (1) GU L 70 del 17. 3. 1999, pag. 3. (EG) nr 837/1999]. L 106/4 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 23. 4. 1999 Articolo 5 Articolo 8 1. In deroga all’articolo 18, paragrafo 1, del regola- mento (CEE) n. 2173/79, il termine di presa in consegna (cid:138) portato a tre mesi a decorrere dalla data di trasmissione dei dati di cui all’articolo 4, paragrafo 1. 2. In deroga all’articolo 8, paragrafo 2, primo trattino, del regolamento (CE) n. 1445/95, il periodo di validit(cid:133) dei titoli d’esportazione chiesti conformemente all’articolo 4, paragrafo 2, (cid:138) fissato a 90 giorni. Articolo 6 1. Prima della presa in consegna dei prodotti, l’acqui- rente costituisce una cauzione destinata a garantire l’esportazione verso i paesi di cui all’articolo 1, paragrafo 2. L’importazione in uno di questi paesi costituisce un’esi- genza principale ai sensi dell’articolo 20 del regolamento (CEE) n. 2220/85 della Commissione (1). La cauzione di cui al paragrafo 1 (cid:138) pari per tonnel- 2. lata: (cid:190) per i quarti posteriori non disossati alla differenza tra il prezzo offerto per tonnellate e 2 000 EUR, (cid:190) per i quarti anteriori non disossati alla differenza tra il prezzo offerto per tonnellate e 1 300 EUR, (cid:190) per le carni disossate dei codici da INT 12 a INT 16 e INT 19, alla differenza tra il prezzo offerto per tonnel- lata e 3 200 EUR, (cid:190) per le altre carni disossate, alla differenza tra il prezzo offerto per tonnellata e 1 800 EUR. Articolo 7 Le autorit(cid:133) competenti possono permettere che i prodotti d’intervento il cui imballaggio (cid:138) lacerato o insudiciato siano provvisti, sotto il loro controllo e prima della presentazione all’ufficio doganale di partenza per la spedi- zione, di un nuovo imballaggio dello stesso tipo. Non (cid:138) concessa alcuna restituzione all’esportazione per le carni vendute ai sensi del presente regolamento. L’ordine di ritiro di cui all’articolo 3, paragrafo 1, lettera b), del regolamento (CEE) n. 3002/92, la dichiarazione di esportazione e, se del caso, l’esemplare del controllo T 5 sono completati dalla dicitura seguente: (cid:190) Productos de intervenci(cid:155)n sin restituci(cid:155)n [Reglamento (CE) no 837/1999] (cid:190) Interventionsvarer uden restitution [Forordning (EF) nr. 837/1999] (cid:190) Interventionserzeugnisse ohne Erstattung [Verordnung (EG) Nr. 837/1999] (cid:190) Pqo(cid:152)(cid:149)mta paq(cid:146)lbasgr wyq(cid:148)r epistqov(cid:147) [jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 837/1999] (cid:190) Intervention products without refund [Regulation (EC) No 837/1999] (cid:190) Produits d’intervention sans restitution [r(cid:138)glement (CE) no 837/1999] (cid:190) Prodotti d’intervento senza restituzione [Regolamento (CE) n. 837/1999] (cid:190) Producten uit interventievoorraden zonder restitutie [Verordening (EG) nr. 837/1999] (cid:190) Produtos de interven(cid:135)(cid:209)o sem restitui(cid:135)(cid:209)o [Regulamento (CE) n. o 837/1999] (cid:190) Interventiotuotteita (cid:246) ei vientitukea [Asetus (EY) N:o 837/1999] (cid:190) Interventionsprodukt utan exportbidrag [F(cid:148)rordning (EG) nr 837/1999]. Articolo 9 Il presente regolamento entra in vigore il terzo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 22 aprile 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 205 del 3. 8. 1985, pag. 5. 23. 4. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 106/5 ANEXO I (cid:190) BILAG I (cid:190) ANHANG I (cid:190) PAQAQTGLA I (cid:190) ANNEX I (cid:190) ANNEXE I (cid:190) ALLEGATO I (cid:190) B(cid:246)LAGE I (cid:190) ANEXO I (cid:190) LIITE I (cid:190) BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor Member State (cid:144)tat membre Stato membro Lidstaat Estado-membro J(cid:132)senvaltio Medlemsstat Productos (1) Produkter (1) Erzeugnisse (1) Pqo(cid:152)(cid:149)mta (1) Products (1) Produits (1) Prodotti (1) Producten (1) Produtos (1) Tuotteet (1) Produkter (1) Cantidad aproximada (toneladas) Tilnærmet mængde (tons) Ungef(cid:132)hre Mengen (Tonnen) Jat(cid:145) pqos(cid:146)ccisg pos(cid:149)tgta (t(cid:149)moi) Approximate quantity (tonnes) Quantit(cid:130) approximative (tonnes) Quantit(cid:133) approssimativa (tonnellate) Hoeveelheid b¶ benadering (ton) Quantidade aproximada (toneladas) Arvioitu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (tonneina) Ungef(cid:132)rlig kvantitet (ton) a) Carne con hueso (cid:190) Kød, ikke udbenet (cid:190) Fleisch mit Knochen (cid:190) Jq(cid:146)ata le j(cid:149)jaka (cid:190) Bone-in beef (cid:190) Viande avec os (cid:190) Carni non disossate (cid:190) Vlees met been (cid:190) Carne com osso (cid:190) Luullinen naudanliha (cid:190) K(cid:148)tt med ben FRANCE (cid:190) Quartiers avant (cid:190) Quartiers arri(cid:138)re 2 000 2 000 b) Carne deshuesada (cid:190) Udbenet kød (cid:190) Fleisch ohne Knochen (cid:190) Jq(cid:146)ata wyq(cid:148)r j(cid:149)jaka (cid:190) Boneless beef (cid:190) Viande d(cid:130)soss(cid:130)e (cid:190) Carni senza osso (cid:190) Vlees zonder been (cid:190) Carne desossada (cid:190) Luuton naudanliha (cid:190) Benfritt k(cid:148)tt IRELAND (cid:190) thick flank (code INT 12) (cid:190) topside (code INT 13) (cid:190) silverside (code INT 14) (cid:190) rump (code INT 16) (cid:190) flank (code INT 18) (cid:190) fore rib (code INT 19) (cid:190) shoulder (code INT 22) (cid:190) brisket (code INT 23) (cid:190) forequarter (code INT 24) 100 300 300 200 500 100 500 500 500 (1) V(cid:130)anse los anexos V y VII del Reglamento (CEE) no 2456/93 de la Comisi(cid:155)n (DO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2812/98 (DO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Se bilag V og VII til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2456/93 (EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2812/98 (EFT L 349 af 24. 12. 1998, s. 47). (1) Vgl. Anh(cid:132)nge V und VII der Verordnung (EWG) Nr. 2456/93 der Kommission (ABl. L 225 vom 4. 9. 1993, S. 4), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2812/98 (ABl. L 349 vom 24. 12. 1998, S. 47). (1) Bk(cid:146)pe paqaqt(cid:147)lata V jai VII tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2456/93 tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 225 tgr 4. 9. 1993, s. 4), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2812/98 (EE L 349 tgr 24. 12. 1998, s. 47). (1) See Annexes V and VII to Commission Regulation (EEC) No 2456/93 (OJ L 225, 4. 9. 1993, p. 4), as last amended by Regulation (EC) No 2812/98 (OJ L 349, 24. 12. 1998, p. 47). (1) Voir annexes V et VII du r(cid:138)glement (CEE) no 2456/93 de la Commission (JO L 225 du 4. 9. 1993, p. 4). R(cid:138)glement modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2812/98 (JO L 349 du 24. 12. 1998, p. 47). (1) Cfr. allegati V e VII del regolamento (CEE) n. 2456/93 della Commissione (GU L 225 del 4. 9. 1993, pag. 4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2812/98 (GU L 349 del 24. 12. 1998, pag. 47). (1) Zie de b¶lagen V en VII b¶ Verordening (EEG) nr. 2456/93 van de Commissie (PB L 225 van 4. 9. 1993, blz. 4), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 2812/98 (PB L 349 van 24. 12. 1998, blz. 47). (1) Ver anexos V e VII do Regulamento (CEE) n. o 2456/93 da Comiss(cid:209)o (JO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4). Regulamento com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2812/98 (JO L 349 de 24. 12. 1998, p. 47). (1) Katso komission asetuksen (ETY) N:o 2456/93 (EYVL L 225, 4. 9. 1993, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2812/98 (EYVL L 349, 24. 12. 1998, s. 47) liitteet V ja VII. (1) Se bilagorna V och VII i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2456/93 (EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2812/98 (EGT L 349, 24. 12. 1998, s. 47). L 106/6 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 23. 4. 1999 ANEXO II (cid:190) BILAG II (cid:190) ANHANG II (cid:190) PAQAQTGLA II (cid:190) ANNEX II (cid:190) ANNEXE II (cid:190) ALLEGATO II (cid:190) B(cid:246)LAGE II (cid:190) ANEXO II (cid:190) LIITE II (cid:190) BILAGA II Direcciones de los organismos de intervenci(cid:155)n (cid:190) Interventionsorganernes adresser (cid:190) Anschriften der Interventionsstellen (cid:190) Dieuh(cid:151)mseir tym oqcamisl(cid:150)m paqelb(cid:145)seyr (cid:190) Addresses of the intervention agencies (cid:190) Adresses des organismes d’intervention (cid:190) Indirizzi degli organismi d’intervento (cid:190) Adressen van de interventiebureaus (cid:190) Endere(cid:135)os dos organismos de interven(cid:135)(cid:209)o (cid:190) Interventio- elinten osoitteet (cid:190) Interventionsorganens adresser FRANCE Ofival 80, avenue des Terroirs-de-France F-75607 Paris Cedex 12 T(cid:130)l(cid:130)phone: (33 1) 44 68 50 00; t(cid:130)lex: 215330; t(cid:130)l(cid:130)copieur: (33 1) 44 68 52 33 IRELAND Department of Agriculture and Food Johnstown Castle Estate County Wexford Ireland Tel. (353 53) 634 31, (353 53) 428 42; Telefax (353 53) 428 42


title: 1999/282/EC: Council Decision of 22 April 1999 providing macro-financial assistance to Albania

eurovoc_concepts:
Albania
EU aid
International Monetary Fund
financial aid

text: 28. 4. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 110/13 COUNCIL DECISION of 22 April 1999 providing macro-financial assistance to Albania (1999/282/EC) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to the proposal of the Commission (1), Having regard to the opinion of the European Parlia- ment (2), (1) Whereas Albania has made substantial progress on the path to recovery from the effects of the economic and social crisis of early 1997; whereas it an has economic implemented recovery programme to address the immediate effects of the crisis; successfully (2) Whereas trade, commercial and economic links between the Community and Albania are devel- the Agreement oping within the framework of between the European Community and the Republic of Albania on trade and commercial and economic cooperation, signed at Brussels on 11 May 1992; (3) Whereas Albania, which had been without a consti- tution since the fall of the communist regime, should have greater respect for human rights and strengthen the foundations of the rule of law as a result of the adoption of a new constitution on 22 November 1998; (4) Whereas Albania should not deviate from pursuing the fundamental political and economic reforms undertaken to establish the rule of law and a full and complete democracy and to introduce a market economy which takes account of the need for social justice and environmental protection; (5) Whereas Albania has agreed with the International Monetary Fund (IMF) on a comprehensive set of stabilisation and policy reform measures to be supported by a loan under the Enhanced Structural Adjustment Facility (ESAF); (6) Whereas Albania has agreed with the World Bank on a set of measures supporting banking reform and employment promotion, which are backed by (1) OJ C 302, 1. 10. 1998, p. 5. (2) Opinion delivered on 12 February 1999 (not yet published in the Official Journal). a highly concessional Rehabilitation Loan; whereas it is intended that a Structural Adjustment Credit will support further structural adjustment measures; (7) Whereas Albania is undertaking fundamental reforms to promote economic reform and build institutions with a strong implementation capacity; whereas the focus of reforms will be strongly centred on institution-building, on public adminis- tration and judicial reforms, on the development of public finance structures and financial control procedures and a strong and performing banking sector legislation by governing the prudential supervision of credit insti- tutions, on the establishment of a functioning agri- land market and accelerating enterprise cultural privatisation; whereas the government is firmly committed to modernising customs services on the basis of new codes, to a speedy winding up of the pyramid scheme companies and to combating corruption and organised crime which jeopardise political stability and economic order; strengthened detailed (G-24), assistance for the first year of (8) Whereas the authorities of Albania have requested financial the medium-term programme from the international financial institutions, the Group of 24 industrial- ised countries and the Community; whereas, over and above the estimated financing which would be provided by the IMF and the World Bank, an important residual financing gap remains to be covered; whereas Paris Club resche- duling and undisbursed pledges made at the Donors’ Conference in October 1997 should help cover part of the external financing needed during the first year of the medium-term programme; (9) Whereas assistance from the Community will be instrumental in supporting Albania’s institutional and structural reforms; whereas a Community long- term loan to Albania is an appropriate measure to help financial country’s constraints, support the balance of payments and strengthen the reserve position; external ease the L 110/14 EN Official Journal of the European Communities 28. 4. 1999 (10) Whereas Albania is a low-income country eligible for highly concessional loans and facilities from the World Bank and the IMF; whereas the Community will provide under the first year of the medium- term programme EUR 19,5 million support to the budget in the form of grants through the PHARE special assistance and the Community food security programme; whereas in these circumstances, the proposal EUR 20 million loan allows overall Community macro-financial support under the first arrangement under the ESAF to reach an appro- priate degree of concessionality; (11) Whereas the Community loan should be managed by the Commission; (12) Whereas the Treaty does not provide, for the adop- tion of this Decision, powers other than those of Article 235, HAS DECIDED AS FOLLOWS: Article 1 1. The Community shall make available to Albania a long-term loan facility of a maximum principal amount of up to EUR 20 million with a maximum maturity of 15 years and a grace period of 10 years, with a view to ensuring a sustainable balance of payments situation and consolidating the country’s reserve position. To this end, the Commission shall be empowered to 2. borrow, on behalf of the necessary resources that will be placed at the disposal of Albania in the form of a loan. the Community, 3. The loan referred to in paragraph 2 will be managed by the Commission in close consultation with the Economic and Financial Committee and in a manner consistent with any agreement reached between the IMF and Albania. Article 2 1. The Commission shall be empowered to agree with the authorities of Albania, after consultation with the Economic and Financial Committee, the economic and institutional policy conditions attached to the loan. These conditions shall be consistent with any of the agreements referred to in Article 1(3). ance with the objectives of this macro-financial assistance and that its conditions are being fulfilled. Article 3 The macro-financial assistance shall be made avail- 1. able to Albania in two instalments. 2. Subject to the provisions of Article 2, the first instal- ment shall be released on the basis of a successful completion of the mid-term review of the first year of the programme supported by a three-year ESAF arrangement between the IMF and Albania. Subject to the provisions of Article 2, the second 3. instalment shall be released on the basis of a satisfactory track record in the implementation of the ESAF programme and not before one quarter after the disburse- ment of the first instalment. The funds shall be paid to the Central Bank of 4. Albania. Article 4 The borrowing and loan operations referred to in 1. Article 1 shall be carried out using the same value date and must not involve the Community in the transforma- tion of maturities, in any exchange or interest rate risks, or any other commercial risk. The Commission shall 2. take the necessary steps, should Albania so request, to ensure that an early repay- ment clause is included in the loan terms and conditions, and that it may be exercised. 3. At the request of Albania, and where circumstances permit an improvement in the interest rate on the loan, the Commission may refinance all or part of its initial borrowings or restructure the corresponding financial conditions. Refinancing or restructuring operations shall be carried out in accordance with the conditions set out in paragraph 1 and shall not have the effect of extending the borrowing concerned or the average maturity of increasing the amount, expressed at the current exchange rate, of capital outstanding at the date of the refinancing or restructuring. 4. All related costs incurred by the Community in concluding and carrying out the operation pursuant to this Decision shall be borne by Albania. The Commission shall verify at regular intervals, in 2. collaboration with Financial the Economic Committee and in coordination with the IMF, that the economic and institutional policy in Albania is in accord- and 5. The Economic and Financial Committee shall be kept informed of developments in the operations referred to in paragraphs 2 and 3 at least once a year. 28. 4. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 110/15 At least once a year the Commission shall address to the European Parliament and the Council a report, which will include an evaluation on the implementation of this Decision. Article 5 Done at Luxembourg, 22 April 1999. For the Council The President W. M(cid:154)LLER


title: Proposta alterada de Decisão do Conselho relativa à assinatura e à aplicação provisória pela Comunidade Europeia do Acordo sobre o Programa Internacional de Conservação dos Golfinhos

eurovoc_concepts:
fishing agreement
fishing area
fishing rights
international agreement
marine mammal

formats: html pdf

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 22. 04. 1999 COM(1999) 187 final Proposta alterada de DECISÃO DO CONSELHO relativa à assinatura e à aplicação provisória pela Comunidade Europeia do Acordo sobre o Programa Internacional de Conservação dos Golfinhos (apresentada pela Comissão em conformidade com o disposto no n° 2 do artigo 189°-A do Tratado CE) EXPOSIÇÃO DE MOTIVOS A Proposta de Decisão do Conselho relativa à assinatura pela Comunidade Europeia do Acordo sobre o Programa Internacional de Conservação dos Golfinhos (COM (98) 787 final de 21. 12. 1998) está actualmente a ser estudada no grupo «pesca externa» do Conselho. A exposição de motivos que acompanha a proposta de decisão menciona a possibilidade de aplicar o acordo na Comunidade a título provisório, caso a adesão da Comunidade à IATTC, gestora do programa golfinhos, fosse retardada por motivos técnicos. O processo relativo à adesão está actualmente a ser tratado no âmbito da IATTC, mas os problemas internos de certos países membros da organização deixam, desde já, prever um atraso em relação ao calendário inicialmente previsto. É portanto conveniente que, através da alteração da proposta de decisão em estudo, a Comunidade se dote, desde já, da base jurídica necessária para a aplicação provisória do acordo. As alterações serão directamente integradas no texto da proposta de decisão inicial COM (98) 787 final de 21. 12. 1998 e realçadas (sublinhadas e escritas em itálico). O texto do acordo mantém-se inalterado, pelo que não foi retomado na presente proposta. 2 Proposta alterada de DECISÃO DO CONSELHO relativa à assinatura e à aplicação provisória pela Comunidade Europeia do Acordo sobre o Programa Internacional de Conservação dos Golfinhos O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 43º em conjugação com o nº 2 do seu artigo 228º, Tendo em conta a proposta da Comissão, (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) Considerando que a Comunidade é competente para adoptar medidas de conservação e gestão dos recursos haliêuticos e assumir compromissos com outros países ou organizações internacionais; Considerando que a Comunidade é Parte Contratante na Convenção das Nações Unidas sobre o Direito do Mar, a qual insta todos os membros da comunidade internacional a que cooperem na conservação e gestão dos recursos marinhos vivos; Considerando que a Comunidade assinou o Acordo relativo à aplicação das disposições da Convenção das Nações Unidas sobre o Direito do Mar, de 10 de Dezembro de 1982, respeitantes à conservação e à gestão das populações de peixes transzonais e das populações de peixes altamente migradores; Considerando que a 35a reunião intergovernamental sobre a conservação de atuns e golfinhos no Leste do Pacífico adoptou, em Fevereiro de 1998, o Acordo sobre o Programa Internacional de Conservação dos Golfinhos; Considerando que os objectivos do Acordo incluem a redução progressiva para níveis próximos de zero, através da fixação de limites anuais, da mortalidade acidental de golfinhos nas pescarias do atum com redes de cerco de retenida no Leste do Pacífico e a sustentabilidade a longo prazo das populações de atum na Área do Acordo; Considerando que há pescadores comunitários que pescam unidades populacionais de atum na Área do Acordo e que é do interesse da Comunidade desempenhar um papel efectivo na aplicação do Acordo; Considerando que, nos termos do artigo XIV do Acordo, a Comissão Interamericana do Atum Tropical terá um papel completo na coordenação da execução do Acordo e que muitas medidas de execução serão adoptadas no âmbito da CIAT; que é, por conseguinte, necessário que a Comunidade adira ao Acordo e simultaneamente com a sua adesão à CIAT; 3 (8) (9) Considerando que o Acordo está aberto para assinatura em Washington, de 15 de Maio de 1998 a 14 de Maio de 1999, a Estados cuja linha de costa seja adjacente à área do Acordo e a Estados ou organizações regionais de integração económica que sejam membros da CIAT ou cujos navios participem nas pescarias do atum na área do Acordo, enquanto o mesmo se encontrar aberto para assinatura; Considerando que a assinatura e a aplicação provisória do acordo constituem as primeiras etapas com vista à sua posterior aprovação pela Comunidade em conformidade com os processos previstos para esse efeito pelo Tratado, DECIDE: Artigo 1º A Comunidade Europeia assinará o Acordo sobre o Programa Internacional de Conservação dos Golfinhos. O texto do Acordo acompanha a presente decisão como anexo. Artigo 2º Em conformidade com o seu artigo XXIX, o acordo é provisoriamente aplicável, para a Comunidade Europeia, a partir de 1 de Junho de 1999. Artigo 3º O Presidente do Conselho designa a pessoa autorizada a assinar o acordo e a notificar o Governo dos Estados Unidos da América enquanto depositário do acordo da sua aplicação provisória pela Comunidade. Feito em Bruxelas, em Pelo Conselho O Presidente 4


title: Direktiva Sveta 1999/30/ES z dne 22. aprila 1999 o mejnih vrednostih žveplovega dioksida, dušikovega dioksida in dušikovih oksidov, trdnih delcev in svinca v zunanjem zraku

eurovoc_concepts:
air quality
anhydride
dangerous substance
lead
oxide
pollution control

text: 164 SL Uradni list Evropske unije 15/Zv. 4 31999L0030 29. 6. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 163/41 DIREKTIVA SVETA 1999/30/ES z dne 22. aprila 1999 o mejnih vrednostih žveplovega dioksida, dušikovega dioksida in dušikovih oksidov, trdnih delcev in svinca v zunanjem zraku SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 130s(1) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (2), v skladu s postopkom, opredeljenim v členu 189c Pogodbe (3), (1) (2) (3) (4) ker so na podlagi načel, vsebovanih v členu 130r Pogodbe, v Programu Skupnosti za politiko in ukrepanje v zvezi z okoljem in trajnostnim razvojem (Peti program varstva okolja) (4) predvidene zlasti spremembe zakonodaje o onesnaževalih zraka; ker ta program priporoča določitev dolgoročnih ciljev za kakovost zraka; ker člen 129 Pogodbe določa, da so pogoji za varovanje zdravja ljudi sestavni del drugih politik Skupnosti; ker člen 3(o) Pogodbe določa, da dejavnosti Skupnosti prispe- vajo k doseganju visoke ravni varovanja zdravja; ker mora na podlagi člena 4(5) Direktive Sveta 96/62/ES z dne 27. septembra 1996 o ocenjevanju in upravljanju kakovosti zunanjega zraka (5) Svet sprejeti zakonodajo, predvideno v odstavku 1, ter določbe iz odstavkov 3 in 4 tega člena; ker so mejne vrednosti, opredeljene v tej direktivi, mini- malni pogoji; ker v skladu s členom 130t Pogodbe države članice lahko vzdržujejo ali uvedejo strožje varstvene ukrepe; ker se zlasti lahko uvedejo strožje mejne vrednosti, (1) UL C 9, 14. 1. 1998, str. 6. (2) UL C 214, 10. 7. 1998, str. 1. (3) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 13. maja 1998 (UL C 167, 1. 6. 1998, str. 103), Skupno stališče Sveta z dne 24. septembra 1998 (UL C 360, 23. 11. 1998, str. 99) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. januarja 1999 (UL C 104, 14. 4. 1999, str. 44). (4) UL C 138, 17. 5. 1993, str. 5. (5) UL L 296, 21. 11. 1996, str. 55. zato da se varuje zdravje posebno občutljivih kategorij pre- bivalstva, kakršni so otroci in bolnišnični pacienti; ker država članica lahko zahteva, da se mejne vrednosti dose- žejo pred datumi iz te direktive; ker se ekosistemi zaščitijo pred škodljivimi učinki žveplo- vega dioksida; ker se rastlinstvo zaščiti pred škodljivimi učinki dušikovih oksidov; ker imajo lahko različne vrste delcev različne škodljive učinke za zdravje ljudi; ker obstajajo dokazi, da je nevarnost za zdravje ljudi, povezana z izpostavljenostjo antropogenim trdnim delcem, večja kakor nevarnost, povezana z izpostavljenostjo delcem, ki se naravno pojav- ljajo v zunanjem zraku; ker Direktiva 96/62/ES zahteva, da se pripravijo akcijski načrti za območja, kjer koncentracije onesnaževal v zuna- njem zraku presegajo vsoto mejne vrednosti in začasnega sprejemljivega preseganja mejne vrednosti, ki se uporablja, da se zagotovi skladnost z mejnimi vrednostmi do datuma ali datumov, ki so bili določeni; ker naj bi bil cilj takih akcijskih načrtov in drugih strategij za zmanjševanje, če se nanašajo na trdne delce, zmanjšanje koncentracij finih delcev kot del celotnega zmanjšanja koncentracij trdnih delcev; ker Direktiva 96/62/ES določa, da numerične vrednosti mejnih in alarmnih vrednosti temeljijo na ugotovitvah mednarodnih znanstvenih skupin, ki delujejo na tem področju; ker mora Komisija upoštevati najnovejše znanstvenoraziskovalne podatke z epidemiološkega in okoljskega področja ter zadnji napredek v meroslovju, da se ponovno preučijo elementi, na katerih temeljijo mejne in alarmne vrednosti; ker naj bi Komisija in države članice, za olajšanje ponov- nega pregleda te direktive v letu 2003, spodbudile raziskave o učinkih navedenih onesnaževal, in sicer žve- plovega dioksida, dušikovega dioksida in dušikovih oksidov, trdnih delcev in svinca; (5) (6) (7) (8) (9) 15/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 165 (10) ker so standardizirane natančne merilne tehnike ter skupna merila za lokacije merilnih postaj pomemben element pri ocenjevanju kakovosti zunanjega zraka, da se pridobijo informacije, primerljive v celotni Skupnosti; (11) ker se lahko v skladu s členom 12(1) Direktive 96/62/ES spremembe, potrebne za prilagoditev znanstvenemu in tehničnemu napredku, nanašajo samo na merila in tehnike za ocenjevanje koncentracij žveplovega dioksida, dušiko- vega dioksida in dušikovih oksidov, trdnih delcev in svinca ali na podrobne dogovore o posredovanju informacij Komisiji in ne spreminjajo neposredno ali posredno mej- nih ali alarmnih vrednosti; (12) ker naj bi bile najnovejše informacije o koncentracijah žve- plovega dioksida, dušikovega dioksida in dušikovih oksidov, trdnih delcev in svinca v zunanjem zraku takoj dostopne javnosti – SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO: Člen 1 Cilji Cilji te direktive so: — določiti mejne in, kjer je to primerno, alarmne vrednosti za koncentracije žveplovega dioksida, dušikovega dioksida in dušikovih oksidov, trdnih delcev in svinca v zunanjem zraku, da se odpravijo, preprečijo ali zmanjšajo škodljivi učinki na zdravje ljudi in okolje kot celoto ali da se tem učinkom izogne, — oceniti koncentracije žveplovega dioksida, dušikovega diok- sida in dušikovih oksidov, trdnih delcev in svinca v zunanjem zraku na podlagi skupnih metod in meril, — pridobiti ustrezne informacije o koncentracijah žveplovega dioksida, dušikovega dioksida in dušikovih oksidov, trdnih delcev in svinca v zunanjem zraku ter zagotoviti, da so dostopne javnosti, — ohraniti kakovost zunanjega zraka, kjer je ta dobra, in jo v drugih primerih izboljšati glede na žveplov dioksid, dušikov dioksid in dušikove okside, trdne delce in svinec. Člen 2 Opredelitev pojmov 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. jo človek „onesnaževalo“ pomeni katero koli snov, ki posredno ali neposredno vnese v zunanji zrak in za katero je verjetno, da škodljivo učinkuje na zdravje ljudi in/ali okolje kot celoto; „raven“ pomeni koncentracijo onesnaževala v zunanjem zraku ali njegovo usedlino na površinah v danem času; „ocenjevanje“ pomeni katero koli metodo, uporabljeno za merjenje, izračunavanje, napovedovanje ali vrednotenje ravni onesnaževala v zunanjem zraku; „mejna vrednost“ pomeni raven, ki je bila določena na pod- lagi znanstvenih spoznanj, da bi odpravila, preprečila ali zmanjšala škodljive učinke na zdravje ljudi in/ali okolje kot celoto, in ki jo je treba doseči v določenem roku, ko pa je dosežena, se ne sme preseči; „alarmna vrednost“ pomeni raven, katere preseganje pomeni nevarnost za zdravje ljudi že zaradi kratkotrajne izpostavlje- nosti in pri kateri morajo države članice nemudoma ukrepati, kakor določa Direktiva 96/62/ES; „sprejemljivo preseganje“ pomeni odstotek mejne vrednosti, za katerega se ta vrednost lahko preseže pod pogoji iz Direk- tive 96/62/ES; „območje“ pomeni del ozemlja držav članic, ki ga same razmejijo; „strnjeno naselje“ pomeni območje, poseljeno z več kakor 250 000 prebivalci, kadar je prebivalcev 250 000 ali manj, pa območje, kjer je gostota prebivalstva na km2 taka, da države članice upravičeno potrebujejo ocenjevanje onesna- ženosti in upravljanje kakovosti zraka; 10. „dušikovi oksidi“ pomenijo vsoto dušikovega oksida in duši- kovega dioksida, seštetih kot delcev na milijardo in izraženih kot dušikov dioksid v mikrogramih na kubični meter; 11. „PM10“ pomeni trdne delce, ki preidejo skozi dovod s 50 % učinkovitostjo za odstranjevanje delcev z aerodinamičnim premerom nad 10 μm; 12. „PM2,5“ pomeni trdne delce, ki preidejo skozi dovod s 50 % učinkovitostjo za odstranjevanje delcev z aerodinamičnim premerom nad 2,5 μm; 13. „zgornji ocenjevalni prag“ pomeni raven, določeno v Pri- logi V, pod katero se za ocenjevanje kakovosti zunanjega zraka lahko uporabi kombinacija meritev in metod modeli- ranja, skladno s členom 6(3) Direktive 96/62/ES; V tej direktivi: 1. „zunanji zrak“ pomeni zrak v troposferi na prostem, razen na delovnih mestih; 14. „spodnji ocenjevalni prag“ pomeni raven, določeno v Pri- logi V, pod katero se za ocenjevanje kakovosti zunanjega zraka lahko uporabijo le metode modeliranja ali objektivnega vrednotenja, v skladu s členom 6(4) Direktive 96/62/ES; 166 SL Uradni list Evropske unije 15/Zv. 4 15. „naravni dogodki“ pomenijo vulkanske izbruhe, seizmične in geotermalne aktivnosti, požare v divjini, pojave močnega vetra ali atmosferske resuspenzije ali prenosa naravnih delcev iz sušnih regij; 16. „meritve na stalnem mestu“ pomenijo meritve, izvedene v skladu s členom 6(5) Direktive 96/62/ES. Člen 3 Žveplov dioksid 1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagoto- vijo, da koncentracije žveplovega dioksida v zunanjem zraku, oce- njene v skladu s členom 7, ne presegajo mejnih vrednosti iz oddelka I Priloge I od datumov, ki so tam določeni. Sprejemljiva preseganja iz oddelka I Priloge I se uporabljajo v skladu s členom 8 Direktive 96/62/ES. 2. Alarmna vrednost za koncentracije žveplovega dioksida v zunanjem zraku je taka, kakor je določena v oddelku II Priloge I. 3. Države članice do 31. decembra 2003, kjer je to izvedljivo, v pomoč Komisiji pri pripravi poročila, predvidenega v členu 10, beležijo podatke o koncentracijah žveplovega dioksida, povprečenih v desetih minutah na nekaterih merilnih postajah, ki so jih izbrale kot reprezentativne za kakovost zraka na naseljenih območjih v bližini virov in na katerih se merijo urne koncentra- cije. Hkrati s sporočanjem podatkov o urnih koncentracijah v skladu s členom 11(1) Direktive 96/62/ES države članice za te izbrane merilne postaje Komisiji sporočajo število desetminutnih koncentracij, ki so presegle 500 μg/m3, število dni v koledarskem letu, ko se je to zgodilo, število tistih dni, ko so urne koncentra- cije žveplovega dioksida istočasno presegle 350 μg/m3, in naj- večjo evidentirano desetminutno koncentracijo. 4. Države članice lahko določijo območja ali strnjena naselja, kjer so mejne vrednosti za žveplov dioksid, kakor so določene v oddelku I Priloge I, presežene zaradi koncentracij žveplovega dioksida v zunanjem zraku, ki so posledica naravnih virov. Države članice pošljejo Komisiji sezname vseh takšnih območij ali strnjenih naselij, skupaj z informacijami o koncentracijah in tam- kajšnjih virih žveplovega dioksida. Ko države članice obveščajo Komisijo v skladu s členom 11(1) Direktive 96/62/ES, zagotovijo potrebno utemeljitev, s katero dokažejo, da so vsa preseganja posledica naravnih virov. 96/62/ES le, kadar so mejne vrednosti iz oddelka I Priloge I pre- sežene zaradi antropogenih emisij. Člen 4 Dušikov dioksid in dušikovi oksidi 1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagoto- vijo, da koncentracije dušikovega dioksida in, kadar je to primerno, dušikovih oksidov v zunanjem zraku, ocenjene v skladu s členom 7, ne presegajo mejnih vrednosti iz oddelka I Priloge II od datumov, ki so tam določeni. Sprejemljiva preseganja iz oddelka I Priloge II se uporabljajo v skladu s členom 8 Direktive 96/62/ES. 2. Alarmna vrednost za koncentracije dušikovega dioksida v zunanjem zraku je taka, kakor je določena v oddelku II Priloge II. Člen 5 Trdni delci 1. Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagoto- vijo, da koncentracije PM10 v zunanjem zraku, ocenjene v skladu s členom 7, ne presegajo mejnih vrednosti iz oddelka I Priloge III od datumov, ki so tam določeni. Sprejemljiva preseganja iz oddelka I Priloge III se uporabljajo v skladu s členom 8 Direktive 96/62/ES. 2. Države članice zagotovijo, da se namestijo in delujejo merilne postaje, ki zagotavljajo podatke o koncentracijah PM2,5. Vsaka država članica izbere število in lokacijo postaj, na katerih se merita PM2,5, ki sta reprezentativna za koncentracije PM2,5 v tej državi članici. Kadar je to mogoče, so merilna mesta za PM2,5 nameščena tam kot merilna mesta za PM10. V prvih devetih mesecih naslednjega leta države članice sporočijo Komisiji aritmetično sredino, mediano, 98. percentil in najvišjo koncentracijo, izračunane iz meritev PM2,5 v katerih koli štiriind- vajsetih urah v tistem letu. 98. percentil se izračuna v skladu s postopkom iz oddelka 4 Priloge I Direktive Sveta 97/101/ES z dne 27. in podatkov, pridobljenih po merilnih mrežah in posameznih posta- jah, ki merijo onesnaženost zunanjega zraka v državah člani- cah (1). januarja 1997 o vzajemni informacij izmenjavi 3. Cilj načrtov ukrepanja za PM10, pripravljenih v skladu s čle- nom 8 Direktive 96/62/ES in splošnimi strategijami za zmanjša- nje koncentracij PM10, je tudi zmanjšanje koncentracij PM2,5. Države članice morajo na takih območjih ali v strnjenih naseljih izvajati načrte ukrepanja v skladu s členom 8(3) Direktive (1) UL L 35, 5. 2. 1997, str. 14. 15/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 167 4. Kadar so mejne vrednosti za PM10 iz oddelka I Priloge III pre- sežene zaradi koncentracij PM10 v zunanjem zraku, ki so posle- dica naravnih dogodkov, zaradi katerih koncentracije znatno pre- segajo normalne ravni ozadja zaradi naravnih virov, države članice obvestijo Komisijo v skladu s členom 11(1) Direktive 96/62/ES in zagotovijo potrebno utemeljitev, s katero dokažejo, da so taka preseganja posledica naravnih dogodkov. V takih pri- merih morajo države članice izvajati načrte ukrepanja v skladu s členom 8(3) Direktive 96/62/ES le, kadar so mejne vrednosti iz oddelka I Priloge III presežene zaradi drugih vzrokov, ne zaradi naravnih dogodkov. 5. Države članice lahko določijo območja ali strnjena naselja, kjer so mejne vrednosti za PM10, kakor so določene v oddelku I Pri- loge III, presežene zaradi koncentracij PM10 v zunanjem zraku, ki so posledica resuspenzije delcev po zimskem posipavanju cest. Države članice pošljejo Komisiji sezname vseh takšnih območij ali strnjenih naselij, skupaj z informacijami o koncentracijah in tam- kajšnjih virih PM10. Ko države članice obveščajo Komisijo v skladu s členom 11(1) Direktive 96/62/ES, zagotovijo potrebno utemeljitev, s katero dokažejo, da so vsa preseganja posledica takšne resuspenzije delcev in da so bili sprejeti ustrezni ukrepi za znižanje koncentracij. Države članice morajo na takih območjih ali v strnjenih naseljih izvajati načrte ukrepanja v skladu s členom 8(3) Direktive 96/62/ES le, kadar so mejne vrednosti iz oddelka I Priloge III pre- sežene zaradi ravni PM10, ki jih ni povzročilo zimsko posipava- nje cest. Člen 6 Svinec Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da koncentracije svinca v zunanjem zraku, ocenjene v skladu s členom 7, ne presegajo mejnih vrednosti iz oddelka I Priloge IV od datumov, ki so tam določeni. Sprejemljiva preseganja iz oddelka I Priloge IV se uporabljajo v skladu s členom 8 Direktive 96/62/ES. Razvrstitev vsakega območja ali strnjenega naselja za namene istega člena 6 se pregleda vsaj vsakih pet let v skladu s postop- kom iz oddelka II Priloge V. Razvrstitev se pregleda prej, če se bis- tveno spremenijo dejavnosti, ki so pomembne za koncentracije žveplovega dioksida, dušikovega dioksida ali, kadar je to pomembno, dušikovih oksidov, trdnih delcev ali svinca v zuna- njem zraku. 2. Merila za določanje lokacije vzorčevalnih mest za merjenje žveplovega dioksida, dušikovega dioksida in dušikovih oksidov, trdnih delcev in svinca v zunanjem zraku so navedena v Prilogi VI. Najmanjše število vzorčevalnih mest za merjenje koncentracij vsa- kega ustreznega onesnaževala na stalnem mestu je določeno v Pri- logi VII in ta vzorčevalna mesta se pripravijo na vsakem območju ali v strnjenem naselju, kjer so meritve potrebne, če je meritev na stalnem mestu edini vir podatkov o tamkajšnjih koncentracijah. 3. Pri območjih in strnjenih naseljih, kjer se informacije z meril- nih postaj na stalnem mestu dopolnijo z informacijami iz drugih virov, kakršni so katastri emisij, indikativne merilne metode in modeliranje kakovosti zraka, sta število postaj za meritve na stalnem mestu, ki jih je treba namestiti, in prostorska ločljivost drugih tehnik zadostna, da se koncentracije onesnaževal zraka določijo v skladu z oddelkom I Priloge VI in oddelkom I Pri- loge VIII. 4. Pri območjih in strnjenih naseljih, kjer se ne zahteva meritev, se lahko uporabijo modeliranje ali tehnike objektivnega presoja- nja. 5. Referenčne metode za analiziranje žveplovega dioksida, duši- kovega dioksida in dušikovih oksidov ter za vzorčenje in analiziranje svinca so določene v oddelkih I do III Priloge IX. Referenčna metoda za vzorčenje in merjenje PM10 je določena v oddelku IV Priloge IX. Začasna referenčna metoda za vzorčenje in merjenje PM2,5 je določena v oddelku V Priloge IX. Referenčne tehnike za modeliranje kakovosti zraka so določene v oddelku VI Priloge IX. Člen 7 Ocenjevanje koncentracij 6. Datum, do katerega države članice obvestijo Komisijo o meto- dah, ki so jih uporabile za preliminarno oceno kakovosti zraka po členu 11(1)(d) Direktive 96/62/ES, je osemnajst mesecev po začetku veljavnosti te direktive. 1. Zgornji in spodnji ocenjevalni prag za žveplov dioksid, duši- kov dioksid in dušikove okside, trdne delce in svinec sta za namene člena 6 Direktive 96/62/ES praga iz oddelka I Priloge V. 7. Vse spremembe, potrebne za prilagoditev tega člena in prilog V do IX znanstvenemu in tehničnemu napredku, se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 12 Direktive 96/62/ES. 168 SL Uradni list Evropske unije 15/Zv. 4 Člen 8 Obveščanje javnosti 1. Države članice zagotovijo, da so najnovejše informacije o kon- centracijah žveplovega dioksida, dušikovega dioksida in dušiko- vih oksidov, trdnih delcev in svinca v zunanjem zraku redno dostopne javnosti in ustreznim organizacijam, kakršne so okolj- ske in potrošniške organizacije, organizacije, ki zastopajo interese občutljivega prebivalstva, in drugi ustrezni zdravstveni organi, po npr. televiziji in radiu, tisku, informacijskih panojih ali računalni- ških omrežjih. Informacije o koncentracijah žveplovega dioksida, dušikovega dioksida in trdnih delcev v zunanjem zraku se osvežijo vsaj vsak dan ter pri urnih vrednostih za žveplov dioksid in dušikov diok- sid vsako uro, kadar je to izvedljivo. Informacije o koncentracijah svinca v zunanjem zraku se osvežijo vsake tri mesece. Take informacije prikažejo najmanj vsak primer, ko koncentra- cije presegajo mejne in alarmne vrednosti v času povprečenja iz prilog I do IV. Vključujejo tudi kratko oceno v zvezi z mejnimi in alarmnimi vrednostmi ter ustrezne informacije o učinkih na zdravje. 2. Pri izdelavi načrtov ali programov, ki so po členu 8(3) Direk- tive 96/62/ES dostopni javnosti, skupaj z načrti ali programi iz členov 3(4), 5(4) in 5(5) te direktive, države članice omogočajo dostop do teh informacij tudi organizacijam iz odstavka 1. 3. Kadar je presežena alarmna vrednost iz Priloge I ali II, podrob- nosti, ki so dostopne javnosti v skladu s členom 10 Direktive 96/62/ES vključujejo vsaj postavke, navedene v oddelku III obrav- navane priloge. 4. Informacije, ki so dostopne javnosti odstavkih 1 in 3, so jasne, razumljive in dostopne. in organizacijam po Člen 9 Razveljavitve in prehodni dogovori 1. Direktiva Sveta 80/779/EGS z dne 15. julija 1980 o mejnih in priporočenih vrednostih za žveplov dioksid in suspendirane delce v zraku (1) se razveljavi 19. julija 2001, razen členov 1, 2(1), 3(1), 9, 15 in 16 Direktive 80/779/EGS in njenih prilog I, IIIb in IV, ki se razveljavijo 1. januarja 2005. 2. Direktiva Sveta 82/884/EGS z dne 3. decembra 1982 o mejni vrednosti svinca v zraku (2) se razveljavi 19. julija 2001, razen čle- nov 1, 2, 3(1), 7, 12 in 13 Direktive 82/884/EGS, ki se razvelja- vijo 1. januarja 2005. 3. Direktiva Sveta 85/203/EGS z dne 7. marca 1985 o standar- dih kakovosti zraka za dušikov dioksid (3) se razveljavi 19. julija 2001, razen prve alinee člena 1(1) in člena 1(2), prve ali- nee člena 2 ter členov 3(1), 5, 9, 15 in 16 Direktive 85/203/EGS in njene Priloge I, ki se razveljavijo 1. januarja 2010. 4. Od 19. julija 2001 države članice uporabljajo merilne postaje in druge metode ocenjevanja kakovosti zraka, ki so skladne s to direktivo, za ocenjevanje koncentracij žveplovega dioksida, duši- kovega dioksida in svinca v zunanjem zraku, da bi pridobile podatke, s katerimi se dokaže skladnost z mejnimi vrednostmi iz direktiv 80/779/EGS, 82/884/EGS in 85/203/EGS, dokler se mejne vrednosti iz teh direktiv ne prenehajo uporabljati. 5. Od 19. julija 2001 lahko države članice uporabijo merilne postaje in druge metode ocenjevanja kakovosti zraka, ki so glede PM10 skladne s to direktivo, za ocenjevanje koncentracij suspendiranih trdnih delcev, da bi dokazale skladnost z mejnimi vrednostmi za skupne suspendirane trdne delce iz Priloge IV Direktive 80/779/EGS; za dokazovanje take skladnosti pa se tako zbrani podatki pomnožijo s faktorjem 1,2. iz direktiv 80/779/EGS, 82/884/EGS 6. Države članice obvestijo Komisijo o vsakem preseganju mej- nih vrednosti in 85/203/EGS, skupaj z evidentiranimi vrednostmi, razlogi za vsak evidentiran primer in ukrepi, sprejetimi za preprečitev kakršne koli ponovitve, v prvih devetih mesecih po koncu vsakega leta, v skladu s postopkom iz člena 11 Direktive 96/62/ES, dokler se mejne vrednosti iz teh direktiv ne prenehajo uporabljati. 7. Na območjih, za katere država članica meni, da je treba ome- jiti ali preprečiti predvidljivo povečanje onesnaženosti z žveplo- vim dioksidom, dušikovimi oksidi ali suspendiranimi trdnimi delci, se lahko še naprej uporabljajo priporočene vrednosti za varovanje ekosistemov iz Priloge II Direktive 80/779/EGS in Pri- loge II Direktive 85/203/EGS. (1) UL L 229, 30. 8. 1980, str. 30. (2) UL L 378, 31. 12. 1982, str. 15. (3) UL L 87, 27. 3. 1985, str. 1. 15/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 169 Člen 10 Poročilo in pregled Najpozneje 31. decembra 2003 Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, ki temelji na izkušnjah, pridobljenih pri uporabi te direktive, in zlasti na rezultatih zadnjih znanstvenih raziskav o učinkih izpostavljenosti žveplovemu dioksidu, dušikovemu dioksidu in dušikovim oksidom, različnim frakcijam trdnih delcev in svincu na zdravje ljudi in ekosisteme, ter na tehnološkem napredku, skupaj z napredkom, doseženim pri metodah merjenja in drugačnega ocenjevanja koncentracij trdnih delcev v zunanjem zraku ter odlaganja trdnih delcev in svinca na površine. Da bi ohranili visoko raven varovanja zdravja ljudi in okolja, pri čemer se upoštevajo izkušnje, pridobljene pri uporabi te direktive v državah članicah, zlasti vključno s pogoji iz Priloge VI, po kateri je bila izvedena meritev, bodo navedeno poročilo spremljali predlogi za spremembo te direktive, če je to primerno. Komisija bo zlasti pregledala mejne vrednosti PM10 za drugo stopnjo, zato da postanejo obvezne, ter presodila potrditev ali spremembo mejnih vrednosti za drugo stopnjo in, če je primerno, za prvo stopnjo. Poleg tega bo Komisija, če bo primerno, posvetila posebno pozornost določitvi mejnih vrednosti za PM2,5 ali za različne frakcije trdnih delcev. Komisija bo pregledala tudi letno mejno vrednost dušikovega dioksida za varovanje zdravja ljudi in predlagala potrditev ali spremembo te vrednosti. Glede na smernice Svetovne zdravstvene organizacije bo pregledala tudi urne mejne vrednosti dušikovega dioksida in presodila, ali naj se ta mejna vrednost potrdi ali spremeni. Komisija bo tudi presodila, ali se za PM10, PM2,5 ali posebne frakcije trdnih delcev lahko določijo alarmne vrednosti, skladno z drugimi onesnaževali v tej direktivi, kakor je primerno. Člen 11 Kazenske sankcije Države članice določijo kazenske sankcije zaradi kršitev nacionalnih določb, sprejetih na podlagi te direktive. Te kazenske sankcije so učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Člen 12 Izvajanje 1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do 19. julija 2001. O tem takoj obves- tijo Komisijo. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklice- vanja določijo države članice. 2. Države članice Komisiji predložijo besedila temeljnih predpi- sov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, urejenem s to direktivo. Člen 13 Začetek veljavnosti Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Člen 14 Naslovniki Ta direktiva je naslovljena na države članice. V Luxembourgu, 22. aprila 1999 Za Svet Predsednik W. MÜLLER 170 SL Uradni list Evropske unije 15/Zv. 4 PRILOGA I MEJNE VREDNOSTI IN ALARMNA VREDNOST ZA ŽVEPLOV DIOKSID I. Mejne vrednosti za žveplov dioksid Mejne vrednosti morajo biti izražene v μg/m3. Prostornina mora biti standardizirana pri temperaturi 293 K in tlaku 101,3 kPa. Čas povprečenja Mejna vrednost Sprejemljivo preseganje 1. Urna mejna 1 ura vrednost za varo- vanje zdravja ljudi 350 μg/m3, ki se ne sme preseči več kakor 24-krat v koledarskem letu ki 150 μg/m3 (43 %) ob te uveljavitvi direktive, se 1. januarja 2001 in nato vsakih 12 mese- cev zmanjša za enak letni odstotek, da se do 1. januarja 2005 doseže 0 % Datum, do katerega je treba doseči mejno vrednost 1. januar 2005 2. Dnevna mejna 24 ur vrednost za varo- vanje zdravja ljudi 125 μg/m3, ki se ne sme preseči več v kakor 3-krat koledarskem letu Ga ni 1. januar 2005 20 μg/m3 Ga ni 19. julij 2001 3. Mejna vrednost za varovanje ekosiste- mov Koledarsko leto in zima (od 1. oktobra do 31. marca) II. Alarmna vrednost za žveplov dioksid 500 μg/m3, izmerjeno v treh zaporednih urah na mestih, ki so reprezentativna za kakovost zraka na vsaj 100 km2 ali na celotnem območju oziroma v strnjenem naselju, kar koli od tega je manjše. III. Minimalne informacije, ki morajo biti dostopne javnosti ob preseganju alarmne vrednosti za žveplov dioksid Informacije, ki morajo biti dostopne javnosti, naj bi vključevale vsaj: — datum, uro in kraj pojava ter vzroke zanj, kadar so znani, — kakršne koli napovedi: — sprememb koncentracij (izboljšanje, stabiliziranje ali poslabšanje), skupaj z razlogi za te spremembe, — zadevnega geografskega območja, — trajanja pojava, — vrsta prebivalstva, ki je lahko občutljivo za pojav, — previdnostne ukrepe, ki naj jih sprejme občutljivo prebivalstvo. 15/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 171 PRILOGA II MEJNE VREDNOSTI ZA DUŠIKOV DIOKSID (NO2) IN DUŠIKOVE OKSIDE (NOx) TER ALARMNA VREDNOST ZA DUŠIKOV DIOKSID I. Mejne vrednosti za dušikov dioksid in dušikove okside Mejne vrednosti morajo biti izražene v μg/m3. Prostornina mora biti standardizirana pri temperaturi 293 K in tlaku 101,3 kPa. Čas povprečenja Mejna vrednost Sprejemljivo preseganje 1 ura 1. Urna mejna vrednost za varovanje zdravja ljudi 200 μg/m3 NO2, ki se ne sme pre- seči kakor več 18-krat v koledar- skem letu Koledarsko leto 40 μg/m3 NO2 2. Letna mejna vrednost za varovanje zdravja ljudi ki 50 % ob uveljavitvi te direktive, se 1. januarja 2001 in nato vsakih 12 mese- cev zmanjša za enak letni odstotek, da se do 1. januarja 2010 doseže 0 % ki 50 % ob uveljavitvi te direktive, se 1. januarja 2001 in nato vsakih 12 mese- cev zmanjša za enak letni odstotek, da se do 1. januarja 2010 doseže 0 % Datum, do katerega je treba doseči mejno vrednost 1. januar 2010 1. januar 2010 Koledarsko leto 30 μg/m3 NOx Ga ni 19. julij 2001 3. Letna mejna vrednost za varovanje vegetacije II. Alarmna vrednost za dušikov dioksid 400 μg/m3, izmerjeno v treh zaporednih urah na mestih, ki so reprezentativna za kakovost zraka na vsaj 100 km2 ali na celotnem območju oziroma v strnjenem naselju, kar koli od tega je manjše. III. Minimalne informacije, ki so dostopne javnosti ob preseganju alarmne vrednosti za dušikov dioksid Informacije, ki morajo biti dostopne javnosti, naj bi vključevale vsaj: — datum, uro in kraj pojava ter vzroke zanj, kadar so znani, — kakršne koli napovedi: — sprememb koncentracij (izboljšanje, stabiliziranje ali poslabšanje), skupaj z razlogi za te spremembe, — zadevnega geografskega območja, — trajanja pojava, — tip prebivalstva, ki je potencialno občutljivo za pojav, — previdnostne ukrepe, ki naj jih sprejme občutljivo prebivalstvo. 172 SL Uradni list Evropske unije 15/Zv. 4 PRILOGA III MEJNE VREDNOSTI ZA TRDNE DELCE (PM10) Čas povprečenja Mejna vrednost Sprejemljivo preseganje STOPNJA 1 1. 24-urna mejna vrednost za 24 ur varovanje zdravja ljudi 50 μg/m3 PM10, ki se ne sme pre- seči več kakor 35-krat v koledar- skem letu 2. Letna mejna vrednost za varo- Koledarsko leto vanje zdravja ljudi 40 μg/m3 PM10 50 % ob uveljavitvi te direktive, ki se 1. januarja 2001 in nato vsakih 12 mesecev zmanjša za enak letni odstotek, da se do 1. januarja 2005 doseže 0 % 20 % ob uveljavitvi te direktive, ki se 1. januarja 2001 in nato vsakih 12 mesecev zmanjša za enak letni odstotek, da se do 1. januarja 2005 doseže 0 % STOPNJA 2 (1) 1. 24-urna mejna vrednost za 24 ur varovanje zdravja ljudi 50 μg/m3 PM10, ki se ne sme pre- seči več kakor 7-krat v koledar- skem letu Izpelje se iz podatkov in je ena- iz kovredna mejni vrednosti stopnje 1 2. Letna mejna vrednost za varo- Koledarsko leto vanje zdravja ljudi 20 μg/m3 PM10 50 % 1. januarja 2005, ki se nato vsakih 12 mesecev zmanjša za enak letni odstotek, da se do 1. januarja 2010 doseže 0 % Datum, do katerega je treba doseči mejno vrednost 1. januar 2005 1. januar 2005 1. januar 2010 1. januar 2010 (1) Okvirne mejne vrednosti, ki jih je treba pregledati glede na nadaljnje informacije o učinkih na zdravje in okolje, tehnično izvedljivost in izkušnje pri uporabi mejnih vrednosti stopnje 1 v državah članicah. 15/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 173 PRILOGA IV MEJNA VREDNOST ZA SVINEC Čas povprečenja Mejna vrednost Sprejemljivo preseganje Datum, do katerega je treba doseči mejno vrednost Letna mejna vrednost za varova- nje zdravja ljudi Koledarsko leto 0,5 μg/m3 (1) ki 100 % ob uveljavitvi te direktive, se 1. januarja 2001 in nato vsakih 12 mesecev zmanjša za enak letni da odstotek, do 1. januarja 2005 ali do 1. januarja 2010 v nepo- sredni bližini natančno določenih točkovnih virov, o katerih je treba obvestiti Komisijo, doseže 0 % se 2005 januarja 1. ali 1. januarja 2010 v nepo- sredni bližini natančno določenih industrijskih virov na območjih, ki so onesnažena zaradi desetletja trajajočih indu- strijskih dejavnosti. Komi- sijo je treba o teh virih uradno do 19. julija 2001 (2) V takih mejna primerih bo vrednost od 1. januarja 2005 1,0 μg/m3. obvestiti (1) Postopek iz člena 10 za pregled te direktive bo obravnaval možnosti dopolnitve ali zamenjave mejne vrednosti z mejno vred- nostjo za usedline v neposredni bližini točkovnih virov. (2) Takemu uradnemu obvestilu mora biti priložena ustrezna utemeljitev. Območje, kjer se uporabljajo višje mejne vrednosti, ne sme segati dlje kakor 1 000 m od takih posebnih virov. 174 SL Uradni list Evropske unije 15/Zv. 4 PRILOGA V DOLOČITEV ZAHTEV ZA OCENJEVANJE KONCENTRACIJ ŽVEPLOVEGA DIOKSIDA, DUŠIKOVEGA DIOKSIDA (NO2) IN DUŠIKOVIH OKSIDOV (NOx), TRDNIH DELCEV (PM10) IN SVINCA V ZUNANJEM ZRAKU NA OBMOČJU ALI V STRNJENEM NASELJU I. Zgornji in spodnji ocenjevalni prag Uporabljala se bosta naslednji zgornji in spodnji ocenjevalni prag: (a) ŽVEPLOV DIOKSID Zgornji ocenjevalni prag Spodnji ocenjevalni prag Varovanje zdravja Varovanje ekosistema 60 % 24-urne mejne vrednosti (75 μg/m3, ki se ne sme preseči več kakor 3-krat v koledarskem letu) 40 % 24-urne mejne vrednosti (50 μg/m3, ki se ne sme preseči več kakor 3-krat v koledarskem letu) 60 % zimske mejne vrednosti (12 μg/m3) 40 % zimske mejne vrednosti (8 μg/m3) (b) DUŠIKOV DIOKSID IN DUŠIKOVI OKSIDI Urna mejna vrednost za varovanje zdravja ljudi (NO2) Letna mejna vrednost za varovanje zdravja ljudi (NO2) Letna mejna vrednost za varovanje vegetacije (NOx) Zgornji ocenjevalni prag Spodnji ocenjevalni prag 70 % mejne vrednosti (140 μg/m3, ki se ne sme preseči več kakor 18-krat v koledarskem letu) 50 % mejne vrednosti (100 μg/m3, ki se ne sme preseči več kakor 18-krat v koledarskem letu) 80 % mejne vrednosti (32 μg/m3) 80 % mejne vrednosti (24 μg/m3) 65 % mejne vrednosti (26 μg/m3) 65 % mejne vrednosti (19,5 μg/m3) (c) TRDNI DELCI Zgornji in spodnji ocenjevalni prag za PM10 temeljita na okvirnih mejnih vrednostih za 1. januar 2010. Zgornji ocenjevalni prag Spodnji ocenjevalni prag 24-urno povprečje Letno povprečje 60 % mejne vrednosti (30 μg/m3, ki se ne sme preseči več kakor 7-krat v koledarskem letu) 40 % mejne vrednosti (20 μg/m3, ki se ne sme preseči več kakor 7-krat v koledarskem letu) 70 % mejne vrednosti (14 μg/m3) 50 % mejne vrednosti (10 μg/m3) 15/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 175 (d) SVINEC Zgornji ocenjevalni prag Spodnji ocenjevalni prag Letno povprečje 70 % mejne vrednosti (0,35 μg/m3) 50 % mejne vrednosti (0,25 μg/m3) II. Določanje preseganja zgornjega in spodnjega ocenjevalnega praga Preseganje zgornjega in spodnjega ocenjevalnega praga je treba določiti na podlagi koncentracij v preteklih petih letih, če je na voljo dovolj podatkov. Štelo se bo, da je ocenjevalni prag presežen, če je v teh petih letih skupno število preseganj numeričnih koncentracij praga večje od trikratnega števila preseganj, dovoljenih za vsako leto. Kadar so na voljo podatki iz obdobja, krajšega od petih let, lahko države članice kombinirajo kratkotrajne merilne kampanje v enem letu in na mestih, za katera je verjetno, da so značilna za najvišje ravni onesnaženja, z informacijami iz popisov emisij in modeliranja, da določijo preseganja zgornjega in spodnjega ocenjevalnega praga. 176 SL Uradni list Evropske unije 15/Zv. 4 PRILOGA VI LOKACIJA VZORČEVALNIH MEST ZA MERJENJE ŽVEPLOVEGA DIOKSIDA, DUŠIKOVEGA DIOKSIDA IN DUŠIKOVIH OKSIDOV, TRDNIH DELCEV IN SVINCA V ZUNANJEM ZRAKU Pri meritvi na stalnem mestu se upoštevajo naslednji vidiki. I. Umestitev na makroravni (a) Varovanje zdravja ljudi Vzorčevalna mesta, katerih namen je varovanje zdravja ljudi, se umestijo, tako da: (i) zagotovijo podatke na površinah na območjih in v strnjenih naseljih, kjer se pojavljajo najvišje koncentracije, za katere je verjetno, da jim je prebivalstvo neposredno ali posredno izpostavljeno toliko časa, da je to pomembno glede na čas povprečenja mejne(-ih) vrednosti; (ii) zagotovijo podatke o ravneh na drugih površinah na območjih in v strnjenih naseljih, ki so reprezentativne za izpostavljenost prebivalstva. Na splošno naj bi bila vzorčevalna mesta umeščena tako, da se izognemo merjenju zelo majhnega dela mikrookolja v njihovi neposredni bližini. Praviloma naj bi se vzorčevalna mesta umestila tako, da so reprezentativna za kakovost zraka na površini, ki ni manjša od 200 m2 na prometu izpostavljenih mestih in nekaj kvadratnih kilometrov na mestih v urbanem okolju. Vzorčevalna mesta naj bi bila, kadar je to mogoče, tudi reprezentativna za podobne lokacije, ki niso v njihovi neposredni bližini. Upoštevalo naj bi se, da je treba vzorčevalna mesta umestiti na otokih, kadar je to potrebno za varovanje zdravja ljudi. (b) Varovanje ekosistemov in vegetacije Vzorčevalna mesta, namenjena varovanju ekosistemov ali vegetacije, naj bi bila umeščena več kakor 20 km od strnjenih naselij ali več kakor 5 km od drugih pozidanih površin, industrijskih naprav ali avtocest. Praviloma naj bi se vzorčevalno mesto umestilo tako, da je reprezentativno za kakovost zraka na območju vsaj 1 000 km2. Država članica lahko ob upoštevanju geografskih razmer zagotovi, da se vzorčevalno mesto umesti na manjši razdalji ali da je reprezentativno za kakovost zraka na manjšem območju. Upoštevala naj bi se tudi potreba po ocenjevanju kakovosti zraka na otokih. II. Umestitev na mikroravni Če je izvedljivo, naj bi se upoštevale naslednje smernice: — pretok okrog vzorčevalne sonde na dovodu naj bi bil nemoten, tako da nobene prepreke ne vplivajo na pretok zraka v bližini vzorčevalnika (navadno nekaj metrov od zgradb, balkonov, dreves in drugih ovir ter vsaj 0,5 m od najbližje stavbe, če so vzorčevalna mesta reprezentativna za kakovost zraka ob gradbeni liniji); — na splošno naj bi bilo vzorčevalno mesto na dovodu na višini med 1,5 m (območje dihanja) in 4 m nad tlemi. V nekaterih okoliščinah so lahko potrebna višja mesta (do 8 m). Umestitev na višje mesto je lahko primerna tudi, če je postaja reprezentativna za večje območje; — sonda na dovodu naj ne bi bila nameščena v neposredni bližini virov, da ne pride do neposrednega zajema emisij, nepremešanih z zunanjim zrakom; — izpuh vzorčevalnika naj bi se namestil tako, da ne pride do ponovnega zajema izpušnega zraka skozi dovod v vzorčevalnik; 15/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 177 — umestitev vzorčevalnikov na prometu izpostavljenih mestih: — taka vzorčevalna mesta naj bi bila za vsa onesnaževala vsaj 25 m od roba večjih križišč in vsaj 4 m od sredine najbližjega prometnega pasu, — za dušikov dioksid naj bi bili dovodi oddaljeni največ 5 m od cestnega robnika, — za trdne delce in svinec naj bi bili dovodi umeščeni tako, da so reprezentativni za kakovost zraka v bližini gradbene linije. Upoštevajo se lahko tudi naslednji dejavniki: — moteči viri; — varnost; — dostop; — razpoložljivost električnega in telefonskega omrežja; — vidljivost mesta glede na njegovo okolico; — varnost javnosti in izvajalcev; — zaželenost skupne umestitve vzorčevalnih mest za različna onesnaževala; — zahteve prostorskega načrtovanja. III. Dokumentiranje in pregled izbire vzorčevalnih mest V fazi razvrščanja naj bi se na primer z orientacijskimi fotografijami okoliškega območja in njegovim podrobnim zemljevidom v celoti dokumentirali postopki izbire vzorčevalnih mest. Mesta naj bi se v rednih časovnih presledkih pregledovala in ponovno dokumentirala, s čimer bi se zagotovilo, da ostanejo izbirna merila ves čas veljavna. 178 SL Uradni list Evropske unije 15/Zv. 4 PRILOGA VII MERILA ZA DOLOČITEV NAJMANJŠEGA ŠTEVILA VZORČEVALNIH MEST ZA MERITVE NA STALNEM MESTU ZA KONCENTRACIJE ŽVEPLOVEGA DIOKSIDA (SO2), DUŠIKOVEGA DIOKSIDA (NO2) IN DUŠIKOVIH OKSIDOV, TRDNIH DELCEV IN SVINCA V ZUNANJEM ZRAKU I. Najmanjše število vzorčevalnih mest za meritve na stalnem mestu za ocenjevanje skladnosti z mejnimi vrednostmi za varovanje zdravja ljudi in alarmnimi vrednostmi na območjih in v strnjenih naseljih, kjer je meritev na stalnem mestu edini vir informacij: (a) Razpršeni viri Prebivalstvo strnjenega naselja ali območja (v tisočih) Če koncentracije presegajo zgornji ocenjevalni prag Če so najvišje koncentra- cije med zgornjim in spodnjim ocenjevalnim pragom Za SO2 in NO2 v strnjenih naseljih, kjer so najvišje koncentracije pod spodnjim ocenjevalnim pragom 1 1 1 1 2 2 3 3 4 4 5 0-250 250-499 500-749 750-999 1 000-1 499 1 500-1 999 2 000-2 749 2 750-3 749 3 750-4 749 4 750-5 999 1 2 2 3 4 5 6 7 8 9 > 6 000 10 Za NO2 in trdne delce: vključena mora biti vsaj ena postaja v urbanem okolju in ena postaja na prometu izpostavljenem mestu Se ne uporablja 1 1 1 1 1 2 2 2 2 3 (b) Točkovni viri Za ocenjevanje onesnaženosti v bližini točkovnih virov naj bi se število vzorčevalnih mest za meritev na stalnem mestu izračunalo tako, da se upoštevajo gostota emisij, verjetni vzorci razporeditve onesnaženosti zunanjega zraka in možna izpostavljenost prebivalstva. 15/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 179 II. Najmanjše število vzorčevalnih mest za meritve na stalnem mestu za ocenjevanje skladnosti z mejnimi vrednostmi za varovanje ekosistemov ali vegetacije na območjih, ki niso strnjena naselja Če najvišje koncentracije presegajo zgornji ocenjevalni prag Če so najvišje koncentracije med zgornjim in spodnjim ocenjevalnim pragom 1 postaja vsakih 20 000 km2 1 postaja vsakih 40 000 km2 Na otoških območjih naj bi se število vzorčevalnih mest za meritve na stalnem mestu izračunalo tako, da bi se upoštevala verjetni vzorec razporeditve onesnaženosti zunanjega zraka in možna izpostavljenost ekosistemov ali vegetacije. 180 SL Uradni list Evropske unije 15/Zv. 4 PRILOGA VIII CILJI KAKOVOSTI PODATKOV IN ZBIR REZULTATOV OCENJEVANJA KAKOVOSTI ZRAKA I. Cilji kakovosti podatkov Za izvajanje programov zagotavljanja kakovosti se za zahtevano natančnost ocenjevalnih metod ter najmanjšo časovno pokritost in za zajetost podatkov meritve določijo naslednji cilji kakovosti podatkov. Neprekinjena meritev Natančnost Najmanjša zajetost podatkov Orientacijska meritev Natančnost Najmanjša zajetost podatkov Najmanjša časovna pokritost Žveplov dioksid, dušikov dioksid in dušikovi oksidi Trdni delci in svinec 15 % 90 % 25 % 90 % 25 % 90 % 50 % 90 % 14 % (Ena naključna meritev na teden, enakomerno razporejeno v letu, ali 8 tednov, enakomerno razporejenih v letu) 14 % (Ena naključna meritev na teden, enakomerno razporejeno v letu, ali 8 tednov, enakomerno raz- porejenih v letu) Modeliranje Natančnost: Urna povprečja Dnevna povprečja Letna povprečja Objektivna ocena Natančnost: 50 %–60 % 50 % 30 % 75 % Za zdaj niso določeni (1) 50 % 100 % (1) Vse spremembe, potrebne za prilagoditev te točke znanstvenemu in tehničnemu napredku, bodo sprejete v skladu s postop- kom iz člena 12(2) Direktive 96/62/ES. Natančnost meritve je določena v „Navodilu o izražanju negotovosti meritev“ (ISO 1993) ali v ISO 5725-1 „Točnost (pravilnost in natančnost) merilnih metod in rezultatov“ (1994). Odstotki v tabeli so navedeni za povprečje posameznih meritev v času, za katerega je določena mejna vrednost, za 95 % interval zaupanja (sistematični pogrešek + dvakratno standardno odstopanje). Natančnost za neprekinjene meritve naj bi se določila v območju ustrezne mejne vrednosti. Natančnost modeliranja in objektivnega ocenjevanja se določi kot največji odklon izmerjenih in izračunanih koncentracijskih ravni v času, za katerega je določena mejna vrednost, ne da bi se upoštevala časovna razporeditev dogodkov. Zahteve za najmanjšo zajetost podatkov in časovno pokritost ne vključujejo izgub podatkov zaradi rednega umerjanja ali običajnega vzdrževanja inštrumentov. Države članice lahko od tega pravila odstopajo in uporabljajo naključne meritve namesto neprekinjenih meritev za trdne delce in svinec, če lahko Komisiji dokažejo, da je natančnost znotraj 95 % intervala zaupanja glede na neprekinjeno spremljanje stanja v mejah 10 %. Naključno vzorčenje mora biti čez leto enakomerno razporejeno. 15/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 181 II. Rezultati ocenjevanja kakovosti zraka Za območja ali strnjena naselja, kjer se za ocenjevanje kakovosti zraka uporabljajo drugi viri, ki dopolnjujejo meritve, ali pa so ti drugi viri edini način ocenjevanja, naj bi se zbrale naslednje informacije: — opis izvedenega ocenjevanja; — uporabljene posebne metode, z navedenimi opisi metod; — viri podatkov in informacij; — opis rezultatov, vključno z natančnostjo in zlasti velikostjo katere koli površine ali, če je to pomembno, dolžino ceste na območju ali v strnjenem naselju, nad katero koncentracije presegajo mejno(-e) vrednost(-i) oziroma vsoto mejne(-ih) vrednosti in ustreznega sprejemljivega(-ih) preseganja(-anj), in katerega koli območja, kjer koncentracije presegajo zgornji ali spodnji ocenjevalni prag; — prebivalstvo, morebiti izpostavljeno koncentracijam, ki presegajo mejno vrednost, kadar gre za mejne vrednosti, namenjenih varovanju zdravja ljudi. Kadar je to mogoče, naj bi države članice pripravile zemljevide, ki prikazujejo razporeditve koncentracij znotraj vsakega območja in strnjenega naselja. III. Standardizacija Za žveplov dioksid in dušikove okside je treba prostornino standardizirati pri temperaturi 293 K in tlaku 101,3 kPa. 182 SL Uradni list Evropske unije 15/Zv. 4 PRILOGA IX REFERENČNE METODE ZA OCENJEVANJE KONCENTRACIJ ŽVEPLOVEGA DIOKSIDA, DUŠIKOVEGA DIOKSIDA IN DUŠIKOVIH OKSIDOV, TRDNIH DELCEV (PM10 IN PM2,5) IN SVINCA I. Referenčna metoda za analizo žveplovega dioksida: ISO/FDIS 10498 (osnutek standarda) Zunanji zrak — Določanje žveplovega dioksida — Ultravijolična fluorescenčna metoda. Država članica lahko uporabi katero koli drugo metodo, za katero lahko dokaže, da daje rezultate, ki so enakovredni rezultatom, pridobljenim z zgoraj navedeno metodo. II. Referenčna metoda za analizo dušikovega dioksida in dušikovih oksidov: ISO 7996: 1985 Zunanji zrak — Določanje masnih koncentracij dušikovih oksidov — Kemoluminiscenčna metoda. Država članica lahko uporabi katero koli drugo metodo, za katero lahko dokaže, da daje rezultate, ki so enakovredni rezultatom, pridobljenim z zgoraj navedeno metodo. III. A Referenčna metoda za vzorčenje svinca: Referenčna metoda za vzorčenje svinca bo do datuma, do katerega mora biti dosežena mejna vrednost iz Priloge IV te direktive, metoda, opisana v Prilogi Direktive 82/884/EGS, potem pa bo referenčna metoda za PM10, kakor je določena v oddelku IV te priloge. Država članica lahko uporabi katero koli drugo metodo, za katero lahko dokaže, da daje rezultate, ki so enakovredni rezultatom, pridobljenim z zgoraj navedeno metodo. III. B Referenčna metoda za analizo svinca: ISO 9855: 1993 Zunanji zrak — Ugotavljanje svinca v delcih aerosolov, zbranih na filtrih — Atomska absorpcijska spektrokemijska metoda. Država članica lahko uporabi katero koli drugo metodo, za katero lahko dokaže, da daje rezultate, ki so enakovredni rezultatom, pridobljenim z zgoraj navedeno metodo. IV. Referenčna metoda za vzorčenje in merjenje PM10 Referenčna metoda za vzorčenje in merjenje PM10 bo metoda, opisana v EN 12341 „Kakovost zraka — Terenski preskusni postopek za potrditev ustreznosti vzorčevalnih metod glede na referenčno metodo za frakcijo trdnih delcev PM10“. Načelo meritve temelji na zbiranju frakcije trdnih delcev PM10 v zunanjem zraku na filtru in na gravimetričnem določanju mase. Država članica lahko uporabi katero koli drugo metodo, za katero lahko dokaže, da daje rezultate, ki so enakovredni rezultatom, pridobljenim z zgoraj navedeno metodo ali katero koli drugo metodo, za katero lahko zadevna država članica dokaže, da je dosledno povezana z referenčno metodo. V tem primeru je treba rezultate, dosežene s to metodo, popraviti z ustreznim faktorjem, da se dobijo rezultati, enakovredni tistim, ki bi jih dobili z uporabo referenčne metode. Vsaka država članica mora obvestiti Komisijo o metodi, uporabljeni za vzorčenje in merjenje PM10. Komisija mora čim prej izvesti primerjalne meritve za metode vzorčenja in merjenja PM10, da se zagotovijo informacije za ponovni pregled te direktive v skladu s členom 10. V. Začasna referenčna metoda za vzorčenje in merjenje PM2,5 Komisija bo po posvetovanju z odborom iz člena 12 Direktive 96/62/EGS do 19. julija 2001 pripravila navodila za ustrezno začasno referenčno metodo za vzorčenje in ocenjevanje PM2,5. Država članica lahko uporabi katero koli drugo metodo, za katero meni, da je ustrezna. Vsaka država članica mora obvestiti Komisijo o metodi, uporabljeni za vzorčenje in merjenje PM2,5. Komisija mora čim prej izvesti primerjalne meritve za metode vzorčenja in merjenja PM2,5, da se zagotovijo informacije za ponovni pregled te direktive v skladu s členom 10. 15/Zv. 4 SL Uradni list Evropske unije 183 VI. Referenčne metode modeliranja: Referenčne metode modeliranja se v tem trenutku ne morejo določiti. Vse spremembe za prilagoditev te točke znanstvenemu in tehničnemu napredku je treba sprejeti v skladu s postopkom iz člena 12(2) Direktive 96/62/ES


title: Poursuivre sa formation.

eurovoc_concepts:
educational system
integration into employment
job access
professional qualifications
vocational training
young person