title: QUESTION ECRITE no 893/99 de Elly PLOOIJ-VAN GORSEL Importateurs européens lésés en raison d'un droit complémentaire à l'importation de produits textiles originaires du Bangla Desh

eurovoc_concepts:
Bangladesh
certificate of origin
fraud against the EU
generalised preferences
import (EU)
surveillance concerning imports

text: 21. 12. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 370/137 (1999/C 370/192) QUESTION ÉCRITE P-0893/99 posée par Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) à la Commission (7 avril 1999) Objet: Importateurs européens lésés en raison d’un droit complémentaire à l’importation de produits textiles originaires du Bangla Desh En vertu du SPG, les importations en provenance du Bangla Desh sous couvert de formulaires A sont admises à des conditions favorables sur le marché européen. En 1997, à l’instigation de la Commission européenne, le gouvernement du Bangla Desh a invalidé les formulaires A délivrés au cours de la période 1994-1996. Est-il exact que le gouvernement du Bangla Desh a déclaré dès 1989 éprouver des difficultés 1. concernant la gestion de la délivrance des certificats d’origine? 2. 3. Ce gouvernement a-t-il introduit, à l’époque, une demande de dérogation? Quelle a été la réponse de la Commission à cette demande? 4. Au cours de la période 1989-1994, d’autres indications sont-elles parvenues à la Commission, par exemple lors de visites de travail au Bangla Desh, concernant les problèmes éprouvés par ce pays quant à la délivrance légale des certificats d’origine? La Commission a-t-elle informé de ces difficultés les associations d’importateurs ou les organisations 5. du secteur intéressé? Dans la négative, pourquoi? Dans l’affirmative, comment? Réponse donnée par M. Monti au nom de la Commission (5 mai 1999) En 1989, 1. le gouvernement du Bangladesh, à l’instar de tous les autres pays bénéficiaires de préférences, délivrait les certificats d’origine préférentielle selon des dispositions inchangées dans leurs principes de base depuis 1971. Pas plus que d’autres pays bénéficiaires de ce type de préférences, ce pays n’a fait part de difficultés allant au-delà des difficultés normales de gestion quotidienne de ces certificats. Il doit être noté par ailleurs que, depuis 1983, plusieurs missions communautaires, séminaires ou enquêtes, ont eu lieu dans ce pays. Les séminaires, en particulier, organisés au Bangladesh comme dans d’autres pays bénéficiaires, avaient pour objet de familiariser les fonctionnaires et les exportateurs aux conditions de gestion opérationnelles de ces préférences, à savoir essentiellement la délivrance des certificats d’origine. 2. Une demande de dérogation a été présentée par le Bangladesh dès 1985. En 1987, la Commission a répondu négativement aux autorités du Bangladesh, dans la mesure où 3. une majorité d’États membres s’était déclarée opposée à l’octroi de cette dérogation. Les États membres craignaient en effet que les dérogations bénéficient surtout aux demi-produits originaires de pays nouvellement industrialisés comme la Corée du Sud, plutôt qu’au Bangladesh. Ce n’est qu’en 1997 que la Commission a été suivie dans sa proposition de dérogation par ces mêmes États membres, alors que le Bangladesh avait présenté une nouvelle demande. 4. La mission organisée par la Communauté au Bangladesh en 1993 a traité exclusivement des problèmes soulevés par la présentation à l’importation de certificats d’origine préférentielle SPG (système des préférences généralisées) formule A, datés de la période 1989-1993, qui auraient été délivrés au Bangladesh mais qui accompagnaient en fait des produits textiles originaires d’Asie ou d’Extrême-Orient. Plus de 3 000 certificats d’origine complètement faux ou falsifiés ont été identifiés et les États membres concernés ont pris les mesures appropriées après le retrait de ces certificats par les autorités du Bangladesh. La mission effectuée par la Communauté au Bangladesh en 1994 se rapportait à une enquête précise (portant sur les exportations du port de Chittagong) dans laquelle des produits d’origine pakistanaise avaient été présentés à l’importation dans la Communauté accompagnés de certificats SPG, formule A, frauduleux du Bangladesh. Dans cette affaire, les autorités du Bangladesh, après avoir identifié le fabricant, établi au Bangladesh, grâce à des enquêtes menées conjointement, ont retiré les certificats et ont infligé des sanctions financières et administratives immédiates. 5. Suite à la publication des résultats de la mission organisée par la Communauté en novembre et décembre 1996 au Bangladesh, un avis aux importateurs (97/C 107/05) a été publié dans le Journal officiel au sujet des produits textiles importés du Bangladesh par la Communauté dans le cadre du schéma SPG


title: WRITTEN QUESTION No. 836/99 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA Slate imports into the EU

eurovoc_concepts:
customs duties
earths and stones
generalised preferences
import (EU)

formats: html print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 851/99 do Deputado Florus WIJSENBEEK Tidpunkt för momsinbetalningar

eurovoc_concepts:
Germany
Netherlands
VAT
approximation of laws
single market

formats: html pdf print

text: 21. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 370/127 (1999/C 370/175) PERGUNTA ESCRITA E-0845/99 apresentada por Konstantinos Hatzidakis (PPE) à Comissão Objecto: Deficiências de construção nas obras públicas gregas (7 de Abril de 1999) Foram recentemente publicados dois relatórios trimestrais do Conselho especial de controlo de qualidade das obras públicas (ESPEL) relativos ao primeiro semestre de 1998 sobre as deficiências de construção registadas nas obras públicas cuja construção se realiza no âmbito do QCA para a Grécia. Estes relatórios revelaram níveis de deficiência de construção (i. e. não cumprimento das especificações) que oscilam entre 25 e 95 %, o que faz com que, após a celeuma que suscitou, as autoridades gregas se comprometessem a tomar medidas para restaurar a qualidade da construção das obras. Pergunta-se à Comissão: 1. 2. Se, desde então, o ESPEL publicou novos relatórios e, em caso afirmativo, se as obras executadas continuam a não respeitar as especificações e em que percentagem? Se as autoridades gregas tomaram, de facto, as medidas que se impunham para a reparação das deficiências de construção e, em caso afirmativo, se as considera, ou não, suficientes e satisfatórias? Resposta dada por Monika Wulf-Mathies em nome da Comissão (5 de Maio de 1999) Com base nas informações comunicadas pelas autoridades gregas, a Comissão pode fornecer os seguintes elementos. Entre Julho de 1998 e Janeiro de 1999, o ESPEL continuou a apresentar relatórios mensais de 1. actividade. Em 210 projectos controlados de maneira sistemática e a fundo durante este período: ? 94 estão em ordem ou apresentam deficiências secundárias, que serão corrigidas pelos empreiteiros (1a categoria); ? 110 apresentam deficiências importantes, sem implicações na segurança, mas que provocarão despesas de manutenção mais elevadas; essas despesas serão deduzidas dos pagamentos aos empreiteiros em causa (2a categoria); ? 6 apresentam deficiências graves, que não podem ser corrigidas, e deverão ser reconstruídos pelos empreiteiros à sua custa (3a categoria). 2. Como o tinha anunciado, o Ministério da Economia Nacional (MEN) transmite aos serviços públicos que gerem os projectos em causa todos os relatórios individuais do ESPEL que revelam deficiências de qualidade, pedindo-lhes que dêem o seguimento previsto pela lei. Além disso, para os projectos da 2o e 3o categorias mencionadas, o MEN transmite o processo igualmente ao Serviço de inspecção das obras públicas, para que verifique o acompanhamento assegurado pelos serviços responsáveis. Por último, em relação aos projectos da 3o categoria, o MEN transmite automatica- mente o processo ao procurador da república. A Comissão considera que estas medidas vão no bom sentido e continuará, em todo o caso, a seguir atentamente a evolução do processo. (1999/C 370/176) PERGUNTA ESCRITA E-0851/99 apresentada por Florus Wijsenbeek (ELDR) à Comissão (7 de Abril de 1999) Objecto: Prazo de pagamento do IVA A Comissão Europeia tem conhecimento de que entre os diversos Estados-membros existem diferenças consideráveis relativamente ao prazo de pagamento do IVA? A Comissão Europeia tem conhecimento de que no sistema alemão o IVA tem que ser cobrado e pago antes do décimo dia do mês seguinte, enquanto que no sistema neerlandês o IVA só tem de ser pago antes do final do mês seguinte?


title: Agenda 2000 : Enlargement: Regular Report 1998 from the Commission on Poland's progress towards accession.

eurovoc_concepts:
Poland
accession to the European Union
economic situation
enlargement of the Union
political situation


title: QUESTION ECRITE no 856/99 de Marilena MARIN Vénitiens incarcérés pour avoir exprimé librement leurs idées

eurovoc_concepts:
European citizenship
Veneto
autonomous movement
freedom of expression
right of action
right to justice

text: 21. 12. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 370/129 Il appartient aux États membres de prendre les mesures qui s’imposent, dans le cadre des programmes actuellement en cours de réalisation, notamment par le biais de reprogrammation. Des fonds sont encore disponibles. La Commission considère que, si il est envisageable de prévoir, en complément des dispositions actuelles et en dehors du contexte des fonds structurels, une initiative communautaire spécifique, visant notamment à la reconversion des personnels touchés par les pertes d’emploi dans ce secteur d’activité. En l’absence de décision du Conseil à cet égard, il est donc prématuré de commenter sur ce que pourrait être une telle mesure. l’estime nécessaire, le Conseil La Commission a déjà précisé dans sa communication du 9 avril 1999 (2) que les régles de taxation (TVA et accises) qui seront applicables à ces ventes, à partir du 1er juillet 1999, sont les régles normales de taxation, mises en œuvre par les autres secteurs (notamment les transports par rail et par route) depuis le 1er janvier 1993. Des discussions ont été conduites par la Commission avec les États membres, au sein des comités techniques, et avec les opérateurs depuis de nombreux mois. Des contacts sont engagés entre les administrations nationales et entre celles-ci et les opérateurs, en ce qui concerne les modalités de la taxation (collecte, contrôle) qui relèvent de compétences nationales. (1) (2) JO C 66 du 9. 3. 1999. JO C 99 du 10. 4. 1999. (1999/C 370/178) QUESTION ÉCRITE E-0856/99 posée par Marilena Marín (UPE) à la Commission (7 avril 1999) Objet: Vénitiens incarcérés pour avoir exprimé librement leurs idées Trois Vénitiens ont été incarcérés après s’être vu refuser la possibilité d’opter pour un service d’utilité générale à l’essai comme prévu par la loi du 8 mars 1999; ils avaient participé à une manifestation de sensibilisation clairement non violente à la place Saint-Marc, à Venise, en 1997 pour une plus grande autonomie du Veneto et ne sont pas dangereux; au contraire, en tant que membres d’une association dûment enregistrée, ils participent à des activités culturelles, sociales et politiques organisées pour débattre de l’autonomie régionale, des droits des peuples et de l’homme. Depuis la conciliation intervenue entre le juge et les inculpés, ceux-ci exercent leurs activités profession- nelles normales et peuvent, étant donné que le procureur général de Venise a porté un recours contre la décision des juges en appel, se prévaloir du principe de la présomption d’innocence, principe sanctionné par la constitution et selon lequel l’incarcération n’est possible qu’après franchissement de toutes les étapes du procès ou en cas de danger grave. En définitive, les revendications dont ils se font les porte-parole par des actions non violentes et qui sont placées sous le signe de l’autonomie du Veneto, laquelle est ancrée dans la législation italienne depuis 1971, sont tout à fait légitimes et actuelles (il suffit de renvoyer à cet égard à la proposition de loi adoptée cette semaine par le Conseil italien des ministres). Elles sont également l’expression du droit d’exprimer librement et pacifiquement ses idées comme garanti par la constitution. Quelles actions la Commission compte-t-elle mettre en œuvre pour garantir le respect des droits fondamentaux, qui font partie des principes fondamentaux communs aux États membres comme elle y est obligée conformément aux dispositions des traités de Maastricht et d’Amsterdam? Réponse donnée par M. Santer au nom de la Commission (7 mai 1999) La Commission tient à rappeler que les relations entre un État membre et ses ressortissants en matière de respect des droits de l’homme sont essentiellement régies par la Convention européenne de sauvegarde des droits de l’homme et des libertés fondamentales, signée à Rome le 4 novembre 1950. Les ressortissants italiens peuvent, par conséquent, poursuivre leurs actions auprès de la Cour européenne des droits de l’homme après avoir épuisé toutes les voies de recours internes


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 731/1999 της Επιτροπής, της 7ης Απριλίου 1999, για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2848/98 στον τομέα του ακατέργαστου καπνού όσον αφορά την κατανομή ποσοτήτων ως επακόλουθο της μεταφοράς των ποσοτήτων κατωφλίου εγγύησης από μια ομάδα ποικιλιών σε μία άλλη καθώς και του παραρτήματος II στο ,οποίο ορίζονται οι περιοχές παραγωγής

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
guarantee threshold
producer organisation
production quota
regulation of agricultural production
tobacco

text: L 93/20 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 8. 4. 1999 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 731/1999 TGS EPITQOPGS tgr 7gr Apqik(cid:148)ou 1999 cia tgm tqopopo(cid:148)gsg tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 2848/98 stom tol(cid:146)a tou ajat(cid:146)qcastou japmo(cid:151) (cid:149)som avoq(cid:145) tgm jatamol(cid:147) posot(cid:147)tym yr epaj(cid:149)kouho tgr letavoq(cid:145)r tym posot(cid:147)tym jatyvk(cid:148)ou ecc(cid:151)gsgr ap(cid:149) lia ol(cid:145)da poijiki(cid:150)m se l(cid:148)a (cid:145)kkg jah(cid:150)r jai tou paqaqt(cid:147)lator II sto opo(cid:148)o oq(cid:148)fomtai oi peqiow(cid:146)r paqacyc(cid:147)r G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 2075/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, cia tgm joim(cid:147) oqc(cid:145)mysg acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tou ajat(cid:146)qcastou japmo(cid:151) (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 660/1999 (2), jai id(cid:148)yr ta (cid:145)qhqa 7, 9 jai 11, Ejtil(cid:150)mtar: tg pqobk(cid:146)pei dumat(cid:149)tgta (cid:149)ti to (cid:145)qhqo 9 paq(cid:145)cqavor 4 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2075/92 tym posot(cid:147)tym jatyvk(cid:148)ou ecc(cid:151)gsgr pqor lia (cid:145)kkg ol(cid:145)da poi- jiki(cid:150)m· (cid:149)ti ha pq(cid:146)pei ma pqobkevho(cid:151)m oi diat(cid:145)neir dum(cid:145)lei tym opo(cid:148)ym ha e(cid:148)mai dumat(cid:147) g tqopopo(cid:148)gsg tym bebai(cid:150)- seym pou ened(cid:149)hgsam cia posost(cid:150)seir stour lelomyl(cid:146)- mour paqacyco(cid:151)r, lg l(cid:146)kg liar ol(cid:145)dar jai, stour ol(cid:148)kour paqacyc(cid:150)m, let(cid:145) tgm (cid:145)deia tgr letavoq(cid:145)r aut(cid:147)r· letavoq(cid:145)r (cid:149)ti, cia k(cid:149)cour oqh(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr jai diav(cid:145)meiar, e(cid:148)mai sj(cid:149)pilo ta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg ma jahoq(cid:148)soum amtijeilemij(cid:145) jqit(cid:147)qia ta opo(cid:148)a ha dglosie(cid:151)soum aut(cid:145) ta (cid:148)dia cia tgm jatamol(cid:147) tym posot(cid:147)tym jatyvk(cid:148)ym ecc(cid:151)gsgr pou leta- v(cid:146)qomtai pqor lia (cid:145)kkg ol(cid:145)da poijiki(cid:150)m· (cid:149)ti e(cid:148)mai sj(cid:149)pilo ta jqit(cid:147)qia aut(cid:145) ma jahoqisto(cid:151)m kalb(cid:145)momtar up(cid:149)xg tg cm(cid:150)lg tym amacmyqisl(cid:146)mym diepacceklatij(cid:150)m oqcam(cid:150)- seym s(cid:151)lvyma le tir diat(cid:145)neir tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2077/92 tou Sulbouk(cid:148)ou (3), jai ma joimopoigho(cid:151)m stgm Epitqop(cid:147)· (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le tir diat(cid:145)neir tou (cid:145)qhqou 5 stoiwe(cid:148)o a) tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2075/92, g woq(cid:147)cgsg tgr pqilo- d(cid:149)tgsgr up(cid:149)jeitai stom (cid:149)qo (cid:149)ti o japm(cid:149)r se v(cid:151)kka pqo(cid:146)q- wetai ap(cid:149) l(cid:148)a sucjejqil(cid:146)mg f(cid:150)mg paqacyc(cid:147)r cia j(cid:145)he poijik(cid:148)a· (cid:149)ti oi peqiow(cid:146)r aut(cid:146)r paqacyc(cid:147)r, dum(cid:145)lei tou (cid:145)qhqou 8 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 2848/98 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 22ar Dejelbq(cid:148)ou 1998, cia tir keptol(cid:146)qeier evaqloc(cid:147)r tou jamo- mislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2075/92 (cid:149)som avoq(cid:145) to jahest(cid:150)r pqi- lodot(cid:147)seym, tym posost(cid:150)seym paqacyc(cid:147)r jai tgr eidij(cid:147)r em(cid:148)swusgr pou woqgce(cid:148)tai stir ol(cid:145)der paqacyc(cid:150)m stom tol(cid:146)a tou ajat(cid:146)qcastou japmo(cid:151) (4), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 510/1999 (5), oq(cid:148)- fomtai sto paq(cid:145)qtgla II auto(cid:151) tou (cid:148)diou jamomislo(cid:151)· (1) EE L 215 tgr 30. 7. 1992, s. 70. (2) EE L 83 tgr 27. 3. 1999, s. 10. (3) EE L 215 tgr 30. 7. 1992, s. 80. (4) EE L 358 tgr 31. 12. 1998, s. 17. (5) EE L 60 tgr 9. 3. 1999, s. 54. (cid:149)ti, yr epaj(cid:149)kouho tgr ap(cid:149)vasgr tou Sulbouk(cid:148)ou cia tom jahoqisl(cid:149) tym pqilodot(cid:147)seym jai tym jatyvk(cid:148)ym ecc(cid:151)gsgr cia tom japm(cid:149) se v(cid:151)kka am(cid:145) ol(cid:145)da poijiki(cid:150)m jai am(cid:145) jq(cid:145)tor l(cid:146)kor cia tir sucjolid(cid:146)r 1999, 2000 jai 2001, jai jat(cid:149)pim tgr ait(cid:147)seyr tgr Itak(cid:148)ar stir 12 Laqt(cid:148)ou 1999, e(cid:148)mai sj(cid:149)pilo ma jahoqisto(cid:151)m oi peqiow(cid:146)r paqacyc(cid:147)r ap(cid:149) tir poijik(cid:148)er Jateq(cid:148)mg jai (cid:145)kker paq(cid:149)loier se aut(cid:149) to jq(cid:145)tor l(cid:146)kor, tqopopoi(cid:150)mtar to paq(cid:145)qtgla II tou jamomi- slo(cid:151) (EJ) aqih. 2448/98· (cid:149)ti ta em k(cid:149)cy l(cid:146)tqa pq(cid:146)pei ma evaqlosto(cid:151)m to sumtol(cid:149)- teqo dumat(cid:149)· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr ja- pmo(cid:151), ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 O jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 2848/98 tqopopoie(cid:148)tai yr en(cid:147)r: 1. Sto (cid:145)qhqo 22 pqost(cid:148)hetai g aj(cid:149)kouhg paq(cid:145)cqavor 4: «4. Oi pos(cid:149)tgter oi opo(cid:148)er amacq(cid:145)vomtai stir bebai(cid:150)seir posost(cid:150)seym paqacyc(cid:147)r yr epaj(cid:149)kouho tgr letavoq(cid:145)r tym posot(cid:147)tym jatyvk(cid:148)ou ecc(cid:151)gsgr ap(cid:149) l(cid:148)a ol(cid:145)da poijiki(cid:150)m se l(cid:148)a (cid:145)kkg jat’ evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 9 paq(cid:145)cqavor 4 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2075/92 jatam(cid:146)lomtai letan(cid:151) tym lelomyl(cid:146)mym paqacyc(cid:150)m, lg lek(cid:150)m em(cid:149)r ol(cid:148)kou jai tym ol(cid:148)kym paqacyc(cid:150)m pou e(cid:148)mai dijaio(cid:151)woi tym bebai(cid:150)seym posost(cid:150)seym paqacyc(cid:147)r ap(cid:149) tom aql(cid:149)dio oqcamisl(cid:149) tym jqat(cid:150)m lek(cid:150)m, jat(cid:145) is(cid:149)tilo tq(cid:149)po, emt(cid:149)r tym dejap(cid:146)mte gleq(cid:150)m pou ajo- kouho(cid:151)m tgm gleqolgm(cid:148)a dglos(cid:148)eusgr stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym tou jamomi- slo(cid:151) pou pqosdioq(cid:148)fei tgm letavoq(cid:145) aut(cid:147). G jatamol(cid:147) aut(cid:147) pqaclatopoie(cid:148)tai le b(cid:145)sg amtijeilemij(cid:145) jai dglo- sieul(cid:146)ma jqit(cid:147)qia, ta opo(cid:148)a ha pq(cid:146)pei ma (cid:146)woum jaho- qiste(cid:148) ap(cid:149) ta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg avo(cid:151) kgvhe(cid:148) up(cid:149)xg g cm(cid:150)lg tym amacmyqisl(cid:146)mym diepacceklatij(cid:150)m oqcam(cid:150)seym, s(cid:151)lvyma le tir diat(cid:145)neir tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2077/92. O aql(cid:149)dior oqcamisl(cid:149)r tym jqat(cid:150)m lek(cid:150)m pqo- ba(cid:148)mei stg di(cid:149)qhysg tym posot(cid:147)tym pou amacq(cid:145)vomtai stir bebai(cid:150)seir paqacycij(cid:150)m posost(cid:150)seym ev(cid:149)som oi lelomyl(cid:146)moi paqacyco(cid:148), lg l(cid:146)kg em(cid:149)r ol(cid:148)kour jai oi emdiaveq(cid:149)lemoi tgr woq(cid:147)cgsgr beba(cid:148)ysgr paqacycij(cid:147)r posost(cid:150)seyr, emt(cid:149)r tgr pqohesl(cid:148)ar pou amav(cid:146)qei stgm paq(cid:145)cqavo 3. » paqacyc(cid:150)m (cid:146)tuwam (cid:149)likoi 8. 4. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 93/21 2. Sto (cid:145)qhqo 54 pqost(cid:148)hetai to aj(cid:149)kouho stoiwe(cid:148)o l): «l) ta amtijeilemij(cid:145) jqit(cid:147)qia jahoq(cid:148)fomtai ap(cid:149) to jq(cid:145)tor l(cid:146)kor cia tgm jatamol(cid:147) tym posot(cid:147)tym tou jatyvk(cid:148)ou eccu(cid:147)seyr pou letav(cid:146)qomtai pqor l(cid:148)a (cid:145)kkg ol(cid:145)da poiji- ki(cid:150)m dum(cid:145)lei tou (cid:145)qhqou 22 paq(cid:145)cqavor 4». 3. To l(cid:146)qor VII «Jateq(cid:148)mg jai paq(cid:149)loier poijik(cid:148)er» tou paqaqt(cid:147)lator II amtijah(cid:148)statai ap(cid:149) to paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151). (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm gl(cid:146)qa tgr dglos(cid:148)eus(cid:147)r tou stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. Evaql(cid:149)fetai ap(cid:149) tgm sucjolid(cid:147) tou 1999. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 7 Apqik(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r Ol(cid:145)da poijiki(cid:150)m s(cid:151)lvyma le to paq(cid:145)qtgla tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2075/92 Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor Peqiow(cid:146)r paqacyc(cid:147)r PAQAQTGLA «I. VII. Jateq(cid:148)mg jai paq(cid:149)loier poiji- k(cid:148)er Ekk(cid:145)da Amatokij(cid:147) Lajedom(cid:148)a, Jemtqij(cid:147) Lajedom(cid:148)a, Dutij(cid:147) Lajedom(cid:148)a, Hessak(cid:148)a, Ekk(cid:145)da (cid:131)peiqor, Amatokij(cid:147) Ekk(cid:145)da, Dutij(cid:147) Steqe(cid:145) Steqe(cid:145) Itak(cid:148)a K(cid:145)tio, Abruzzes, Jalp(cid:145)mia, Basikij(cid:145)ta, Po(cid:151)kia»


title: WRITTEN QUESTION No. 866/99 by Joan VALLVÉ Fresh attacks on Spanish fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
France
Spain
agricultural trade
free competition
free movement of goods
restriction on competition
single market


title: Nařízení Komise (ES) č. 730/1999 ze dne 7. dubna 1999, kterým se stanoví obchodní norma pro mrkev

eurovoc_concepts:
fresh vegetable
marketing standard
product quality
root vegetable

text: 106 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 25 31999R0730 L 93/14 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 8. 4. 1999 NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 730/1999 ze dne 7. dubna 1999, kterým se stanoví obchodní norma pro mrkev KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, duktů jakosti Výběr, které musí být obzvláště pečlivě tříděny a baleny, musí být vzato v úvahu pouze snížení čerstvosti a vadnutí; vzhledem k tomu, že opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro čerstvé ovoce a zeleninu, s ohledem na nařízení Rady č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zele- ninou (1), naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2520/97 (2), a zejména na čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení, (ES) PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: že nařízení Komise vzhledem k tomu, že mrkev je uvedena v příloze I nařízení (ES) č. 2200/96 mezi produkty, pro které musejí být přijaty normy; dne 10. dubna 1989, které stanoví normy jakosti pro mrkev, citru- sové plody a stolní jablka (3), naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2536/98 (4), bylo několikrát pozměněno, a proto již nezaručuje právní jasnost; č. 920/89 ze (EHS) a zrušit pravidel vzhledem k tomu, že je tedy třeba přistoupit k přepracování uvedených (EHS) č. 920/89; že za tím účelem by pro zajištění transparentnosti světového trhu měla být vzata v úvahu norma doporučená pro mrkev Pracovní skupinou pro normalizaci produktů podléhají- cích rychlé zkáze a zvyšování jejich jakosti Evropské hospo- dářské komise Organizace spojených národů (EHK OSN); I nařízení přílohu vzhledem k tomu, že cílem uplatňování této normy je vyloučit z trhu produkty neodpovídající jakosti, zaměřit produkci na uspokojování požadavků spotřebitelů a usnadnit obchodní vztahy na základě poctivé hospodářské soutěže a přispět tak ke zvýšení výnosnosti produkce; vzhledem k tomu, že norma se vztahuje na všechna stádia uvádění na trh; že doprava na dlouhé vzdálenosti, skladování po určitou dobu nebo různá manipulace s produkty mohou způsobit poškození vyplývající z biologického vývoje těchto produktů nebo jejich větší či menší náchylnosti k rychlé zkáze; že tato poškození je třeba vzít v úvahu při uplatňování normy ve stadiích uvádění na trh následujících po odeslání; že u pro- (1) Úř. věst. L 297, 21. 11. 1996, s. 1. (2) Úř. věst. L 346, 17. 12. 1997, s. 41. (3) Úř. věst. L 97, 11. 4. 1989, s. 19. (4) Úř. věst. L 318, 27. 11. 1998, s. 23. Článek 1 Obchodní norma pro mrkev kódu KN 0706 10 00 je uvedena v příloze. Norma se vztahuje na všechna stádia uvádění na trh za podmínek stanovených v nařízení (ES) č. 2200/96. Ve stadiích následujících po odeslání mohou však produkty oproti ustanovením normy vykazovat: — mírnou ztrátu čerstvosti a mírné vadnutí, — u produktů zařazených do jiné třídy jakosti než do třídy jakosti Výběr lehká poškození vyplývající z jejich vývoje a jejich větší či menší náchylnosti k rychlé zkáze. Článek 2 Nařízení (EHS) č. 920/89 se mění takto: 1. V čl. 1 pododstavci 1 se zrušuje první odrážka. 2. Příloha 1 se zrušuje. Článek 3 Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. 03/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 107 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 7. dubna 1999. Za Komisi Franz FISCHLER člen Komise 108 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 25 PŘÍLOHA NORMA PRO MRKEV I. DEFINICE PRODUKTU Tato norma se vztahuje na mrkev odrůd (kultivarů) Daucus carota L. , určenou k dodání v čerstvém stavu spotřebiteli. Nevztahuje se na mrkev určenou k průmyslovému zpracování. II. USTANOVENÍ O JAKOSTI Norma stanoví vlastnosti, které musí mrkev vykazovat po obalové úpravě a zabalení. A. Minimální požadavky Mrkev všech tříd jakosti, s přihlédnutím ke zvláštním ustanovením uvedeným pro jednotlivé třídy jakosti a k dovoleným odchylkám, musí být: — celá, — zdravá; nedovolují se produkty napadené hnilobou nebo s takovými vadami, které je činí nevhodnými pro lidskou spotřebu, — čistá, tzn. : — mrkev praná v podstatě bez viditelných cizích látek, — ostatní mrkev, včetně prané, jejíž kořeny byly obaleny čistou rašelinou, v podstatě zbavená všech hrubých nečistot, — pevná, — v podstatě bez škůdců, — v podstatě nepoškozená škůdci, — nedřevnatá, — nevyběhlá, — nerozvětvená a bez vedlejších kořenů, — bez nadměrné povrchové vlhkosti, tzn. po případném praní dostatečně osušená, — bez cizího pachu a/nebo chuti. Mrkev musí být v takovém stadiu vývoje a v takovém stavu, aby: — snesla přepravu a manipulaci a — mohla být do místa určení doručena v odpovídající jakosti. B. Třídy jakosti Mrkev se zařazuje do tří tříd jakosti uvedených dále: i) Výběr Mrkev zařazená do této třídy musí být vynikající jakosti a musí být praná. Musí vykazovat znaky typické pro odrůdu nebo typ odrůdy. Nedovolují se vady, s výjimkou velmi lehkých povrchových poškození, pokud nezhoršují celkový vzhled, jakost a uchovatelnost produktu a jeho obchodní úpravu v obalu. Kořeny musejí být: — hladké, — čerstvého vzhledu, — pravidelného tvaru, — neprasklé, 03/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 109 — bez pohmožděnin a prasklin, — nepoškozené mrazem. Nedovoluje se zelené nebo fialově nachové zbarvení hlavy kořene. ii) I. jakost Mrkev zařazená do této třídy musí být dobré jakosti. Musí vykazovat znaky typické pro odrůdu nebo typ odrůdy. Kořeny musejí být: — čerstvého vzhledu. Dovolují se však, pokud nezhoršují celkový vzhled, jakost a uchovatelnost produktu a jeho obchodní úpravu v obalu, tyto lehké vady: — lehké vady tvaru, — lehké vady vybarvení, — drobné zacelené praskliny, — drobné praskliny nebo podélná prasknutí způsobená manipulací nebo praním. Zelené nebo fialově nachové zbarvení hlavy kořene se dovoluje u kořenů o délce nepřesahující 10 cm do délky nejvýše 1 cm, u ostatních kořenů do délky 2 cm. iii) II. jakost Do této třídy se zařazuje mrkev, která nemůže být zařazena do vyšších tříd jakosti, ale která odpovídá mini- málním požadavkům uvedeným výše. Dovolují se, pokud zůstanou zachovány základní znaky jakosti, uchovatelnosti a obchodní úpravy produktu, tyto vady: — vady tvaru a vybarvení, — zacelené praskliny nezasahující do dřeně, — praskliny nebo podélná prasknutí způsobená manipulací nebo praním. Zelené nebo fialově nachové zbarvení hlavy kořene se dovoluje u kořenů o délce nepřesahující 10 cm do délky nejvýše 2 cm, u ostatních kořenů do délky 3 cm. III. USTANOVENÍ O TŘÍDĚNÍ PODLE VELIKOSTI Velikost se stanoví podle příčného průměru měřeného v nejširším místě kořene nebo podle hmotnosti kořene bez natě. i) M r k e v r a n á ( 1 ) a o d r ů d y s m a l ý m k o ř e n e m Minimální velikost je stanovena 10 mm pro příčný průměr nebo 8 g pro hmotnost. Maximální velikost je stanovena 40 mm pro příčný průměr nebo 150 g pro hmotnost. ii) M r k e v p o z d n í a o d r ů d y s v e l k ý m k o ř e n e m Minimální velikost je stanovena 20 mm pro příčný průměr nebo 50 g pro hmotnost. U kořenů jakosti Výběr nesmí velikost přesáhnout 45 mm u příčného průměru nebo 200 g u hmotnosti a rozdíl mezi příčným průměrem nebo hmotností nejmenšího a největšího kořene v témže obalu nesmí přesáh- nout 20 mm nebo 150 g. U kořenů I. v témže obalu přesáhnout 30 mm nebo 200 g. jakosti nesmí rozdíl mezi příčným průměrem nebo hmotností nejmenšího a největšího kořene Mrkev II. jakosti musí odpovídat pouze stanovené minimální velikosti. IV. USTANOVENÍ O DOVOLENÝCH ODCHYLKÁCH Pro produkty neodpovídající požadavkům dané třídy jakosti jsou v každém obalu dovoleny odchylky jakosti a veli- kosti. (1) Kořeny s nepřerušenou vegetací, vypěstované v jedné vegetační sezóně. 110 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 25 A. Dovolené odchylky jakosti i) Výběr — 5 % hmotnosti mrkve neodpovídající požadavkům této třídy jakosti, ale odpovídajících požadavkům stanoveným pro I. jakost nebo výjimečně dovoleným odchylkám I. jakosti, — 5 % hmotnosti mrkve se slabými stopami zeleného nebo fialově nachového zbarvení hlavy kořene. ii) I. jakost — 10 % hmotnosti mrkve neodpovídající požadavkům této třídy jakosti, ale odpovídající požadavkům stanoveným pro II. jakost nebo výjimečně dovoleným odchylkám II. jakosti. V rámci této odchylky se však nedovoluje mrkev zlámaná a/nebo s ulomenými špičkami, — 10 % hmotnosti mrkve zlámané a/nebo s ulomenými špičkami. iii) II. jakost — 10 % hmotnosti mrkve neodpovídající požadavkům této třídy jakosti, ani minimálním požadavkům, s výjimkou produktů napadených hnilobou nebo s jiným poškozením, které je činí nevhodnými pro lidskou spotřebu, — kromě toho se dovoluje nejvýše 25 % hmotnosti mrkve zlámané. B. Dovolené odchylky velikosti Pro všechny třídy jakosti: 10 % hmotnosti mrkve neodpovídající stanoveným požadavkům na velikost. V. USTANOVENÍ O OBCHODNÍ ÚPRAVĚ A. Stejnorodost Obsah každého obalu nebo šarže v případě volně ložených produktů musí být stejnorodý a obal nebo šarže musí obsahovat jen mrkev téhož původu, téže odrůdy nebo typu odrůdy, třídy jakosti a velikosti (je-li mrkev podle velikosti tříděna). Viditelná část obsahu obalu, nebo šarže v případě volně ložených produktů, musí odpovídat zbývající části obsahu obalu nebo šarže. B. Obchodní úprava Mrkev může být dodávána jedním z těchto způsobů: i) ve svazcích Kořeny musejí být s natí. Nať musí být čerstvá, zelená a zdravá. Kořeny v témže svazku musejí být v podstatě stejnoměrné velikosti. Svazky v témže obalu musejí být v podstatě stejnoměrné hmotnosti a musejí být urovnány v jedné nebo více vrstvách. ii) bez natě Nať musí být ukroucena nebo uříznuta u hlavy kořene, aniž by došlo k jeho poškození. Kořeny smějí být dodávány: — ve spotřebitelských obalech, — v obalech, urovnané v několika vrstvách, nebo v obalech, nerovnané, — volně ložené (naložené přímo do dopravního prostředku nebo do oddělení dopravního prostředku) – jen II. jakost. C. Obalová úprava Mrkev musí být balena způsobem zajišťujícím náležitou ochranu produktu. Materiály použité uvnitř obalů musejí být nové, čisté a nesmějí způsobovat vnější ani vnitřní poškození produktů. Použití materiálů, především papíru nebo nálepek s obchodními údaji, se dovoluje, pokud jsou tisk nebo štítkování provedeny zdravotně nezávadnou barvou nebo lepidlem. V obalech, nebo v šaržích v případě volně ložených produktů, se nesmějí vyskytovat cizí příměsi. U prané mrkve, jejíž kořeny byly obaleny čistou rašelinou, se použitá rašelina nepovažuje za cizí příměs. 03/sv. 25 CS Úřední věstník Evropské unie 111 VI. USTANOVENÍ O OZNAČOVÁNÍ 1. U mrkve dodávané v obalech musí být každý obal na jedné straně označen následujícími údaji, které musejí být uvedeny čitelně, nesmazatelně a tak, aby byly viditelné zvenku: A. Identifikace — Balírna a/nebo odesílatel: jméno a adresa nebo identifikační symbol úředně vydaný nebo uznaný. Pokud je použit identifikační symbol, musí být údaj „balírna a/nebo odesílatel“ (nebo odpovídající zkratka) uveden v blízkosti tohoto identifikačního symbolu. B. Druh produktu — není-li obsah obalu zvenku viditelný: — „Mrkev ve svazcích“ nebo „Mrkev“, — „Mrkev raná“ nebo „Mrkev pozdní“, — přichází-li v úvahu „Mrkev v rašelině“, a to i pokud je obsah obalu zvenku viditelný, — název odrůdy nebo typu odrůdy u jakosti Výběr. C. Původ produktu Země původu a popř. pěstitelská oblast nebo národní, krajové nebo místní označení původu. D. Obchodní údaje — třída jakosti, — velikost, vyjádřená nejmenším a největším příčným průměrem nebo nejmenší a největší hmotností (není povinná), — počet svazků u mrkve dodávané ve svazcích. E. Úřední kontrolní značka (není povinná) 2. U mrkve dodávané volně ložené (naložené přímo do dopravního prostředku nebo do oddělení dopravního prostředku) musejí být tyto údaje uvedeny v průvodním dokladu zboží nebo na návěsti upevněné na viditelném místě uvnitř dopravního prostředku