title: A Tanács 1999/30/EK irányelve (1999. április 22.) a környezeti levegőben lévő kén-dioxidra, nitrogén-dioxidra és nitrogén-oxidokra, valamint porra és ólomra vonatkozó határértékekről

eurovoc_concepts:
air quality
anhydride
dangerous substance
lead
oxide
pollution control

text: 164 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/4. kötet 31999L0030 1999. 6. 29. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 163/41 A TANÁCS 1999/30/EK IRÁNYELVE (1999. április 22. ) a környezeti levegőben lévő kén-dioxidra, nitrogén-dioxidra és nitrogén-oxidokra, valamint porra és ólomra vonatkozó határértékekről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 130s. cikk (1) bekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), A Szerződés 189c. cikkében (3) szabályozott eljárásnak megfele- lően, (1) (2) (3) (4) mivel a Szerződés 130r. cikkében foglalt elvek alapján az Európai Közösségnek a környezetre és a fenntartható fej- lődésre vonatkozó politikai és cselekvési programja (az ötödik környezetvédelmi cselekvési program (4), különö- sen a légszennyező anyagok jogi szabályozására vonatko- zóan módosítást helyez kilátásba; mivel ez a program hos- szú távú levegőminőségi célkitűzések megfogalmazását ajánlja; mivel a Szerződés 129. cikke biztosítja, hogy az egészség- védelmi követelmények a Közösség politikájának részét képezzék; mivel a Szerződés 3. cikkének o. pontja előírja, hogy a Közösségben végzett tevékenységek hozzájárul- janak az egészségvédelem magas szintjének eléréséhez; mivel a környezeti levegő minőségének vizsgálatáról és ellenőrzéséről szóló, 1996. szeptember 27-i 96/62/EK tanácsi irányelv (5) 4. cikkének (5) bekezdése alapján fogadja el a Tanács az (1) bekezdésben foglalt jogszabályo- kat és az ugyanennek a cikknek (3) és (4) bekezdésében megállapított rendelkezéseket; mivel az ebben az irányelvben meghatározott határértékek minimális követelmények; mivel a Szerződés 130t. cikké- vel összhangban a tagállamok szigorúbb védőintézke- déseket tarthatnak fenn vagy vezethetnek be; mivel a szi- gorúbb határértékek különösen a lakosság kiszolgáltatott (1) HL C 9. , 1998. 1. 14. , 6. o. (2) HL C 214. , 1998. 7. 10. , 1. o. (3) Az Európai Parlament 1998. május 13-i véleménye (HL C 167. , 1998. 6. 1. , 103. o. ), a Tanács 1998. szeptember 24-i közös állás- pontja (HL C 360. , 1998. 11. 23. , 99. o. ) és az Európai Parlament 1999. január 13-i határozata (HL C 104. , 1999. 4. 14. , 44. o. ) (4) HL C 138. , 1993. 5. 17. , 5. o. (5) HL L 296. , 1996. 11. 21. , 55. o. (5) (6) (7) (8) (9) csoportjainak, mint például a gyermekek és a kórházi bete- gek egészségének védelme érdekében vezethetők be; mivel a tagállam megkövetelheti, hogy a határértékeket már az irányelvben megállapított időpontok előtt érjék el; mivel az ökoszisztémát meg kell védeni a kén-dioxid káros hatásaitól; mivel a növényzetet meg kell védeni a nitrogén- oxidok káros hatásaitól; mivel a különböző típusú pornak különféle káros hatásai lehetnek az emberi egészségre; mivel bizonyított, hogy az emberi tevékenységből származó pornak való expozícióval kapcsolatos kockázat nagyobb az emberi egészségre, mint a környezeti levegőben természetes módon előforduló por- nak való expozícióval kapcsolatos kockázat; mivel a 96/62/EK irányelv megköveteli, hogy cselekvési terveket dolgozzanak ki azon övezetekre, amelyeken belül a környezeti levegőben lévő szennyező anyagok koncent- rációja meghaladja a határértékeket és még azt az idei- glenes tűréshatárt is, amit annak érdekében alkalmaznak, hogy a meghatározott időpontban vagy időpontokban biz- tosítsák a határértékeknek való megfelelést; mivel amenny- iben ezek a határértékek porra vonatkoznak, úgy az cse- lekvési szennyezés-csökkentési egyéb stratégiának a porkoncentráció teljes csökkentése része- ként a finom por koncentrációjának csökkentését kell meg- céloznia; tervnek és mivel a 96/62/EK irányelv biztosítja azt, hogy a határérté- kek számszerű értékei és készenléti küszöbértékei az e területen dolgozó nemzetközi tudományos csoportok által végzett munka eredményén alapuljanak; mivel a Bizottság arra törekszik, hogy figyelembe vegye az érintett járvány- tani és környezetvédelmi területeken született legújabb tudományos kutatási adatokat és az olyan elemek ismételt vizsgálatára használt legújabb módszertani fejlesztéseket, amelyeken a határértékek és a riasztási küszöbértékek ala- pulnak; mivel ahhoz, hogy elősegítse ezen irányelv 2003-ban tör- ténő felülvizsgálatát, a Bizottságnak és a tagállamoknak fontolóra kell venniük azon kutatások bátorítását, amelyek az itt meghatározott szennyező anyagok, nevezetesen a kén-dioxid, nitrogén-dioxid és nitrogén-oxidok, a por és az ólom hatásainak kutatására irányulnak; 15/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 165 (10) mivel a szabványosított, pontos mérési módszerek és a mérőállomások elhelyezésére vonatkozó közös kritériu- mok fontos elemei a környezeti levegőminőség vizsgálatá- nak, amelynek célja az összehasonlítható információk megszerzése az egész Közösségben; (11) mivel a 96/62/EK irányelv 12. cikkének (1) bekezdésével összhangban a tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazításhoz szükséges módosítások kizárólag a kén- dioxid, nitrogén-dioxid és nitrogén-oxidok, a por és az ólom koncentrációk vizsgálatára szolgáló kritériumokra és módszerekre, vagy a Bizottságnak továbbított információ- kat szolgáló részletes intézkedésekre vonatkozhatnak, és nem lehetnek hatással a határértékek és a készenléti küszö- bértékek módosítására sem közvetlenül, sem közvetve; (12) mivel a környezeti levegőben lévő kén-dioxidról, nitrogén- dioxidról és nitrogén-oxidokról, a porról és az ólomról szóló naprakész információknak a nyilvánosság számára könnyen hozzáférhetőknek kell lenniük, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk Célkitűzések Ennek az irányelvnek a célja, hogy: – határértékeket, és adott esetben riasztási küszöbértékeket álla- pítson meg a környezeti levegőben lévő kén-dioxid, nitrogén- dioxid és nitrogén-oxidok, por és ólom koncentrációjára azzal a szándékkal, hogy elkerülje, megelőzze, vagy csökkentse az emberi egészségre és a környezet egészére gyakorolt káros hat- ásokat, – közös módszerek és kritériumok alapján vizsgálja a környe- zeti levegőben lévő kén-dioxid, nitrogén-dioxid és nitrogén- oxidok, por- és ólomkoncentrációját, – megfelelő információk szerzése a környezeti levegőben lévő kén-dioxid, nitrogén-dioxid és nitrogén-oxidok por- és ólom- koncentrációiról és annak biztosítása, hogy ezek hozzáférhe- tők legyenek a nyilvánosság számára, – a környezeti levegő minőségének fenntartása ott, ahol az jó minőségű, és minőségének javítása más esetekben a kén- dioxid, nitrogén-dioxid és nitrogén-oxidok, por és az ólom koncentrációi tekintetében. 2. cikk Fogalommeghatározás 2. 3. 4. 5. 6. 7. „szennyező anyag”: bármely olyan anyag, amelyet az ember közvetlenül vagy közvetve a környezeti levegőbe juttat, és amely valószínűleg káros hatással van az emberi egészségre és/vagy a környezet egészére; „szint”: valamely szennyező anyagnak a környezeti levegő- ben lévő koncentrációja vagy egy adott idő alatt a felületen történő lerakódása; „vizsgálat”: a környezeti levegőben található valamely szennyező anyag mérésére, számítására, előrejelzésére vagy becslésére használt bármely módszer; „határérték”: olyan szint, amelyet tudományos ismeretek alapján azzal a céllal rögzítenek, hogy elkerüljék, megelőz- zék, vagy csökkentsék az emberi egészségre és/vagy a kör- nyezet egészére gyakorolt káros hatásokat, és amelyet egy adott időszakon belül el kell érni, és ha már egyszer elérték nem szabad meghaladni; „riasztási küszöbérték”: az a szint, amelyen felül rövid idejű expozíció is kockázatot jelent az emberi egészségre, és amely elérése esetén a tagállamoknak azonnali lépéseket kell ten- niük, az 96/62/EK irányelvben meghatározottak szerint; „tűréshatár”: a határértéknek az a százalékban kifejezett érté- ke, amivel a határérték meghaladható a 96/62/EK irányelv- ben meghatározott feltételek megléte esetén; 8. „övezet”: a tagállamok területének általuk behatárolt része; 9. „agglomeráció”: olyan övezet, amelyben a lakosság száma meghaladja a 250 000-et, vagy ahol a lakosság száma ugyan 250 000, vagy annál kevesebb, de olyan négyzetkilométeren- kénti népsűrűséggel, hogy ez indokolja a tagállamok számára a környezeti levegőminőség vizsgálatának és kezelésének szükségességét. 10. „nitrogén-oxidok”: a nitrogén-monoxid és a nitrogén-dioxid összege, amelyet rész per billió (ppb) egységben adnak össze, és nitrogén-dioxid mikrogramm per köbméter egységben fejeznek ki; 11. „PM10”: az a pormennyiség, amely 50 %-os leválasztási hatás- fokkal átmegy egy méret-szelektív bemenőnyíláson 10 μm aerodinamikai átmérő esetén; 12. „PM2. 5”: az a pormennyiség, amely 50 %-os leválasztási hatás- fokkal átmegy egy méret-szelektív bemenőnyíláson 2. 5 μm aerodinamikai átmérő esetén; 13. „felső vizsgálati küszöbérték”: az V. mellékletben meghatáro- zott szint, amely alatt mérések és modellezési módszerek kombinációját lehet alkalmazni a 96/62/EK irányelv 6. cik- kének (3) bekezdésével összhangban; Ennek az irányelvnek az alkalmazásában: 1. „környezeti levegő”: a troposzférán belüli szabadtéri levegő a munkahelyek kivételével; 14. „alsó vizsgálati küszöbérték”: az V. mellékletben meghatáro- zott szint, ami alatt modellezési vagy objektív becslési mód- szerek önmagukban alkalmazhatók a környezeti levegő minőségének vizsgálatára a 96/62/EK irányelv 6. cikkének (4) bekezdésével összhangban; 166 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/4. kötet 15. „természeti jelenségek”: vulkáni kitörések, szeizmikus moz- gások, geotermikus mozgások, bozóttüzek, szélorkánok okozta események vagy a száraz régiókból a természetes ere- detű por légköri felkeveredése vagy elszállítása; 16. „helyhez kötött mérések”: a 96/62/EK irányelv 6. cikkének (5) bekezdésével összhangban végzett mérések. 3. cikk Kén-dioxid (1) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a környezeti levegőben lévő kén-dioxid kon- centráció, amelyeket a 7. cikkel összhangban értékeltek, az abban meghatározott időponttól kezdve ne haladja meg az I. melléklet I. szakaszában megállapított határértékeket. Az I. melléklet 96/62/EK irányelv 8. cikkével összhangban kell alkalmazni. I. szakaszában megállapított tűréshatárt a (2) A környezeti levegőben lévő kén-dioxid-koncentrációk riasz- tási küszöbértéke az I. melléklet II. szakaszában megállapított érték. (3) Annak érdekében, hogy segítsék a Bizottságot a 10. cikkben foglalt jelentés 2003. december 31-ig történő elkészítésében, a tagállamok, ahol megvalósítható, rögzítik a tízpercenként átlagolt kén-dioxid koncentrációra vonatkozó adatokat azon mérőállomá- sokon, amelyeket a tagállamok azért választottak ki, mert jellem- zik a forráshoz közeli lakott területek levegőminőségét, és ame- lyeken órás koncentrációt mérnek. A 96/62/EK irányelv 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban az órás koncentráci- óról szóló adatszolgáltatással egy időben a tagállamok jelentést nyújtanak be a Bizottsághoz azon kiválasztott mérőállomásokról és az 500 μg/m3 értéket meghaladó tízperces koncentrációk szá- máról, valamint azon napok naptári éven belüli számáról, ame- lyeken ezek az értékek előfordultak, továbbá azon napok számá- ról, amelyeken a kén-dioxid órás koncentrációja egyidejűleg meghaladta a 350 μg/m3 értéket, valamint a regisztrált tízperces koncentráció-maximumról. (4) A tagállamok kijelölhetnek olyan övezeteket vagy agglome- rációkat, amelyekben a természeti forrásból származó kén-dioxid miatt az I. melléklet 1. szakaszában megállapított kén-dioxid határértéket túllépik. A tagállamok megküldik a Bizottságnak az ilyen övezetek vagy agglomerációk listáját és az azokon előfor- duló kén-dioxid-koncentrációról és kén-dioxid-forrásokról szóló információkat. Amikor a 96/62/EK irányelv 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban tájékoztatják a Bizottságot, a tagálla- mok benyújtják a szükséges igazolást is annak bizonyítására, hogy bármilyen túllépés a természetes forrásoknak tulajdonítható. Az ilyen övezeteken vagy agglomerációkon belül a tagállamok csak ott kötelesek végrehajtani a cselekvési terveket a 96/62/EK irányelv 8. cikkének (3) bekezdésével összhangban, ahol az I. mel- léklet I. szakaszában megállapított határértékek túllépése emberi tevékenység okozta kibocsátás következménye. 4. cikk Nitrogén-dioxid és nitrogén-oxidok (1) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a környezeti levegőben lévő nitrogéndioxid- koncentrációk, és ahol van ilyen, a nitrogén-oxidok koncentrációi, amelyeket a 7. cikkel összhangban értékeltek, az abban meghatá- rozott időponttól kezdve ne haladják meg a II. melléklet I. szaka- szában megállapított határértékeket. A II. melléklet I. szakaszában megállapított tűréshatárokat a 96/62/EK irányelv 8. cikkével összhangban alkalmazzák. (2) A környezeti levegőben lévő nitrogén-dioxid-koncentrációk riasztási küszöbértéke a II. melléklet II. szakaszában megállapított érték. 5. cikk Por (1) A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a környezeti levegőben lévő PM10 koncentrá- ció, amelyet a 7. cikkel összhangban értékeltek, az abban megha- tározott időponttól kezdve ne haladja meg a III. melléklet I. sza- kaszában megállapított határértéket. A III. melléklet 96/62/EK irányelv 8. cikkével összhangban alkalmazzák. I. szakaszában megállapított tűréshatárt a (2) A tagállamok biztosítják, hogy a PM2. 5 koncentrációra vonat- kozó adatok szolgáltatására mérőállomásokat létesítenek és működtetnek. Minden tagállam úgy választja meg a PM2. 5 –et mérő állomások számát és helyét, hogy azok jellemezzék az adott tagállamban előforduló PM2. 5 koncentrációt. A PM2. 5 mintavételi pontjai, amennyiben lehetséges, legyenek közösek a PM10 minta- vételi pontjaival. A tagállamok minden év végétől számított kilenc hónapon belül megküldik a Bizottságnak az arra az évre vonatkozó bármely huszonnégy órás PM2. 5 mérésből számított számtani átlag kon- centrácit, medián koncentrációt, a kilencvennyolc százalékos gyakoriságot és a maximális koncentrációt. A kilencvennyolc szá- zalékos gyakoriságot a környezeti levegő szennyezettségét mérő hálózati és egyedi mérőállomásokról kapott információk és ada- tok tagállamokon belüli kölcsönös cseréjét megalapozó, 1997. január 27-i 97/101/EK tanácsi határozat (1) I. mellékleté- nek 4. szakaszában szabályozott eljárásnak megfelelően számít- ják ki. (3) A PM10 koncentráció csökkentésére vonatkozó, a 96/62/EK irányelv 8. cikkével összhangban előkészített cselekvési tervek és általános stratégiák a PM2. 5 koncentráció csökkentését is célul tűzik ki. (1) HL L 35. , 1997. 2. 5. , 14. o. 15/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 167 (4) Ha a III. melléklet I. szakaszában meghatározott, a PM10-re vonatkozó határértékeket a környezeti levegőben előforduló PM10 koncentráció a természeti jelenségeknek tulajdoníthatóan lépi túl, melyek a természetes forrásból származó normál háttérszinteket meghaladó koncentrációkat eredményeznek, akkor a tagállamok a 96/62/EK irányelv 11. cikkének (1) bekezdésével összhangban értesítik a Bizottságot, szolgáltatva a szükséges bizonyítékokat annak igazolására, hogy a túllépés természeti jelenségeknek tulaj- donítható. Ilyen esetekben a tagállamok csak ott kötelesek cselek- vési terveket végrehajtani a 96/62/EK irányelv 8. cikkének (3) bekezdésével összhangban, ahol a III. melléklet I. szakaszában meghatározott határértékeket más okokból, s nem természeti jelenségek miatt lépik túl. (5) A tagállamok kijelölhetnek olyan övezeteket vagy agglome- rációkat, amelyeken belül a környezeti levegőben lévő PM10 kon- centráció meghaladja a II. melléklet I. szakaszában meghatározott PM10 határértékeket az utak téli homokszórását követő felkeve- redés miatt. A tagállamok megküldik a Bizottságnak az ilyen öve- zetek vagy agglomerációk listáját és az ott előforduló PM10 koncentrációról és PM10 forrásokról szóló információkat. Ami- kor a 96/62/EK irányelv 11. cikkének (1) bekezdésével összhang- ban tájékoztatják a Bizottságot, a tagállamok benyújtják a szük- séges igazolást is annak bizonyítására, hogy mindennemű túllépés a por felkeveredésének tulajdonítható, és hogy ésszerű méréseket végeztek a koncentráció csökkentésére. Az ilyen övezetekben vagy agglomerációkban a tagállamok csak ott kötelesek cselekvési terveket végrehajtani a 96/62/EK irányelv 8. cikkének (3) bekezdésével összhangban, ahol a III. melléklet I. szakaszában meghatározott határértékeket meghaladó PM10 szint más okból, s nem az utak téli homokszórása következtében ala- kult ki. 6. cikk Ólom A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, lévő ólomkoncentráció, amelyet a 7. cikkel összhangban értékeltek, az abban meghatározott időponttól kezdve ne haladja meg a IV. melléklet I. szakaszában megállapított határértékeket. környezeti levegőben hogy a A 6. cikk szándéka értelmében minden övezet és agglomeráció osztályozását az V. melléklet II. szakaszában meghatározott eljá- rással összhangban legalább ötévenként felülvizsgálják. Az osz- tályba sorolás felülvizsgálatát korábban végzik, amennyiben jelen- tős változások történtek azoknál a tevékenységeknél, amelyek meghatározzák a kén-dioxid, nitrogén-dioxid, vagy ahol ez fenn- áll, a nitrogén-oxidok, a por, vagy az ólom környezeti koncent- rációját. (2) A környezeti levegőben lévő kén-dioxid, nitrogén-dioxid és nitrogén-oxidok, por és az ólom mérésére kijelölt mintavételi pontok elhelyezésére vonatkozó kritériumokat a VI. melléklet sorolja fel. Az ide tartozó szennyező anyagok koncentrációjának helyhez kötött mérésére szolgáló mintavételi pontok minimális számát a VII. melléklet határozza meg, és ezeket minden olyan övezetben vagy agglomerációban telepíteni kell, amelyekben mérésekre van szükség, ha a helyhez kötött mérés az egyetlen adatforrás az övezeteken belüli koncentrációkról. (3) Azon övezetek és agglomerációk esetében, amelyekben a helyhez kötött mérőállomásokról származó információk kiegé- szülnek más forrásokból, mint például kibocsátási leltárokból származó információkkal, tájékoztató jellegű mérési módszerek- kel és levegőminőség modellezéssel a felszerelendő helyhez kötött mérőállomások száma és az egyéb módszerek térbeli felbontása elégendő kell, hogy legyen a VI. melléklet I. szakaszával és a szakaszával összhangban megállapítandó VIII. melléklet légszennyező anyagok koncentrációjának megállapítására. I. (4) Az olyan övezeteknél és agglomerációknál, amelyekben nincs szükség mérésekre, modellezéses vagy objektív becslési módsze- rek használhatók. (5) A kén-dioxid, nitrogén-dioxid és nitrogén-oxidok elemzésé- hez, valamint az ólom mintavételezéséhez és elemzéséhez a refe- renciamódszert a IX. melléklet I–III. szakasza határozza meg. A PM10 mintavételezéséhez és méréséhez a referenciamódszert a IX. melléklet IV. szakasza határozza meg. A PM2. 5 mintavételezéséhez és méréséhez az ideiglenes referenci- amódszert a IX. melléklet V. szakasza határozza meg. A IV. melléklet I. szakaszában megállapított tűréshatárokat a 96/62/EK irányelv 8. cikkével összhangban alkalmazzák. A levegőminőség modellezéséhez a referenciamódszereket a IX. melléklet VI. szakasza határozza meg. 7. cikk Koncentrációk vizsgálata (6) Az az időpont, ameddig a tagállamok tájékoztatják a Bizott- ságot a 96/62/EK irányelv 11. cikke (1) bekezdésének d) pontja szerinti előzetes levegőminőség vizsgálatához általuk használt módszerről, az ennek az irányelvnek a hatálybalépése után tizen- nyolc hónap. (1) A 96/62/EK irányelv 6. cikkének szándéka értelmében a kén- dioxid, nitrogén-dioxid és nitrogén-oxidok, por és az ólom felső -és alsó vizsgálati küszöbértékei az V. melléklet I. szakaszában meghatározott értékek. (7) Bármilyen módosítást, amely az V–IX. melléklet tudományos és műszaki fejlődéshez való hozzáigazításához szükséges, a 96/62/EK irányelv 12. cikkében meghatározott eljárással össz- hangban fogadnak el. 168 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/4. kötet 8. cikk A nyilvánosság tájékoztatása kivéve hogy a 80/779/EGK irányelv 1. cikke, 2. cikkének (1) bekezdése, 3. cikkének (1) bekezdése, 9. cikke, 15. cikke és 16. cikke és az irányelv I. , III. b. és IV. melléklete 2005. január 1-jével veszti hatályát. (1) A tagállamok biztosítják, hogy a kén-dioxid, nitrogén-dioxid és nitrogén-oxidok, por és az ólom környezeti koncentrációjára vonatkozó naprakész információk rendszeresen hozzáférhetők legyenek a nyilvánosság és a megfelelő szervezetek, mint például környezetvédelmi szervezetek, fogyasztói szervezetek, a társada- lom kiszolgáltatott csoportjait képviselő szervezetek és egyéb ide- tartozó egészségvédelmi testületek számára például rádión, a saj- tón, információs hirdetőtáblákon vagy számítógépes hálózatokon keresztül. A kén-dioxid, nitrogén-dioxid és a por környezeti koncentrációira vonatkozó információkat legalább naponta frissítik, és a kén- dioxidra és nitrogén-dioxidra vonatkozó órás értékek esetén, ahol ez megvalósítható, az információkat óránként frissítik. Az ólom- koncentrációra vonatkozó környezeti értékeket három hónapon- ként frissítik. Az ilyen információ legalábbis jelzi a határérték-koncentráció és a riasztási küszöbérték túllépését az I–IV. mellékletben meghatá- rozott átlagolási időszakra vonatkozóan. Úgyszintén egy rövid értékelést adnak a határértékekkel és a riasztási küszöbértékekkel összefüggésben, és megfelelő információt adnak azok egészségre gyakorolt hatásáról. (2) Amikor a 96/62/EK irányelv 8. cikkének (3) bekezdése értel- mében a terveket vagy programokat a nyilvánosság számára hoz- záférhetővé teszik, beleértve az irányelv 3. cikkének (4) bekezdé- sében, 5. cikkének (4) bekezdésében és 5. cikkének (5) bekezdésében meghatározott terveket vagy programokat is, a tagállamok az (1) bekezdésben említett szervezeteknek is rendel- kezésére bocsátják ezeket. (3) Ha az I. vagy II. mellékletben meghatározott riasztási küszö- bértéket túllépik, ennek részletei – melyeket a 96/62/EK irányelv 10. cikkével összhangban hozzáférhetővé tesznek a nyilvánosság számára – legalább a kérdéses melléklet III. szakaszában felsorolt tételeket tartalmazzák. (4) Az (1) és (3) bekezdés értelmében a nyilvánosság és a megfe- lelő szervezetek számára rendelkezésre bocsátott információk világosak, érthetőek és könnyen hozzáférhetők kell, hogy legye- nek. 9. cikk Hatályon kívül helyezés és átmeneti szabályok (1) A kén-dioxidra és lebegő porra vonatkozó levegőminőségi határértékekről és irányértékekről szóló, 1980. július 15-i 80/779/EGK tanácsi irányelv (1) 2001. július 19-i hatályát veszti, december (2) A levegő ólomtartalmára vonatkozó határértékről szóló, irányelv (2) 1982. 2001. július 19. napján hatályát veszti, kivéve a 82/884/EGK irányelv 1. és 2. cikkét, 3. cikkének (1) bekezdését, 7. cikkét, 12. cikkét és 13. cikkét, amely 2005. január 1-jével veszti hatályát. 82/884/EGK tanácsi 3-i (3) A nitrogén-dioxidra vonatkozó levegőminőségi előírásokról szóló, 1985. március 7-i 85/203/EGK tanácsi irányelv (3) 2001. július 19-én hatályát veszti, kivéve a 85/203/EGK irányelv 1. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdését és (2) bekezdé- sét, 2. cikkének első francia bekezdését, 3. cikkének (1) bekezdé- sét, 5. cikkét, 9. cikkét, 15. cikkét és 16. cikkét és az irányelv I. mellékletét, amely 2010. január 1-jén veszti hatályát. (4) A tagállamok 2001. július 19-től olyan mérőállomásokat és egyéb levegőminőség-értékelési módszereket alkalmaznak a kör- nyezeti levegőben lévő kén-dioxid, nitrogén-dioxid és ólom koncentrációjának vizsgálatára, amely megfelel ennek az irányelv- nek, annak érdekében, hogy adatokat nyerjenek annak bizonyítá- sára, hogy megfelelnek a 80/779/EGK, 82/884/EGK és 85/203/EGK irányelvben meghatározott határértékeknek az irányelvekben jelzett időpontig, amikor az ezen irányelvekben meghatározott határértékek már nem alkalmazhatóak. (5) 2001. július 19-től a tagállamok olyan mérőállomásokat és egyéb levegőminőséget értékelő módszereket alkalmazhatnak a lebegő por koncentrációjának értékelésére, amelyek a PM10 szem- pontjából megfelelnek az irányelvnek annak érdekében, hogy bizonyítsák a 80/779/EGK irányelv IV. mellékletében meghatáro- zott, az összes lebegő porra vonatkozó határértékek betartását; ugyanakkor az így összegyűjtött adatokat megszorozzák egy 1,2-es faktorral az irányelvnek való megfelelés bizonyítása céljá- ból. (6) A tagállamok a 96/62/EK irányelv 11. cikkében meghatáro- zott eljárással összhangban, minden év végétől számított kilenc hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot a 80/779/EGK, 82/884/EGK és 85/203/EGK irányelvben meghatározott határér- tékek bármilyen túllépéséről, valamint a regisztrált értékekről, minden egyes regisztrált eset okairól és az újabb előfordulások megelőzésére tett intézkedésekről mindaddig, amíg az ezen irány- elvekben meghatározott határértékek alkalmazása megszűnik. (7) Azokban az övezetekben, amelyekben a tagállamok szüksé- gesnek tartják korlátozni vagy megelőzni a kén-dioxid, nitrogén- oxidok vagy a lebegő por szennyezettségének várható növekedé- sét, továbbra is használhatják a 80/779/EGK irányelv II. mellékletében és a 85/203/EGK irányelv II. mellékletében megha- tározott, az ökoszisztéma védelmét szolgáló irányértékeket. (1) HL L 229. , 1980. 8. 30. , 30. o. (2) HL L 378. , 1982. 12. 31. , 15. o. (3) HL L 87. , 1985. 3. 27. , 1. o. 15/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 169 10. cikk Jelentés és felülvizsgálat A Bizottság legkésőbb 2003. december 31-ig benyújt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak egy jelentést az irányelv alkalmazása terén szerzett tapasztalatokról, különösen a kén-dioxid, nitrogén-dioxid és nitrogén-oxidok, a por különböző frakciói és az az az ólom expozíciójának legújabb hatásaira gyakorolt ökoszisztémára és tudományos kutatások eredményeiről technológiai levegőben lévő por fejlesztésekről, beleértve a környezeti koncentrációjának, valamint az ólom felszíni lerakódásának mérési és egyéb vizsgálati módszereit is. vonatkozó a egészségre emberi a por és és abból határértékeket Abból a szempontból, hogy az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmét fenntartsák, és figyelembe vegyék az irányelv alkalmazásának tagállami tapasztalatait – beleértve különösen a VI. mellékletben meghatározott feltételeket, amelyek szerint a méréseket végrehajtották – a fent említett jelentéshez mellékelik az irányelv módosítására vonatkozó megfelelő javaslatokat. A Bizottság különösen a PM10 második fázisára vonatkozó szempontból fogja megvizsgálni, hogy azokat kötelezővé tegye-e, és megfontolás tárgyává teszi a második fázisra és adott esetben, az első fázisra vonatkozó határértékek megerősítését vagy megváltoztatását. Ezenkívül a Bizottság különös figyelmet fog szentelni a PM2. 5 vagy a por különböző frakcióira – amelyik megfelelő – vonatkozó határértékeinek megállapítására. Bizottság megvizsgálja a nitrogén-dioxid éves határértékét az emberi tesz az erre egészség védelme szempontjából, és javaslatot vonatkozó érték megerősítésére vagy módosítására. Megvizsgálja a nitrogén-dioxid óráként mért határértékét is az Egészségügyi Világszervezet (WHO) iránymutatása fényében, és fontolóra veszi a határérték megerősítését vagy megváltoztatását. Továbbá a a A Bizottság fontolóra veszi továbbá, hogy a PM10-re, PM2. 5-re vagy a por különböző frakcióira megállapítható-e olyan riasztási küszöbérték, amely megfelel az ebben az irányelvben szereplő más szennyező anyagoknak. 11. cikk Bírságok A tagállamok az irányelv szellemében elfogadott nemzeti rendelkezések megszegése esetére kiszabandó bírságokat írnak elő. E bírságoknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. 12. cikk Végrehajtás (1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2001. július 19-ig megfeleljenek. Erről hala- déktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azok- ban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell csatolni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. (2). A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a legfontosabb előírásait, amelyeket az irányelv által szabályozott területen fogadtak el. 13. cikk Hatálybalépés Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba. 14. cikk Címzettek Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. Kelt Luxembourgban, 1999. április 22-én. a Tanács részéről az elnök W. MÜLLER 170 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/4. kötet I. MELLÉKLET A KÉN-DIOXIDRA VONATKOZÓ HATÁRÉRTÉKEK ÉS A RIASZTÁSI KÜSZÖBÉRTÉK I. A kén-dioxidra vonatkozó határértékek A határértékeket μg/m3-ben kell kifejezni. Térfogat 293 oK hőmérsékleten és 101. 3 kPa nyomás esetén. A határérték kötelező elérésének időpontja 2005. január 1. Átlagolási időtartam Határérték Tűréshatár 1. Órás határérték az emberi egészség védelme érdekében 1 óra 2. Napi határérték az emberi egészség védelme érdekében 24 óra 350 μg/m3, nap- évenként tári 24-nél többször nem lehet megha- ladni 125 μg/m3, nap- évenként tári 3-nál többször nem lehet megha- ladni 150 μg/m3 (43 %) az irányelv hatálybalé- pésekor, majd 2001. január 1-jén és azután 12 hónapon- ként egyenlő százalé- kokkal csökkentve a 0 eléréséig, 2005. január 1-jéig % Nincs 2005. január 1. 3. Határrték az öko- lógiai rend-szerek védelme érdekében Naptári év és tél október 1-jétől március 31-ig) 20 μg/m3 NincsI. 2001. július 19. II. A kén-dioxidra vonatkozó riasztási küszöbérték 500 μg/m3, három egymást követő órában olyan területen mérve, amely legalább 100 km2 területre vagy egy teljes övezetre vagy agglomerációra, közülük pedig a kisebb terület levegőminőségére jellemző helyen. III. A kén-dioxidra vonatkozó riasztási küszöbérték túllépése esetén a nyilvánosságra hozandó minimális információ A nyilvánosságra hozandó információnak legalább az alábbiakat kell tartalmaznia: – – – – az előfordulás dátumát, óráját és helyét, valamint az előfordulás okait, ha azok ismertek, előrejelzést: – – – koncentráció változás (javulás, stabilizálódás vagy romlás), a változás okaival együtt, az érintett földrajzi terület, az előfordulás időtartama, a kiszolgáltatott társadalmi csoportok, amelyeket a küszöbérték túllépése potenciálisan érint, az érintett kiszolgáltatott csoport részéről szükséges óvintézkedések. 15/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 171 II. MELLÉKLET A NITROGÉN-DIOXIDRA (NO2) ÉS NITROGÉN-OXIDOKRA (NOx) VONATKOZÓ HATÁRÉRTÉKEK ÉS A NITROGÉN-DIOXIDRA VONATKOZÓ RIASZTÁSI KÜSZÖBÉRTÉK I. A nitrogén-dioxidra és nitrogén-oxidokra vonatkozó határértékek A határértékeket μg/m3-ben kell kifejezni. Térfogat 293 oK hőmérséklet és 101. 3 kPa nyomás esetén. Átlagolási időtartam Határérték Tűréshatár 1. Órás határérték az emberi egészség védelme érdekében 1 óra 200 μg/m3 NO2 naptári évenként többször 18-nál nem lehet megha- ladni 2. Éves határérték az emberi egészség védelme érdekében Naptári év 40 μg/m3 NO2 50 % az irányelv hatálybalépésekor, január majd 2001. 1-jén és azután 12 hónaponként egyenlő százalékok- kal csökkentve a 0 % eléréséig, 2010. január 1-jéig 50 % az irányelv lépésekor, hatályba majd 2001. január 1-jén és azután 12 hónaponként egyenlő százalékok- kal csökkentve a 0 % eléréséig, 2010. január 1-jéig A határérték kötelező elérésének időpontja 2010. január 1. 2010. január 1. 3. Éves határérték vegetációk védelme érdekében Naptári év 30 μg/m3 NOx Nincs 2001. július 19. II. A nitrogén-dioxidra vonatkozó riasztási küszöbérték 400 μg/m3, három egymást követő órában olyan területen mérve, amely legalább 100 km2–es területre vagy egy teljes övezetre vagy agglomerációra, közülük pedig a kisebb terület levegőminőségére jellemző helyen. III. A nitrogén-dioxidra vonatkozó riasztási küszöb túllépése esetén nyilvánosságra hozandó minimális információk A nyilvánosságra hozandó információknak legalább az alábbiakat kell tartalmazniuk: – – – – az előfordulás dátumát, óráját és helyét, valamint az előfordulás okait, amennyiben azok ismertek, előrejelzést: – – – a koncentráció változása (javulás, stabilizálódás vagy romlás), a változás okaival együtt, az érintett földrajzi terület, az előfordulás időtartama, a kiszolgáltatott társadalmi csoportok, amelyeket a küszöbérték túllépése potenciálisan érint, az érintett kiszolgáltatott csoport részéről szükséges óvintézkedések. 172 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/4. kötet III. MELLÉKLET A PORRA (PM10) VONATKOZÓ HATÁRÉRTÉKEK ÁTLAGOLÁSI IDŐTARTAM Határérték Tűréshatár A határérték kötelező elé- résének időpontja 1. FÁZIS 1. 24-órás határérték az emberi egészség védelme érdekében 24 óra 50 μg/m3 PM10 naptári évenként 35-nél többször nem lehet meg- haladni 2. Éves határérték az emberi Naptári év egészség védelme érdekében 40 μg/m3 PM10 50 % az irányelv hatálybalépése- kor, majd 2001. január 1-jén és azután 12 hónaponként egyenlő százalékokkal csökkentve a 0 % eléréséig, 2005. január 1-jéig 20 % az irányelv hatálybalépése- kor, majd 2001. január 1-jén és azután 12 hónaponként egyenlő százalékokkal csökkentve a 0 % eléréséig, 2005. január 1-jéig 2. FÁZIS (1) 1. 24-órás határérték az emberi egészség védelme érdekében 24 óra 50 μg/m3 PM10 naptári évenként 7-nél többször nem lehet megha- ladni Az 1. fázis határértékével azonos értékű adataiból annak származtatandó és 2. Éves határérték az emberi Naptári év egészség védelme érdekében 20 μg/m3 PM10 12 50 % 2005. követően százalékokkal egyenlő kentve a 2010. január 1-jéig január 1-jén, ezt hónaponként csök- 0 % eléréséig, 2005. január 1. 2005. január 1. 2010. január 1. 2010. január 1. (1) A tájéktató jellegű határértékeket az egészségre és a környezetre gyakorolt hatásuk, műszaki megvalósíthatóságuk és az 1. fázisban a tagállamokban szerzett tapasztalatok figyelembevételével felül kell vizsgálni. 15/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 173 IV. MELLÉKLET AZ ÓLOMRA VONATKOZÓ HATÁRÉRTÉK Átlagolási időtar- tam Határérték Tűréshatár A határérték kötelező elérésé- nek időpontja Éves határérték az emberi egészség védelme érdekében Naptári év 0. 5 μg/m3 (1) 100 % az irányelv hatály- balépésekor, majd 2001. január 1-jén és azután 12 hónaponként százalékokkal egyenlő 0 % csökkentve eléréséig, 2005. január 1-jéig, vagy 2010. január 1-jéig, meghatározott pontforrások közvetlen a közelében, Bizottságot értesíteni kell amiről a ipari 2005. vagy január 1. 2010. január 1. több évti- zedes tevékenysé- gektől szennyezett terüle- teken elhelyezkedő ipari közvetlen pontforrások közelében. Ezekről a forrá- sokról Bizottságot 2001. július 19-ig (2) érte- síteni kell. Ilyen esetekben a 2005. január 1-jétől határérték 1. 0μg/m3 lesz a (1) Az irányelv felülvizsgálatára a 10. cikkben meghatározott eljárás tartalmazni fogja a határértéknek egy lerakódási határértékkel történő kiegészítésének vagy felváltásának lehetőségét a pontforrások közvetlen közelében. (2) Az ilyen bejelentésnek megfelelő bizonyítással kell együtt járnia. Az a terület, amelyre magasabb határértékek vonatkoznak, nem lehet 1 000 m-nél távolabb az ilyen meghatározott forrásoktól. 174 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/4. kötet V. MELLÉKLET EGY ÖVEZETEN VAGY AGGLOMERÁCIÓN BELÜL A KÖRNYEZETI LEVEGŐBEN LÉVŐ KÉN-DIOXID, NITROGÉN-DIOXID (NO2) ÉS NITROGÉN-OXIDOK (NOx), POR (PM10) ÉS AZ ÓLOM KONCENTRÁCIÓJÁNAK VIZSGÁLATÁRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK MEGHATÁROZÁSA I. Felső és alsó vizsgálati küszöbértékek A következő felső és alsó vizsgálati küszöbértékeket kell alkalmazni: a) KÉN-DIOXID Felső vizsgálati küszöbérték Alsó vizsgálati küszöbérték Az egészség védelme Az ökoszisztéma védelme A 24 órás határérték 60 %-a (75 μg/m3, naptári évenként 3-nál többször nem lehet meghaladni) A 24 órás határérték 40 %-a (50 μg/m3, naptári évenként 3-nál többször nem lehet meghaladni) A téli határérték 60 %-a (12 μg/m3) A téli határérték 40 %-a (8 μg/m3) b) NITROGÉN-DIOXID ÉS NITROGÉN-OXIDOK Órás határérték az emberi egészség védelmére (NO2) Éves határérték az emberi egészség védelmére (NO2) Éves határérték a növényzet védelmére (NOx Felső vizsgálati küszö- bérték Alsó vizsgálati küszöbér- ték A határérték 70 %-a (140 μg/m3, naptári 18-nál évenként nem lehet többször meghaladni) A határérték 50 %-a (100 μg/m3, naptári 18-nál évenként többször nem lehet meghaladni) A határérték 80 %-a (32 μg/m3) A határérték 80 %-a (24 μg/m3) A határérték 65 %-a (26 μg/m3) A határérték 65 %-a (19,5 μg/m3) c) POR A PM10-re vonatkozó felső és alsó vizsgálati küszöbérték a 2010. január 1-jére vonatkozó jelzés értékű határértéken alapul. Felső vizsgálati küszöbérték Alsó vizsgálati küszöbérték 24 órás átlag Éves átlag A határérték 60 %-a (30 μg/m3, naptári évenként 7-nél többször nem lehet meghaladni) A határérték 40 %-a (20 μg/m3, naptári évenként 7-nél többször nem lehet meghaladni) A határérték 70 %-a (14 μg/m3) A határérték 50 %-a (10 μg/m3) 15/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 175 d) ÓLOM Felső vizsgálati küszöbérték Alsó vizsgálati küszöbérték Éves átlag A határérték 70 %-a (0,35 μg/m3) A határérték 50 %-a (0,25 μg/m3) II. A felső és alsó vizsgálati küszöbértékek túllépésének meghatározása A felső és alsó vizsgálati küszöbértékeket az előző öt év során mért koncentrációk alapján kell meghatározni, amennyiben elegendő adat áll rendelkezésre. Egy vizsgálati küszöbértéket akkor kell túllépettnek tekinteni, ha az adott öt év során a küszöb-koncentráció számszerű túllépéseinek teljes száma több mint háromszorosa az egyes évekre megengedett túllépések számának. Amennyiben öt évnél kevesebb adat áll rendelkezésre, a tagállamok a felső és alsó vizsgálati küszöbértékek túllépésének meghatározására kombinálhatják a rövid időtartamú mérési kampányokat, amelyeket valószínűleg a legmagasabb szennyezési szintekre jellemző helyszíneken és az év jellemző időszakában végeztek, a kibocsátási leltárokból és a modellezésből szerzett információk alapján nyert eredményekkel. 176 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/4. kötet VI. MELLÉKLET A KÖRNYEZETI LEVEGŐBEN LÉVŐ KÉN-DIOXID, NITROGÉN-DIOXID ÉS NITROGÉN-OXIDOK, POR ÉS AZ ÓLOM MÉRÉSÉRE SZOLGÁLÓ MINTAVÉTELI PONTOK ELHELYEZÉSE A helyhez kötött mérésre a következő szempontok vonatkoznak: I. Nagyléptékű elhelyezés a) Az emberi egészség védelme Az emberi egészség védelmére hivatott mintavételi pontokat úgy kell elhelyezni, hogy: i. az övezeteken és agglomerációkon belül olyan területekről szolgáltassanak adatokat, ahol a lakosság közvetlenül vagy közvetve a határérték(ek)hez kapcsolódó átlagolási időszakhoz képest jelentős ideig; az előforduló legmagasabb koncentrációknak lehet kitéve, ii. a övezeteken és agglomerációkon belüli olyan egyéb területek szennyezettségéről szolgáltassanak adatokat, amelyek jellemzőek az általános népesség expozíciója szempontjából. A mintavételi pontokat általában úgy kell telepíteni, hogy elkerüljék a közvetlen környezetükben lévő igen kicsi mikrokörnyezet mérését. Például egy mintavételi pontot úgy kell telepíteni, hogy az jellemző legyen az őt körülvevő forgalmas területeken legalább 200 m2, városi háttér-területeken több négyzetkilométernyi terület levegőminőségére. A mintavételi pontnak – ahol lehetséges – jellemzőnek kell lennie a nem közvetlen környezetében lévő hasonló helyekre is. Figyelmet kell szentelni az olyan szigeteken elhelyezendő mintavételi pontokra is, ahol szükséges az emberi egészség védelme. b) Az ökoszisztéma és a növényzet védelme Az ökoszisztémát és a növényzet védelmét célzó mintavételi pontokat az agglomerációktól több mint 20 km-re, vagy az egyéb beépített területektől, ipari létesítményektől vagy autópályáktól több mint 5 km-re kell elhelyezni. Például egy mintavételi pontot úgy kell elhelyezni, hogy az jellemző legyen az őt körülvevő, legalább 1 000 km2-es terület levegőjének minőségére. Egy tagállam a földrajzi körülményekre való tekintettel közelebbi vagy kisebb terület levegőminőségére jellemző mintavételi pont telepítését is biztosíthatja. Figyelembe kell venni, hogy a szigeteken is szükséges a levegő minőségének értékelése. II. Kisléptékű elhelyezés Amennyire lehetséges, az alábbi útmutatásokat kell figyelembe venni: – A mintavevő szonda bemenete körüli áramlást nem korlátozhatja semmilyen olyan akadályozó tényező, ami befolyásolhatja a levegő áramlását a mintavevő közelében (normál körülmények között néhány méter távolságra az épületektől, erkélyektől, fáktól és egyéb akadályoktól és legalább 0,5 méterre a legközelebbi épülettől abban az esetben, ha a mintavételi pontok az épület vonalában lévő levegőminőséget jellemzik), – általában a mintavételi pont bemenő nyílásának a talaj felett 1,5 méter (a légzési zóna) és 4 méter közötti magasságban kell lenni. Bizonyos körülmények között magasabb elhelyezésre (8 méterig) is szükség lehet. A magasabb elhelyezés akkor szükséges, ha az állomás nagy területre reprezentatív, – A mintavevő szonda bemenő nyílását nem lehet a források közvetlen közelébe elhelyezni, így elkerülik a környezeti levegővel el nem keveredett, kibocsátott szennyező anyagok közvetlen mintavételét, – A mintavevő szonda kimenő nyílását úgy kell elhelyezni, hogy elkerüljék a kibocsátott levegőminta visszaáramlását a mintavevő bemenő nyílásába, 15/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 177 – a mintavevők elhelyezése forgalmas területen: – mindenféle szennyező anyagra nézve az ilyen mintavételi pontokat a főbb forgalmi csomópontoktól legalább 25 méterre és a legközelebbi forgalmi sáv közepétől legalább 4 méterre kell elhelyezni, – nitrogén-dioxid esetében a bemenő nyílásokat a járdaszegélytől legfeljebb 5 méterre kell elhelyezni, – por és ólom esetében a bemenő nyílásokat úgy kell elhelyezni, hogy azok jellemzők legyenek az épület vonalához közeli levegőminőségre. A következő tényezőket lehet még figyelembe venni: – – zavaró források, biztonság, – hozzáférés, – – – – – elektromos áram és telekommunikációs kapcsolat elérhetősége, a helyszín láthatósága a környezete számára, a lakosság és a kezelőszemélyzet biztonsága, a különböző szennyező anyagok mintavételi pontjainak kapcsolódó elhelyezése, tervezési követelmények. III. A helyszín kiválasztásának dokumentálása és felülvizsgálata A helyszín kiválasztására szolgáló eljárást az osztályba sorolási fázisban teljesen dokumentálni kell olyan eszközökkel, mint például a környező terület betájolt fényképei és egy részletes térkép. A helyszínt ismételt dokumentálással rendszeres időközönként felül kell vizsgálni annak biztosítása érdekében, hogy a kiválasztási követelmények hosszú időn túl is érvényesek maradjanak. 178 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/4. kötet VII. MELLÉKLET A KÖRNYEZETI LEVEGŐBEN LÉVŐ KÉN-DIOXID(SO2), NITROGÉN-DIOXID(NO2) ÉS NITROGÉN-OXIDOK, A POR ÉS AZ ÓLOM KONCENTRÁCIÓJÁNAK HELYHEZ KÖTÖTT MÉRÉSÉRE SZOLGÁLÓ MINTAVÉTELI PONTOK MINIMÁLIS SZÁMA MEGHATÁROZÁSÁNAK KRITÉRIUMAI I. A helyhez kötött mérésre szolgáló mintavételi pontok minimális száma, mely mérések során az emberi egészség védelmét szolgáló határértékeknek és a riasztási küszöbértékeknek való megfelelés vizsgálata folyik olyan övezetekben és agglomerációkban, ahol a helyhez kötött mérés az egyetlen információforrás a) Diffúz források Az agglomeráció vagy az övezet lakossága (ezer fő) Ha a koncentrációk meg- haladják a felső vizsgálati küszöbértéket Ha a maximális koncentrá- ciók a felső és alsó vizsgá- lati küszöbérték között vannak 0–250 250–499 500–749 750–999 1 000–1 499 1 500–1 999 2 000–2 749 2 750–3 749 3 750–4 749 4 750– 5 999 1 2 2 3 4 5 6 7 8 9 > 6 000 10 NO2-re és porokra: leg- alább egy városi háttér állomásnak és egy köz- lekedéshez közeli állomásnak lennie kell 1 1 1 1 2 2 3 3 4 4 5 SO2 és NO2-re olyan agglomerációkban, ahol a maximális koncentrációk az alsó vizsgálati küszöbérték alatt vannak nem alkalmazható 1 1 1 1 1 2 2 2 2 3 b) Pontforrások A szennyezés pontforrások környezetében történő vizsgálatához a helyhez kötött mérési pontok számát a kibocsátási források sűrűsége, a környezeti levegő szennyezettségének valószínű eloszlása és a lakosság potenciális expozíciója figyelembevételével kell kiszámítani. 15/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 179 II. A helyhez kötött mérésekre szolgáló mintavételi pontok minimális száma, mely mérések során az ökoszisztéma és a növényzet védelmére szolgáló határértékeknek való megfelelés vizsgálata az agglomerációkon kívül folyik Ha a maximális koncentrációk meghaladják a felső vizsgálati küszöbértéket Ha a maximális koncentrációk a felső és alsó vizsgálati küszöbérték között vannak 1 állomás minden 20 000 km2-re 1 állomás minden 40 000 km2-re Szigeteken lévő övezetekben a helyhez kötött mérési pontok számát a környezeti levegő szennyezettségének valószínű eloszlása és az élőszervezetek közössége és a növényzet potenciális expozíciójának figyelembevételével kell kiszámítani. 180 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/4. kötet VIII. MELLÉKLET ADATMINŐSÉGRE VONATKOZÓ CÉLKITŰZÉSEK, ÉS A LEVEGŐMINŐSÉGRE VONATKOZÓ VIZSGÁLAT EREDMÉNYÉNEK ÖSSZEÁLLÍTÁSA I. Adatminőségre vonatkozó célkitűzések A minőségbiztosítási programok útmutatására a vizsgálati módszerek, a minimálisan lefedett idő és a minimálisan szükséges mérési adatmennyiség megkívánt pontossága szempontjából a következő adatminőségi célkitűzéseket határozzák meg. Kén-dioxid, nitrogén-dioxid és nitrogén-oxidok Por és ólom Folyamatos mérés Pontosság Minimálisan szükséges adatmennyiség Tájékozódó jellegű mérés Pontosság Minimálisan szükséges adatmennyiség 15 % 90 % 25 % 90 % 25 % 90 % 50 % 90 % Minimálisan lefedett időtartam 14 % (Heti egy véletlenszerűen kiválasztott mérés, egyenletesen elosztva az évben, vagy nyolc hét, egyenletesen elosztva az évben. ) 14 % (Heti egy véletlenszerűen kivá- lasztott egyenletesen elosztva az évben, vagy nyolc hét, egyenletesen elosztva az évben. ) mérés, Modellezés Pontosság Órás átlagok Napi átlagok Éves átlagok Objektív becslés Pontosság 50 % –60 % 50 % 30 % 75 % Jelenleg nincs meghatározva (1) 50 % 100 % (1) :Bármely módosítás, amelyre e pont tudományos és műszaki fejlődéshez való igazítása érdekében van szükség, a 96/62/EK irányelv 12. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban lesz elfogadva. A mérés pontossága az „Útmutató a mérések bizonytalanságának megadásához” (ISO 1993) vagy „Mérési módszerek és eredmények pontossága (helyesség és ismételhetőség)” (ISO 5725-1 1994) szabványokban van meghatározva. A táblázatban lévő százalékok az egyes mérések átlagolt értékei a határérték által figyelembe vett időszakra vonatkoztatva a 95 % megbízhatósági intervallumban (eltérés + a szórás kétszerese). A folyamatos mérések pontosságát úgy kell értelmezni, hogy azok a megfelelő határérték környezetében alkalmazhatók. A modellezés pontosságát és objektív becslés pontosságát úgy határozza meg, mint a mért és számított koncentrációszintek közötti maximális eltérés a határérték által figyelembe vett időszakra vonatkoztatva anélkül, hogy figyelembe vennénk az események időpontját. A minimálisan szükséges adatmennyiség és a lefedett időtartam követelményei nem foglalják magukba a rendszeres kalibrálás vagy a műszerek normál karbantartása miatt elveszett adatokat. Az eltérés révén a tagállamok véletlenszerű méréseket végezhetnek a folyamatos mérések helyett por és ólom esetében, ha bizonyítani tudják a Bizottságnak, hogy a 95 %-os megbízhatósági intervallumon belül a pontosság a folyamatos méréshez viszonyítva 10 %-on belül van. A véletlenszerű mintavételeket egyenletesen kell az évben elosztani. 15/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 181 II. A levegőminőség vizsgálatának eredménye A következő információkat kell összeállítani az olyan övezetekre vagy agglomerációkra, amelyeken belül a mérésből származó információ kiegészítéseként vagy a levegőminőség vizsgálatának kizárólagos eszközeként nem a mérést alkalmazzák: – – – – – a végrehajtott vizsgálat leírása, az alkalmazott speciális, a módszerre való hivatkozások leírással, az adatok és információk forrása, az eredmények leírása, beleértve a pontosságot, és különösen a terület kiterjedése, vagy adott esetben az út hosszát abban az övezetben vagy agglomerációban, amelyben a koncentrációk meghaladják a határértéke(ke)t, vagy esetleg a határértékek tűréshatárral növelt értékét és minden olyan területet, amelyen belül a koncentrációk meghaladják a felső vizsgálati küszöbértéket vagy az alsó vizsgálati küszöbértéket, az emberi egészség és a határértéket meghaladó koncentrációknak potenciálisan kitett lakosság védelmét célzó határértékek. Amennyiben lehetséges, a tagállamok szerkesszenek térképeket, amelyek megmutatják az egyes övezeteken és agglomerációkon belüli koncentráció eloszlását. III. A mérési eredmények átszámítása A kén-dioxid és nitrogén-oxidok esetében a térfogat 293 oK hőmérséklet és 101. 3 kPa nyomás esetén. 182 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15/4. kötet IX. MELLÉKLET A KÉN-DIOXID, NITROGÉN-DIOXID ÉS NITROGÉN-OXIDOK, POR (PM10 ÉS PM2. 5) ÉS AZ ÓLOM KONCENTRÁCIÓJÁNAK VIZSGÁLATÁRA SZOLGÁLÓ REFERENCIAMÓDSZEREK I. Referenciamódszer a kén-dioxid elemzésére: ISO/FDIS 10498 (Szabvány tervezet): Környezeti fluoreszcenciás módszer. levegő – a kén-dioxid meghatározása – ultraibolya a tagállam használhat bármely olyan egyéb módszert, amely a fenti módszerrel bizonyíthatóan egyenértékű eredményt ad. II. Referenciamódszer a nitrogén-dioxid és nitrogén-oxidok elemzésére: ISO 7996 - 1985: Környezeti kemilumineszcenciás módszer. levegő – a nitrogén-oxidok tömegkoncentrációjának meghatározása – A tagállam használhat bármely olyan egyéb módszert, amely a fenti módszerrel bizonyíthatóan egyenértékű eredményt ad. III. A. Referenciamódszer az ólom mintavételezésére: Az ólom mintavételére szolgáló referenciamódszer a 82/884/EGK irányelv mellékletében leírt módszer addig az ideig, amíg az ezen irányelv IV. mellékletében lévő határértéknek kell megfelelni, amikor a referenciamódszer az e melléklet IV. szakaszában meghatározott, PM10 -re vonatkozó módszer lesz. A tagállam használhat bármely olyan egyéb módszert, amely a fenti módszerrel bizonyíthatóan egyenértékű eredményt ad. III. B. Referenciamódszer az ólom elemzésére: ISO 9855 - 1993: Környezeti ólomtartalmának meghatározása – atomabszorpciós spektroszkópiai módszer. levegő – a szűrőkön összegyűjtött aeroszolok részecskékhez kötött A tagállam használhat bármely olyan egyéb módszert, amely a fenti módszerrel bizonyíthatóan egyenértékű eredményt ad. IV. Referenciamódszer a PM10 mintavételére és mérésére A PM10 mintavételére és mérésére szolgáló referenciamódszer az EN 12341 szabványban „Levegőminőség – Helyszíni vizsgálati eljárás a por PM10 frakciójára szolgáló mintavételi módszerekkel egyenértékű referenciamódszerek igazolására” leírt módszer. A mérési elv azon alapul, hogy a környezetben lévő por PM10 frakcióját egy szűrőn gyűjtik össze, és gravimetrikus tömegmeghatározást végeznek. A tagállam használhat bármely olyan egyéb módszert, ami a fenti módszerrel bizonyíthatóan egyenértékű eredményt ad, vagy bármely más módszert, amelyről az érintett tagállam bizonyítani tudja, hogy az szoros összefüggésben van a referenciamódszerrel. Ebben az esetben az azzal a módszerrel nyert eredményeket egy alkalmas faktorral kell korrigálni ahhoz, hogy egyenértékű eredményt kapjanak azzal, amit a referenciamódszer használatával kaptak volna. Minden egyes tagállamnak tájékoztatnia kell a Bizottságot arról a módszerről, amelyet a PM10 mintavételére és mérésére használ. Amilyen hamar csak lehet a Bizottság egymás közötti összehasonlító vizsgálatokat végez a PM10 mintavételi és mérési módszereire vonatkozóan azzal a céllal, hogy információt szolgáltasson arról, hogy ezen irányelv felülvizsgálata összhangban van a 10. cikkel. V. Ideiglenes referenciamódszer a PM2. 5 mintavételére és mérésére A 96/62/EGK irányelv 12. cikkében hivatkozott bizottsággal konzultálva a Bizottság 2001. július 19-ig útmutatókat fog készíteni a PM2,5 ideiglenes referencia mintavételi és értékelési módszereire vonatkozóan. A tagállam bármilyen módszert használhat, amelyet megfelelőnek tart. Minden egyes tagállamnak tájékoztatnia kell a Bizottságot arról a módszerről, amelyet a PM2,5 mintavételére és mérésére használ. Amilyen hamar csak lehet, a Bizottság egymás közötti összehasonlító vizsgálatokat végez a PM2,5 mintavételi és mérési módszereire vonatkozóan azzal a céllal, hogy információt szolgáltasson arról, hogy ennek az irányelvnek a felülvizsgálata összhangban van a 10. cikkel. 15/4. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 183 VI. Modellezési referenciamódszerek Modellezési referenciamódszerek jelenleg nem határozhatók meg. Bármiféle olyan módosítást, ami arra szolgál, hogy e pontot a tudományos és műszaki fejlődés eredményeihez igazítsák, a 96/62/EK irányelv 12. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárás szerint kell elfogadni


title: 1999/457/EG: Beschluß des Rates vom 22. April 1999 über den Abschluß des Abkommens in Form eines Briefwechsels zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Slowenien über das Ökopunktesystem, das ab dem 1. Januar 1997 auf den slowenischen Transitverkehr durch Österreich anzuwenden ist

eurovoc_concepts:
Austria
Slovenia
agreement (EU)
road transport
tradeable emission permit
transit

formats: html pdf print

text: B (cid:6)21(cid:8)1F (cid:15)(cid:12) (cid:3),(cid:28)(cid:27). 0(cid:31)(cid:28)(cid:28) "(cid:26)% (cid:12) %&’()(cid:27)*+(cid:26)# (cid:13)(cid:26),(cid:26))#(cid:27)*+(cid:31)!(cid:28)(cid:26)# (cid:6)G<(cid:11)<(cid:6)(cid:7)(cid:7)(cid:7) (cid:1)(cid:1) (cid:1)(cid:2)(cid:3)(cid:4)(cid:5)(cid:6) (cid:7)(cid:8)(cid:9)(cid:10)(cid:11)(cid:11)(cid:8)(cid:12)(cid:6)(cid:13)(cid:3)(cid:4)(cid:5)(cid:14)(cid:12)(cid:15)(cid:16)(cid:17)(cid:8)(cid:18)(cid:19)(cid:9)(cid:11)(cid:6)(cid:3)(cid:15)(cid:8) (cid:20)(cid:8)(cid:4)(cid:5)(cid:6)(cid:16)(cid:21)(cid:22)(cid:6)(cid:8)(cid:23) (cid:2)(cid:3)(cid:4) (cid:1)(cid:2)(cid:3)(cid:4)(cid:5)(cid:6)(cid:7)(cid:3)(cid:3) (cid:8)(cid:2)(cid:3) (cid:9)(cid:10)(cid:11)(cid:2)(cid:3) (cid:12)(cid:13)(cid:14) (cid:15)(cid:15)(cid:16) (cid:10)(cid:17)(cid:18)(cid:19)(cid:20) (cid:21)(cid:22)(cid:22)(cid:22) (cid:23)(cid:24)(cid:25)(cid:18) (cid:26)(cid:25)(cid:27) (cid:10)(cid:24)(cid:28)(cid:29)(cid:30)(cid:20)(cid:31) (cid:26)(cid:25)(cid:28) (cid:10)(cid:24)!(cid:13)(cid:14)(cid:14)(cid:25)(cid:27)(cid:28) (cid:19)(cid:27) "(cid:13)(cid:18)(cid:14) (cid:25)(cid:19)(cid:27)(cid:25)(cid:28) (cid:1)(cid:18)(cid:19)(cid:25)#$(cid:25)(cid:29)(cid:30)(cid:28)(cid:25)(cid:20)(cid:28) %$(cid:19)(cid:28)(cid:29)(cid:30)(cid:25)(cid:27) (cid:26)(cid:25)(cid:18) (cid:2)(cid:31)(cid:18)(cid:13)(cid:17)&(cid:19)(cid:28)(cid:29)(cid:30)(cid:25)(cid:27) ’(cid:25)(cid:14)(cid:25)(cid:19)(cid:27)(cid:28)(cid:29)(cid:30)(#) (cid:31)(cid:27)(cid:26) (cid:26)(cid:25)(cid:18) (cid:9)(cid:25)(cid:17)(cid:31)(cid:24)(cid:20)(cid:19)! (cid:3)(cid:20)(cid:13)$(cid:25)(cid:27)(cid:19)(cid:25)(cid:27) (cid:23)(cid:24)(cid:25)(cid:18) (cid:26)((cid:28) *!(cid:13)(cid:17)(cid:31)(cid:27)!)(cid:25)(cid:28)+(cid:28))(cid:25)(cid:14), (cid:26)((cid:28) ((cid:24) (cid:26)(cid:25)(cid:14) (cid:21)(cid:16) -((cid:27)(cid:31)((cid:18) (cid:21)(cid:22)(cid:22). ((cid:31)# (cid:26)(cid:25)(cid:27) (cid:28)(cid:20)(cid:13)$(cid:25)(cid:27)(cid:19)(cid:28)(cid:29)(cid:30)(cid:25)(cid:27) (cid:11)(cid:18)((cid:27)(cid:28)(cid:19))(cid:12)(cid:25)(cid:18)!(cid:25)(cid:30)(cid:18) (cid:26)(cid:31)(cid:18)(cid:29)(cid:30) *(cid:28))(cid:25)(cid:18)(cid:18)(cid:25)(cid:19)(cid:29)(cid:30) ((cid:27)%(cid:31)$(cid:25)(cid:27)(cid:26)(cid:25)(cid:27) (cid:19)(cid:28)) (cid:5)(cid:6)(cid:7)(cid:7)(cid:7)(cid:8)(cid:9)(cid:10)(cid:11)(cid:8)(cid:12)(cid:13)(cid:14) (cid:15)(cid:12)(cid:2) (cid:2)(cid:3)(cid:4) (cid:15)(cid:12)(cid:2) (cid:12)(cid:16)(cid:2)(cid:17)(cid:18)(cid:19)(cid:1)(cid:20)(cid:21)(cid:22)(cid:12)(cid:23) (cid:16)(cid:23)(cid:1)(cid:17)(cid:23) (cid:24) :(cid:12)(cid:20)(cid:21)(cid:22)B(cid:1)(cid:12)(cid:20)(cid:20)(cid:4)6 (cid:25)(cid:26)(cid:27)(cid:28)(cid:29)(cid:28)(cid:30)(cid:28) (cid:31) ! "(cid:26)# $(cid:26)%(cid:28)%(cid:31)(cid:25) (cid:30) % (cid:13)%(cid:29)#" #(cid:25) "(cid:26)% (cid:12) %&’()(cid:27)*+(cid:26)# (cid:13)(cid:26),(cid:26))#(cid:27)*+(cid:31)!(cid:28)- )#(cid:27). (cid:26)(cid:27)&#"(cid:26)%(cid:26) (cid:31) ! (cid:3)%(cid:28))/(cid:26)0 (cid:11)(cid:10) )# $(cid:26)%. )#" #(cid:25) ,)(cid:28) (cid:3)%(cid:28))/(cid:26)0 112 (cid:3). (cid:27)(cid:31)(cid:28)(cid:30) 1 (cid:20)(cid:31)(cid:28)(cid:30) (cid:6) #" (cid:3). (cid:27)(cid:31)(cid:28)(cid:30) 3 (cid:16)#(cid:28)(cid:26)%(cid:27)(cid:31)(cid:28)(cid:30) (cid:6)- (cid:31) ! $&%(cid:27)*+0(cid:31)(cid:25) "(cid:26)% 4&,,)(cid:27)(cid:27))&# (cid:5)(cid:6)(cid:14)- #(cid:31)*+ (cid:20)(cid:28)(cid:26)00 #(cid:25)#(cid:31)+,(cid:26) "(cid:26)(cid:27) (cid:12) %&’()(cid:27)*+(cid:26)# (cid:18)(cid:31)%0(cid:31),(cid:26)#(cid:28)(cid:27) (cid:5)1(cid:14)- )# (cid:12)%5((cid:25) #(cid:25) #(cid:31)*+(cid:27)(cid:28)(cid:26)+(cid:26)#"(cid:26)% (cid:13)%(cid:29)#"(cid:26)6 (cid:15)(cid:31)(cid:27) 7 (cid:27)(cid:31)(cid:28)(cid:30)(cid:27)’%&(cid:28)&/&00 (cid:30) , (cid:3). /&,,(cid:26)# (cid:30)5)(cid:27)*+(cid:26)# "(cid:26)% (cid:12) %&’(8 )(cid:27)*+(cid:26)# 9)%(cid:28)(cid:27)*+(cid:31)!(cid:28)(cid:27)(cid:25)(cid:26),(cid:26))#(cid:27)*+(cid:31)!(cid:28) #" "(cid:26)% (cid:2)(cid:26)’. 0)/ (cid:20)0&5(cid:26)#)(cid:26)# ), :(cid:26)%(cid:26))*+ $(cid:26)%/(cid:26)+% (cid:5)3(cid:14)- )#(cid:27). (cid:26)(cid:27)&#"(cid:26)%(cid:26) (cid:3)%(cid:28))/(cid:26)0 (cid:6)- 0(cid:26)(cid:25)(cid:28) !(cid:26)(cid:27)(cid:28)- "(cid:31); (cid:31). "(cid:26), (cid:6)< =(cid:31)# (cid:31)% (cid:6)(cid:7)(cid:7)(cid:11) (cid:26))# >/&’ #/(cid:28)(cid:26)(cid:27)?(cid:27)(cid:28)(cid:26), (cid:30) % (cid:3)#5(cid:26)#" #(cid:25) /&,,(cid:26)# (cid:27)&00- "(cid:31)(cid:27) "(cid:26), )# (cid:3)%(cid:28))/(cid:26)0 (cid:6)(cid:6) "(cid:26)(cid:27) (cid:18)%&(cid:28)&/&00(cid:27) (cid:23)%< (cid:7) "(cid:26)% :(cid:26))(cid:28)%)(cid:28)(cid:28)(cid:27)(cid:31)/(cid:28)(cid:26) @&# (cid:6)(cid:7)(cid:7)(cid:9) !(cid:26)(cid:27)(cid:28)(cid:25)(cid:26)0(cid:26)(cid:25)(cid:28)(cid:26)# (cid:20)?(cid:27)(cid:28)(cid:26), (cid:25)0(cid:26))*+5(cid:26)%(cid:28))(cid:25) )(cid:27)(cid:28)< (cid:15)(cid:31)(cid:27) (cid:3). /&,,(cid:26)# )# A&%, (cid:26))#(cid:26)(cid:27) :%)(cid:26)!5(cid:26)*+(cid:27)(cid:26)0(cid:27) (cid:30)5)(cid:27)*+(cid:26)# "(cid:26)% (cid:12) %&’()(cid:27)*+(cid:26)# (cid:13)(cid:26),(cid:26))#(cid:27)*+(cid:31)!(cid:28) #" "(cid:26)% (cid:2)(cid:26)’. 0)/ (cid:20)0&5(cid:26)#)(cid:26)# (cid:30) % A(cid:26)(cid:27)(cid:28)0(cid:26)(cid:25) #(cid:25) "(cid:26)% :(cid:26)%(cid:26)*+# #(cid:25)(cid:27),(cid:26)(cid:28)+&"(cid:26) #" "(cid:26)% #(+(cid:26)%(cid:26)# (cid:2)(cid:26)(cid:25)(cid:26)0# #" $(cid:26)%!(cid:31)+%(cid:26)# !(cid:29)% ")(cid:26) $(cid:26)%5(cid:31)0(cid:28) #(cid:25) #" 4&#(cid:28)%&00(cid:26) "(cid:26)% >/&8 ’ #/(cid:28)(cid:26) (cid:27)&00(cid:28)(cid:26) (cid:25)(cid:26)#(cid:26)+,)(cid:25)(cid:28) 5(cid:26)%"(cid:26)# (cid:24) (cid:24)(cid:9)(cid:6)(cid:3)(cid:22)(cid:8)(cid:13) (cid:25) (cid:15)(cid:31)(cid:27) (cid:3). /&,,(cid:26)# )# A&%, (cid:26))#(cid:26)(cid:27) :%)(cid:26)!5(cid:26)*+(cid:27)(cid:26)0(cid:27) (cid:30)5)(cid:27)*+(cid:26)# "(cid:26)% (cid:12) %&’()(cid:27)*+(cid:26)# (cid:13)(cid:26),(cid:26))#(cid:27)*+(cid:31)!(cid:28) #" "(cid:26)% (cid:2)(cid:26)’. 0)/ (cid:20)0&5(cid:26)#)(cid:26)# (cid:29). (cid:26)% "(cid:31)(cid:27) >/&’ #/(cid:28)(cid:26)(cid:27)?(cid:27)(cid:28)(cid:26),- "(cid:31)(cid:27) (cid:31). "(cid:26), (cid:6)< =(cid:31)# (cid:31)% (cid:6)(cid:7)(cid:7)(cid:11) (cid:31) ! "(cid:26)# (cid:27)0&8 5(cid:26)#)(cid:27)*+(cid:26)# (cid:4)%(cid:31)#(cid:27))(cid:28)@(cid:26)%/(cid:26)+% " %*+ >(cid:27)(cid:28)(cid:26)%%(cid:26))*+ (cid:31)#(cid:30) 5(cid:26)#"(cid:26)# )(cid:27)(cid:28)- 5)%" ), (cid:23)(cid:31),(cid:26)# "(cid:26)% (cid:13)(cid:26),(cid:26))#(cid:27)*+(cid:31)!(cid:28) (cid:25)(cid:26)#(cid:26)+,)(cid:25)(cid:28)< (cid:15)(cid:26)% 9&%(cid:28)0(cid:31) (cid:28) "(cid:26)(cid:27) (cid:3). /&,,(cid:26)#(cid:27) )# A&%, (cid:26))#(cid:26)(cid:27) :%)(cid:26)!5(cid:26)*+(cid:27)(cid:26)0(cid:27) )(cid:27)(cid:28) ")(cid:26)(cid:27)(cid:26), :(cid:26)(cid:27)*+0 ;. (cid:26))(cid:25)(cid:26)!(cid:29)(cid:25)(cid:28)< (cid:24)(cid:9)(cid:6)(cid:3)(cid:22)(cid:8)(cid:13) (cid:26) (cid:15)(cid:26)% (cid:18)%((cid:27))"(cid:26)#(cid:28) "(cid:26)(cid:27) (cid:2)(cid:31)(cid:28)(cid:26)(cid:27) 5)%" (cid:26)%,(*+(cid:28))(cid:25)(cid:28)- ")(cid:26) (cid:18)(cid:26)%(cid:27)&# (cid:30). (cid:26)(cid:27)(cid:28)(cid:26)08 0(cid:26)#- ")(cid:26). (cid:26)! (cid:25)(cid:28) )(cid:27)(cid:28)- "(cid:31)(cid:27) (cid:3). /&,,(cid:26)# )# A&%, (cid:26))#(cid:26)(cid:27) :%)(cid:26)!5(cid:26)*+(cid:27)(cid:26)0(cid:27) ), (cid:23)(cid:31),(cid:26)# "(cid:26)% (cid:13)(cid:26),(cid:26))#(cid:27)*+(cid:31)!(cid:28) (cid:30) #(cid:28)(cid:26)%(cid:30)(cid:26))*+#(cid:26)#< (cid:13)(cid:26)(cid:27)*+(cid:26)+(cid:26)# (cid:30) B C(cid:26),. %(cid:25) (cid:31), 11< (cid:3)’%)0 (cid:6)(cid:7)(cid:7)(cid:7)< (cid:27)(cid:28) (cid:2)(cid:21)(cid:28)(cid:8)(cid:12) (cid:18)(cid:8)(cid:16) (cid:20)(cid:21)(cid:6)(cid:8)(cid:16) (cid:29)(cid:8)(cid:9) (cid:30)(cid:9)(cid:31)(cid:16)(cid:3)(cid:18)(cid:8)(cid:12)(cid:6) 9< DEBB(cid:12)(cid:2) (cid:5)(cid:6)(cid:14) (cid:3):0< (cid:21) 3(cid:9)1 @&, (cid:6)F<(cid:6)(cid:6)<(cid:6)(cid:7)(cid:7)2- (cid:20)< (cid:11)< (cid:5)1(cid:14) (cid:3):0< (cid:21) (cid:6)(cid:10)F @&, 12<(cid:10)<(cid:6)(cid:7)(cid:7)(cid:7)- (cid:20)< (cid:6)G3< (cid:5)3(cid:14) (cid:3):0< B 3(cid:10)(cid:6) @&, 13<(cid:6)1<(cid:6)(cid:7)(cid:7)(cid:11)- (cid:20)< G1<


title: Règlement (CE) n° 843/1999 de la Commission, du 22 avril 1999, fixant l'abattement maximal du droit à l'importation de maïs dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 566/1999

eurovoc_concepts:
CCT duties
award of contract
import
maize

formats: pdf print

text: 23. 4. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 106/13 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 843/1999 DE LA COMMISSION du 22 avril 1999 fixant l’abattement maximal du droit (cid:133) l’importation de ma(cid:139)s dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 566/1999 LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil du 30 juin 1992 portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 923/96 de la Commission (2), et notam- ment son article 12, paragraphe 1, consid(cid:130)rant qu’une adjudication de l’abattement maximal du droit (cid:133) l’importation de ma(cid:139)s en Espagne a (cid:130)t(cid:130) ouverte par le r(cid:138)glement (CE) no 566/1999 de la Commission (3); consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 5 du r(cid:138)glement (CE) no 1839/95 de la Commission (4), modifi(cid:130) par le r(cid:138)glement (CE) no 1963/95 (5), la Commission peut, selon la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 23 du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92, d(cid:130)cider de la fixation d’un abattement maximal du droit (cid:133) l’importation; que, pour cette fixation, il doit (cid:136)tre tenu compte notamment des crit(cid:138)res pr(cid:130)vus aux articles 6 et 7 du r(cid:138)glement (CE) no 1839/95; que l’adjudi- cation est attribu(cid:130)e (cid:133) tout soumissionnaire dont l’offre se situe au niveau de l’abattement maximal du droit (cid:133) l’im- portation ou (cid:133) un niveau inf(cid:130)rieur; consid(cid:130)rant que l’application des crit(cid:138)res vis(cid:130)s ci-dessus (cid:133) la situation actuelle des march(cid:130)s de la c(cid:130)r(cid:130)ale en cause conduit (cid:133) fixer l’abattement maximal du droit (cid:133) l’importa- tion au montant repris (cid:133) l’article 1er; consid(cid:130)rant que le comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales n’a pas (cid:130)mis d’avis dans le d(cid:130)lai imparti par son pr(cid:130)sident, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Pour les offres communiqu(cid:130)es du 16 au 22 avril 1999 dans le cadre de l’adjudication vis(cid:130)e au r(cid:138)glement (CE) no 566/1999, l’abattement maximal du droit (cid:133) l’importation de ma(cid:139)s est fix(cid:130) (cid:133) 69,48 EUR/t pour une quantit(cid:130) maxi- male globale de 165 000 t. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 23 avril 1999. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 22 avril 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 70 du 17. 3. 1999, p. 9. (4) JO L 177 du 28. 7. 1995, p. 4. (5) JO L 189 du 10. 8. 1995, p. 22


title: Nõukogu direktiiv 1999/29/EÜ, 22. aprill 1999, soovimatute ainete ja toodete kohta loomasöötades

eurovoc_concepts:
animal nutrition
food additive
food inspection
foodstuffs legislation
toxic substance

text: 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 209 31999L0029 L 115/32 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 4. 5. 1999 NÕUKOGU DIREKTIIV 1999/29/EÜ, 22. aprill 1999, soovimatute ainete ja toodete kohta loomasöötades (7) (8) (9) (10) (11) EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (2) ning arvestades, et: (1) (2) (3) (4) (5) (6) soovimatuid aineid loomasöötades käsitlevat nõukogu 17. detsembri 1973. a direktiivi 74/63/EMÜ (3) on sageli ja oluliselt muudetud; selguse ja otstarbekuse huvides tuleb mainitud direktiiv kodifitseerida; loomakasvatustoodangul on ühenduse põllumajanduses väga tähtis koht; olulisel määral olenevad rahuldavad tulemused sobivate heakvaliteediliste söötade kasutami- sest; söötasid käsitlevate eeskirjade olemasolu on oluline põllumajanduse tootlikkuse seisukohalt; söödad sisaldavad sageli soovimatuid aineid või tooteid, mis ohustavad looma ning loomakasvatustoodangu kaudu ka inimese tervist; kõnesolevaid aineid ja tooteid täielikult välistada ei ole võimalik; selleks et vältida soovimatuid ja kahjulikke mõjusid, on oluline nende sisaldust söötades vähendada; käesoleval ajal ei ole võimalik kehtestada lubatud sisal- dusi, mis oleksid väiksemad kui ühenduses kasutatavad analüüsimeetodid võimaldavad määrata; söödad võivad sisaldada soovimatuid aineid ja tooteid ainult käesolevas direktiivis ettenähtud tingimustel ning neid aineid ja tooteid ei tohi kasutada loomade toitmi- seks muul viisil; käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira teisi söötasid käsitlevaid ühenduse sätteid, eeskätt sega- söötade suhtes kohaldatavaid eeskirju; liikmesriikidele peab siiski jääma õigus lubada teatavatel tingimustel suuremat soovimatute ainete ja toodete sisal- dust söötades, kui on ette nähtud I lisas; käesolevat direktiivi tuleb kohaldada söödamaterjalide ja söötade suhtes alates nende ühendusse sisseveo kuupäe- vast; seega tuleb täpsustada, et soovimatutele ainetele või toodetele kehtestatud piirsisaldused oleksid üldiselt kohaldatavad alates kuupäevast, millal teatav söödama- terjal või sööt on ringlusse lastud, kaasa arvatud kõik turustusetapid, ning eeskätt alates selle sisseveo kuupäe- vast; on soovitav kehtestada põhimõte, mille kohaselt looma- söötades kasutatavad toorained peavad olema puhtad, ehtsad ja nõutava turustuskvaliteediga; järelikult on vaja keelata selliste söödamaterjalide kasutamine või ringlusse laskmine, mis sisaldavad liiga suurel määral soovimatuid aineid või tooteid ja mille tõttu neist valmistatud sega- söötades on soovimatuid aineid või tooteid rohkem, kui on ette nähtud I lisas kehtestatud piirtasemetega; teatavate soovimatute ainete või toodete sisalduse piira- kehtestada miseks vastavad piirtasemed; täiendsöötades on samuti vaja kui ohus on loomade või inimeste tervis, peab liikmesrii- kidele jääma õigus kehtestatud lubatud piirtasemeid ajutiselt alandada, kehtestada teiste ainete või toodete piirtasemeid või keelustada selliseid aineid või tooteid sisaldavad söödad; selleks et liikmesriigid seda õigust ei kuritarvitaks, tuleb I ja II lisa võimalik muutmine otsus- tada põhjendavate dokumentide alusel ühenduse erikorra kohaselt; (1) Arvamus on esitatud 9. veebruaril 1999 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). (2) EÜT C 153, 28. 5. 1996, lk 49. (3) EÜT L 38, 11. 2. 1974, lk 31. Direktiivi on viimati muudetud komis- joni direktiiviga 98/60/EÜ (EÜT L 209, 25. 7. 1998, lk 50). (12) kui söödad vastavad käesoleva direktiivi nõuetele, ei tohi nende ringlusse laskmisel nendes sisalduvate soovimatute ainete ja toodete suhtes kohaldada muid piiranguid peale nende, mis on ette nähtud käesoleva direktiiviga; ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd 210 (13) (14) (15) (16) selle tagamiseks, et söötade turustamise kestel peetaks kinni soovimatute ainete ja toodete suhtes ettenähtud piirangutest, peavad liikmesriigid kehtestama vajaliku kontrollimiskorra; käesoleva direktiiviga kehtestatud informeerimiskorra kohaselt peavad ametlikud kontrollivad asutused infor- meerima liikmesriike, kui käesoleva direktiivi sätteid ei ole järgitud; juhul peab liikmesriik võtma kõik meetmed, et soovimatuid aineid ja tooteid ei saaks kasu- tada loomasöötades; vajaduse korral peavad liikmesriigid kindlustama söödamaterjalide või söötade saadetise hävi- tamise, kui omanik on nii otsustanud; sel I ja II lisas ettenähtud tehniliste sätete kohandamiseks teaduse ja tehnika edusammudega on oluline vajaliku korra olemasolu ühenduses; ettepandavate meetmete rakendamist soodustab sätes- tatav kord, mille kohaselt seatakse sisse tihe liikmesrii- kide otsusega 70/372/EMÜ (1) loodud alalise söödakomitee kaudu; komisjoni vaheline koostöö ja (17) käesolev direktiiv ei peaks mõjutama liikmesriikide kohustusi seoses III lisa B osas loetletud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: f) eriotstarbeliseks söötmiseks kasutatavaid söötasid. Artikkel 2 Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) söödad — loomade söötmiseks mõeldud töötlemata, värsked või konserveeritud taimset või loomset päritolu tooted, nendest tööstusliku töötlemise abil saadud tooted ning eraldi või segudena kasutatavad orgaanilised või anorgaanilised ained, lisanditega või lisanditeta; b) söödamaterjalid — mitmesugused töötlemata, värsked või konserveeritud taimset või loomset päritolu tooted, nendest tööstusliku töötlemise abil saadud tooted ning eraldi või segudena kasutatavad orgaanilised või anorgaanilised ained, lisanditega või lisanditeta, söötmiseks loomadele kas töötle- mata kujul, töötlemise abil saadud segasöötade koostises või eelsegu kandjana; c) täissööt — söödasegu, mis oma koostiselt on küllaldane päevase toidutarbe rahuldamiseks; d) täiendsööt — rohkesti teatavaid aineid sisaldav söödasegu, mis oma koostiselt sobib päevase toidutarbe rahuldamiseks ainult sel juhul, kui seda kasutatakse koos teiste söötadega; e) segasööt — söödamaterjalide segu, lisanditega või lisanditeta, söötmiseks loomadele kas täissöödana või täiendsöödana; Artikkel 1 f) päevaratsioon — keskmine sööda üldkogus, arvutatuna 12 % niiskusesisaldusele, mis rahuldab kõik teatava liigi, eagrupi ja tootlikkusega looma päevased vajadused; Käesolevas direktiivis käsitletakse loomasöötades sisaldu- 1. vaid soovimatuid aineid ja tooteid. Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira nende sätete 2. kohaldamist, mis käsitlevad: a) lisaained; b) söötade turustamist; g) loom — loom, kes kuulub liiki, mida inimene tavaliselt peab ja toidab ning kelle saadusi ta tarvitab toiduks, või vabalt looduses elav loom, kui teda toidetakse söötadega; h) lemmikloom — loom, kes kuulub liiki, mida inimene peab ja toidab, kuid kelle saadusi ta tavaliselt ei tarvita, siia ei kuulu ka karusnahkade saamiseks kasvatatavad loomad. c) pestitsiidijääkide lubatud piirtasemete kehtestamist looma- ja sees, kui neid dele söötmiseks mõeldud toodete pinnal jääke ei ole loetletud I lisa B jaos; d) söötades sisalduvaid mikroorganisme; Artikkel 3 e) teatavaid loomade söötmiseks kasutatavaid tooteid; (1) EÜT L 170, 3. 8. 1970, lk 1. 1. Liikmesriigid näevad ette, et söödamaterjali võib ühen- duses ringlusse lasta ainult sel juhul, kui see on puhas, ehtne ja nõutava turustuskvaliteediga. 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 211 2. Kui soovimatute ainete või toodete sisaldus söödamater- jalis on nii suur, et ei ole võimalik kinni pidada I lisas segasöö- tadele kehtestatud piirtasemetest, ei saa seda söödamaterjali II lisa A osa sätete alusel käsitleda puhta, ehtsa ja turustuskvali- teedi nõuetele vastavana. — märgitakse, et töötlemata söödamaterjali ei tohi kasutada loomade söötmiseks, — on märgitud soovimatute ainete või toodete sisaldus söödamaterjalis. Artikkel 4 1. Liikmesriigid näevad ette, et söödad võivad sisaldada I lisas loetletud aineid ja tooteid ainult mainitud lisas ettenähtud tingimustel. 2. Liikmesriigid võivad anda loa I lisas ettenähtud lubatud piirtasemete ületamiseks nende kuivsöötade korral, mida toode- takse ja kasutatakse sellisena ühes ja samas talumajapidamises, kui see on vajalik kohalike eritingimuste tõttu. Asjaomane liikmesriik peab tagama, et selle tagajärjel ei kahjustataks ei loomade ega inimeste tervist. Artikkel 5 Liikmesriigid näevad ette, et II lisa A osas loetletud sööda- 1. materjale võib lasta ringlusse ainult juhul, kui mainitud lisa 2004/06/0011. tulbas märgitud soovimatute ainete või toodete sisaldus neis ei ületa mainitud lisa 3. tulbas märgitud piirtase- meid. 2. Kui II lisa A osa 1. tulbas loetletud soovimatute ainete või toodete sisaldus ületab I lisa 3. tulbas söödamaterjalidele ette- nähtud piirtasemeid, võib lõike 1 kohaldamist piiramata, II lisa A osa 2. tulbas loetletu hulka kuuluvat söödamaterjali ringlusse lasta ainult järgmistel tingimustel: a) see on mõeldud kasutamiseks majapidamistes, mis vastavad teatavatele nõukogu 22. detsembri 1995. a direktiivi 95/69/EÜ (1) nõuetele loomatoidusektoris tegutsevate maja- pidamiste ja vahendajate tunnustamise ja registreerimise tingimuste ning korra kohta; ja b) sellele on lisatud dokument, milles: — kinnitatakse, et söödamaterjal on mõeldud segasöötade tootjatele, kes vastavad punktis a ettenähtud tingimus- tele, (1) EÜT L 332, 30. 12. 1995, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 98/92/EÜ (EÜT L 346, 22. 12. 1998, lk 49). Liikmesriigid näevad ette, et lõike 2 punktid a ja b 3. kehtivad ka II lisa B osas loetletud söödamaterjalide ja nende soovimatute ainete või toodete kohta, mille piirtaset ei ole II lisa A osas kehtestatud, juhul kui soovimatu aine või toote sisaldus söödamaterjalis ületab I lisa 3. tulbas vastava söödama- terjali puhul kehtestatud piirtaseme. Artikkel 6 Liikmesriigid võivad piirduda artikli 5 lõike 2 punkti a kohalda- misel üksnes nende segasööda tootjatega, kes kasutavad kõnes- olevat sööta segasöötade tootmiseks ja ringlusse laskmiseks. Artikkel 7 Liikmesriigid näevad ette, et II lisa A osas loetletud söödamater- jalisaadetisi, mis sisaldavad mõnda soovimatut ainet või toodet mainitud lisa 3. tulbas märgitud piirtasemetest rohkem, ei tohi segada teiste söödamaterjali- või söödasaadetistega. Artikkel 8 täiendsöötade kohta Liikmesriigid näevad ette, puuduvad erisätted, ei tohi need kasutusjuhendis nõutava lahjendamise järel sisaldada täissöötade puhul ettenähtud piirta- semetest rohkem I lisas loetletud aineid ja tooteid. et kuni Artikkel 9 1. Kui uue informatsiooni või olemasoleva informatsiooni ümberhindamise tulemusena pärast asjakohaste sätete vastu- võtmist on teataval liikmesriigil üksikasjalikud tõendid selle kohta, et mõni lisades I või II kehtestatud piirtase või seal loet- lemata aine või toode kujutab endast ohtu looma või inimese tervisele või keskkonnale, võib see liikmesriik ajutiselt olemas- olevat piirtaset alandada, kehtestada piirtaseme või keelustada söödad ja söödamaterjalid, mis sisaldavad kõnesolevat ainet või toodet. Asjaomane liikmesriik teatab sellest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning põhjendab oma otsust. 212 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd Otsus selle kohta, kas mainitud lisasid tuleks muuta, 2. tehakse viivitamatult artiklis 14 ettenähtud korras. Kuni nõukogu ega komisjon ei ole otsust vastu võtnud, võib liikmes- riik jätkata võetud meetmete rakendamist. Pärast saadud informatsiooni kontrollimist tagab liikmesriik, et saastatud saadetise puhul võetakse vajalikke meetmeid selle garanteerimiseks, et saadetist ei kasutata loomade söötmisel. Artikkel 10 Liikmesriik tagab, et saastatud saadetise kohta tehtav lõppotsus, kaasa arvatud võimalik hävitamine, ei kahjusta inimeste või loomade tervist või keskkonda. Artiklis 13 ettenähtud korras ning silmas pidades teaduse ja tehnika edusamme: a) võetakse vastu kõnesolevates lisades tehtavad muudatused; b) koostatakse perioodiliselt kõnesolevate lisade koondver- sioone, mis sisaldavad punkti a kohaselt tehtud jooksvaid muudatusi; c) võidakse määratleda vastuvõetavuse kriteeriumid teatavate menetluste abil puhastatud söödamaterjalide kohta. Artikkel 11 Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi nõuetele vastavate söötade ja söödamaterjalide puhul ei rakendata neis ringlusse laskmisel neis sisalduvate soovimatute ainete ja toodete suhtes muid piiranguid. Artikkel 12 1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et söötasid ja söödamaterjale ametlikult kontrollitaks vähemalt randomiseeritud proovide meetodil, et kindlaks teha, kas käes- olevas direktiivis ettenähtud tingimused on täidetud. 2. Liikmesriigid teatavad teistele liikmesriikidele ja komisjo- nile nende asutuste nimed, kellele on antud sellise kontrollimise ülesanne. 3. Liikmesriigid näevad ette, et kui ettevõtja (importija, tootja vms) või üksikisik, kellel tema ametialase tegevuse tõttu on või on olnud söödamaterjali- või söödasaadetisi või kes on nendega otseselt tegelnud ning kellel on informatsiooni, mis tõendab, et: — teatav söödamaterjalisaadetis ei sobi loomasöötades kasuta- miseks, sest see on saastatud mõne I ja II lisas märgitud soovimatu aine või tootega ning järelikult ei vasta artikli 3 lõike 1 normidele ja kujutab endast tõsist ohtu loomade ja inimeste tervisele, või 4. Kui on tõenäoline, et teatav söödamaterjali- või söödasaa- detis saadetakse teise liikmesriiki pärast seda, kui ühes liikmes- riigis on leitud, et see soovimatute ainete või toodete ülemää- rase sisalduse tõttu ei vasta käesoleva direktiivi normidele, peab viimasena mainitud liikmesriik viivitamata andma teistele liik- mesriikidele ja komisjonile kogu vajaliku informatsiooni kõnes- oleva saadetise kohta. Artikkel 13 Käesolevas artiklis ettenähtud korra kohaselt suunab ees- 1. istuja viivitamata kas omal algatusel või liikmesriigi nõudmisel asjakohased küsimused alalisele (edaspidi “komiteele”). söödakomiteele 2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsi- muse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arva- muse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätes- tatud viisil. Eesistuja ei hääleta. Kui kõnesolevad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu ja rakendab neid viivitamata. Kui meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon meetmete kohta viivita- mata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitsee- ritud häälteenamusega. Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu ja rakendab neid viivitamata, välja arvatud juhul, kui nõukogu on lihthäälteenamusega olnud kõnealuste meetmete vastu. — teatav söödasaadetis ei vasta I lisa normidele ja järelikult kujutab endast tõsist ohtu loomade ja inimeste tervisele, Artikkel 14 peab see ettevõtja või üksikisik viivitamata teatama sellest riigi- võimu esindajatele isegi sel juhul, kui kõnesolev saadetis kavat- setakse hävitada. 1. Käesolevas artiklis ettenähtud korda järgides suunab ees- istuja viivitamata kas omal algatusel või liikmesriigi nõudmisel asjakohased küsimused komiteele. 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 213 2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Komitee esitab oma arvamuse eelnõu kohta kahe päeva jooksul. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta. Kui kõnesolevad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu ning neid kohaldatakse viivitamata. Kui meetmed ei ole kooskõlas komitee arvamusega või komitee ei ole arvamust esitanud, teeb komisjon viivitamata nõukogule ettepaneku meetmed vastu võtta. Nõukogu võtab meetmed vastu kvalifitseeritud häälteenamusega. Kui nõukogu ei ole 15 päeva jooksul pärast ettepaneku tege- mist neid vastu võtnud, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu ja rakendab neid viivitamata, välja arvatud juhul, kui nõukogu on lihthäälteenamusega olnud kõnealuste meetmete vastu. Artikkel 15 Liikmesriigid kohaldavad kolmandatesse riikidesse ekspor- 1. timiseks mõeldud söötade suhtes vähemalt käesoleva direktiivi sätteid. 2. Lõige 1 ei mõjuta liikmesriikide õigust käesoleva direktiivi nõuetele mittevastavaid söödasaadetisi reeksportida kolmanda- tesse riikidesse, kes on need eksportinud. Artikkel 16 Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks III lisa A osas loet- 1. ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi letud direktiivid, seoses nende direktiivide ülevõtmise tähtaegadega, mis on ette nähtud III lisa B osas. 2. Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitletakse viidetena käesolevale direktiivile ja tõlgendatakse kooskõlas IV lisa korrelatsioonitabeliga. Artikkel 17 Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval. Artikkel 18 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Luxembourg, 22. aprill 1999 Nõukogu nimel eesistuja W. MÜLLER 214 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd (Artikkel 3, lõige 2; artikkel 4; artikkel 5, lõiked 2 ja 3; artikkel 8; artikkel 12, lõige 3) I LISA Ained, tooted 1 Söödad 2 A. Ained (ioonid või elemendid) 1. Arseen Söödamaterjalid, v. a: — rohujahu ning kuivatatud lutsernist, ristikheinast, peenestatud suhkrupeedist ning söödasiirupist valmis- tatud jahu — fosfaadid ja söödad, mis on saadud kala või muude mereloomade töötlemisel 2. Plii 3. Fluor 4. Elavhõbe Täissöödad, v. a: — kalade täissööt Täiendsöödad, v. a: — mineraalsöödad Söödamaterjalid, v. a: — haljassööt — fosfaadid — söödapärm Täissöödad Täiendsöödad, v. a — mineraalsöödad Söödamaterjalid, v. a — loomset päritolu söödad — fosfaadid Täissöödad, v. a — veiste, lammaste ja kitsede täissöödad — piim — muud — sigade täissöödad — kodulindude täissöödad — kanade täissöödad — Mineraalsegud veistele, lammastele ja kitsedele Muud täiendsöödad Söödamaterjalid, v. a: — söödad, mis on saadud kalade või muude mereloo- made töötlemisel Täissöödad, v. a: — koera ja kassi täistoidud Täiendsöödad, v. a: — koera- ja kassitoidu lisandid Piirtase (mg/kg ehk massimiljondikes) söötade puhul, mille niiskusesisaldus on 12 % 3 2 4 10 2 4 4 12 10 40 30 5 5 10 30 150 500 2000 150 30 50 100 350 250 2000 (1) 125 (2) 0,1 0,5 0,1 04 0,2 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 215 Ained, tooted 1 Söödad 2 5. Nitritid Kalajahu 6. Kaadmium B. Tooted 1. Aflatoksiin B1 2. Sinihape Täissöödad, v. a: — lemmikloomatoidud, v. a lindudele ja akvaariumikala- dele mõeldud toidud Taimsed söödamaterjalid Loomsed söödamaterjalid, v. a: — lemmikloomatoidud Fosfaadid Veiste, lammaste ja kitsede täissöödad, v. a — vasikate ning lamba- ja kitsetallede täissöödad Muud täissöödad, v. a: — lemmikloomatoidud Mineraalsöödad Muud veistele, lammastele ja kitsedele mõeldud täiend- söödad Söödamaterjalid, v. a: — maapähklid, kopra, palmituumad, puuvillaseemned, babassu ja mais ning nende töötlemissaadused Veiste, lammaste ja kitsede täissöödad, v. a: — lüpsikarja täissöödad — vasikate ja lambatallede täissöödad Sigade ja kodulindude täissöödad (v. a need, mis on mõeldud põrsastele ja kodulinnupoegadele) Muud täissöödad Veistele, lammastele ja kitsedele mõeldud täiendsöödad (v. a need, mis on mõeldud lüpsiloomadele, vasikatele ja lambatalledele) Sigadele ja kodulindudele mõeldud täiendsöödad (v. a need, mis on mõeldud põrsastele ja kodulinnupoegadele) Muud täiendsöödad Söödamaterjalid, v. a: — linaseemned — linakook — maniokitooted ja mandlikook Täissöödad, v. a: — tibude täissöödad Piirtase (mg/kg ehk massimiljondikes) söötade puhul, mille niiskusesisaldus on 12 % 3 60 (arvutatud naatriumnitraadi- sisaldusena) 15 (arvutatud naatriumnitraadi sisaldusena) 1 2 10 (3) 1 0,5 5 (4) 0,5 0,05 0,02 0,05 0,005 0,01 0,02 0,01 0,05 0,03 0,005 50 250 350 100 50 10 216 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd Ained, tooted 1 3. Vaba gossüpol 4. Teobromiin 5. Lenduv sinepiõli Söödad 2 Söödamaterjalid, v. a — puuvillakook Täissöödad, v. a: — veiste, lammaste ja kitsede täissöödad — kodulindude (v. a munakanade) ja vasikate täissöödad — küülikute ja sigade (v. a põrsaste) täissöödad Täissöödad, v. a — täiskasvanud veiste täissöödad Söödamaterjalid, v. a: — rapsikook Täissöödad, v. a — veiste, lammaste ja kitsede (v. a vasikate ning lamba- ja kitsetallede) täissöödad — sigade (v. a põrsaste) ja kodulindude täissöödad 6. Vinüültiooksasolidoon (vinüüloksasolidiintioon) Kodulindude täissöödad, v. a: — munakanade täissöödad 7. Harilik tungaltera (Claviceps purpurea) Jahvatamata teravilja sisaldavad söödad 8. Alkaloide, glükosiide või muid mürgiseid aineid sisal- davad umbrohuseemned ning jahvatamata ja purusta- mata puuviljad, eraldi või seguna, sealhulgas: Kõik söödad a) Lolium temulentum L. , b) Lolium remotum Schrank, c) Datura stramonium L. 9. Riitsinus, Ricinus communis L. Kõik söödad 10. Crotalaria spp. 11. Aldriin 12. Dieldriin 9 = ; eraldi või segus, arvutatud diel- driini sisaldusena Kõik söödad 9 = Kõik söödad, v. a: — rasvad ; 13. Kampekloor (toksafeen) Kõik söödad 14. Klordaan (cis- ja trans- isomeeride ning oksüklordaani sisalduste summa, ümber arvutatuna klordaani sisaldu- sele) Kõik söödad, v. a: — rasvad 15. DDT (DDT, TDE ja DDE isomeeride sisalduste summa, Kõik söödad, v. a ümber arvutatuna DDT sisaldusele) — rasvad Piirtase (mg/kg ehk massimiljondikes) söötade puhul, mille niiskusesisaldus on 12 % 3 20 1 200 20 500 100 60 300 700 100 4 000 (arvutatud allüüliso- tiotsüanaatide sisal- dusena) 150 (arvutatud allüüliso- tiotsüanaatide sisal- dusena) 1 000 (arvutatud allüüliso- tiotsüanaatide sisal- dusena) 500 (arvutatud allüüliso- tiotsüanaatide sisal- dusena) 1 000 500 1 000 3 000 1 000 1 000 1 000 10 (arvutatud riitsinuse seemnekestade sisal- dusena) 9 = ; 100 0,01 0,2 0,1 0,02 0,05 0,05 0,5 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 217 Ained, tooted 1 16. Endosulfaan Söödad 2 Kõik söödad, v. a: — mais — õlikultuuride seemned — kala täissöödad 17. Endriin (endriini ja d-ketoendriini sisalduste summa, Kõik söödad, v. a: ümber arvutatuna endriini sisaldusele) 18. Heptakloor (heptakloori ja heptakloroepoksiidi sisalduste summa, ümber arvutatuna heptakloori sisaldusele) 19. Heksaklorobenseen (HCB) 20. Heksaklorotsükloheksaan (HCH) 20. 1. a-isomeer 20. 2. b-isomeer 20. 3. g-isomeer — rasvad Kõik söödad, v. a: — rasvad Kõik söödad, v. a: — rasvad Kõik söödad, v. a: — rasvad Segasöödad, v. a: — lüpsikarjasööt Söödamaterjalid, v. a — rasvad Kõik söödad, v. a: — rasvad Piirtase (mg/kg ehk massimiljondikes) söötade puhul, mille niiskusesisaldus on 12 % 3 0,1 0,2 0,5 0,005 0,01 0,05 0,01 0,2 0,01 0,2 0,02 0,2 0,01 0,005 0,01 0,1 0,2 2,0 21. Dioksiin (PCDD ja PCDF sisalduste summa, väljendatuna Purustatud tsitrused rahvusvahelistes toksilisusekvivalentides) 500 pg I-TEQ/kg (suurim alumine määramispiir) (5) C. Soovimatud taimsed lisandid 1. Harilik aprikoosipuu, Prunus armeniaca L. 2. Harilik mandlipuu, Prunus dulcis (Mill. ) D. A. Webb var. amara (DC. ) Focke (= Prunus amygdalus Batsch var. amara (DC. ) Focke) 3. Harilik pöök, Fagus silvatica L. 4. Harilik tuder, Camelina sativa (L. ) Crantz 5. Pikalehine maduuka, Madhuca longifolia (L. ) Macbr. (= Bassia longifolia L. = Illipe malabrorum Engl. ) Madhuca indica Gmelin (= Bassia latifolia Roxb. ) = Illipe latifolia (Roscb. ) F. Mueller) 6. Oksepähkli-jatrofa, Jatropha curcas L. 7. 8. 9. Tiglikrooton, Croton tiglium L. India sinep, Brassica juncea (L. ) Czern. ja Coss. ssp. integri- folia (West. ) Thell. Sarepta sinep, Brassica juncea (L. ) Czern. juncea ja Coss. ssp. 10. Hiina sinep, Brassica juncea (L. ) Czern. ja Coss. ssp. juncea var. lutea Batalin 11. Must sinep, Brassica nigra (L. ) Koch 12. Etioopia sinep, Brassica carinata A. Braun 9 >>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>= >>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>; Kõik söödad 9 >>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>= >>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>>; Esimeses tulbas loetletud taimede seemneid ja vilju ning nende tööt- lemissaadusi võib söötades esineda ainult jälgedena, mis ei ole kvanti- tatiivselt määra- tavad 218 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd Fluori sisaldus 1 % fosfori kohta. (1) Liikmesriigid võivad ka ette näha, et fluori piirtase on 1,25 % fosfaadisisaldusest. (2) (3) Liikmesriigid võivad ka ette näha, et kaadmiumi piirtase on 0,5 mg 1 % fosfori kohta. (4) Liikmesriigid võivad ka ette näha, et kaadmiumi piirtase on 0,75 mg 1 % fosfori kohta. (5) Suurima alumise määramispiiri arvutamisel eeldatakse, et kõigi ühe ja sama liigi esindajate puhul on allapoole määramispiiri jäävad väärtused võrdsed määramispiirile vastava tasemega. 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 219 II LISA A osa (Artikkel 3, lõige 2, artikkel 5, artikkel 7) Ained, tooted Söödamaterjalid 1 2 1. Aflatokiin B1 2. Kaadmium 3. Arseen 4. Dioksiin (PCDD ja PCDF sisal- väljendatuna toksilisusekviva- duste summa, rahvusvahelistes lentides) Maapähkel, kopra, palmituumad, puuvillaseemned, babassu ja mais ning nende töötlemissaadused Fosfaadid Fosfaadid Purustatud tsitrused Piirtase (mg/kg ehk massimiljondikes) söödamaterjalide puhul, mille niiskusesisaldus on 12 % 3 0,2 10 (1) 20 500 pg I-TEQ/kg (suurim alumine määramispiir) (2) (1) Liikmesriigid võivad ka ette näha, et kaadmiumi piirtase on 0, 5 mg 1 % fosfori kohta. (2) Suurima alumise määramispiiri arvutamisel eeldatakse, et kõigi ühe ja sama liigi esindajate puhul on allapoole määramispiiri jäävad väärtused võrdsed määramispiirile vastava tasemega. Ained, tooted 1 A. Ained (ioonid või elemendid) 1. Arseen 2. Plii 3. Fluor 4. Elavhõbe 5. Nitritid 6. Kaadmium B. Tooted 1. Aflatoksiin B1 B OSA (Artikli 5 lõik 3) Söödamaterjalid 2 Kõik söödamaterjalid, v. a: — fosfaadid Kõik söödamaterjalid Kõik söödamaterjalid Kõik söödamaterjalid Kalajahu Kõik taimsed söödamaterjalid Kõik loomsed söödamaterjalid, v. a: — lemmikloomatoidu materjalid Kõik söödamaterjalid, v. a: — maapähklid, kopra, palmituumad, puuvillaseemned, babassu ja mais ning nende töötlemissaadused 2. Sinihape 3. Vaba gossüpol Kõik söödamaterjalid Kõik söödamaterjalid 4. Lenduv sinepiõli Kõik söödamaterjalid 5. Harilik tungaltera (Claviceps purpurea) Jahvatamata teraviljad 220 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd Ained, tooted 1 Söödamaterjalid 2 Kõik söödamaterjalid glükosiide võimuid mürgiseid 6. Alkaloide, aineid sisaldavad umbrohuseemned ning jahvatamata ja purustamata puuviljad, eraldi või seguna, sealhulgas: a) Lolium temulentum L. ; b) Lolium remotum Schrank; c) Datura stramonium L. 7. Riitsinus, Ricinus communis L. Kõik söödamaterjalid 8. Crotalaria ssp. 9. Aldriin 10. 1Dieldriin 9 >= >; Kõik söödamaterjalid eraldi või segus, arvutatud dieldriini sisaldusena 9 >= >; Kõik söödamaterjalid 11. Kampekloor (toksafeen) Kõik söödamaterjalid 12. Klordaan (cis- ja trans-isomeeride ning oksü- klordaani sisalduste summa, ümber arvuta- tuna klordaani sisaldusele) Kõik söödamaterjalid 13. DDT (DDT, TDE ja DDE isomeeride sisalduste summa, ümber arvutatuna DDT sisaldusele) Kõik söödamaterjalid 14. Endosulfaan (a- ja b-isomeeri ning endosul- faansulfaadi sisalduste summa, ümber arvu- tatud endosulfaani sisaldusena) Kõik söödamaterjalid 15. Endriin (endriini ja d-ketoendriini sisalduste summa, ümber arvutatuna endriini sisaldu- sele) Kõik söödamaterjalid 16. Heptakloor (heptakloori ja heptakloroepok- sisalduste summa, ümber arvutatuna siidi heptakloori sisaldusele) Kõik söödamaterjalid 17. Heksaklorobenseen (HCB) Kõik söödamaterjalid 18. Heksaklorotsükloheksaan (HCH) 18. 1. a-isomeer 18. 2. b-isomeer 18. 3. g-isomeer C. Soovimatud taimsed lisandid Kõik söödamaterjalid Kõik söödamaterjalid Kõik söödamaterjalid 1. Harilik aprikoosipuu, Prunus armeniaca L. Kõik söödamaterjalid 2. Harilik mandlipuu, Prunus dulcis (Mill. ) D. A. Webb var. amara (DC. ) Focke (= Prunusamyg- dalus Batsch var. amara (DC. ) Focke) Kõik söödamaterjalid 3. Kestadeta hariliku pöögi pähklid, Fagus silva- Kõik söödamaterjalid tica L. 4. Harilik tuder, Camelina sativa (L. ) Crantz Kõik söödamaterjalid 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 221 Ained, tooted 1 Söödamaterjalid 2 5. Pikalehine maduuka, Madhuca longifolia (L. ) Macbr. (= Bassia longifolia L. = Illipe malab- rorum Engl. ) Madhuca indica Gmelin (= Bassia latifolia Roscb. ) = Illipe latifolia (Roscb. ) F. Mueller) Kõik söödamaterjalid 6. Oksepähkli-jatrofa, Jatropha curcas L. 7. Tiglikrooton, Croton tiglium L. Kõik söödamaterjalid Kõik söödamaterjalid 8. 8ndia sinep, Brassica juncea (L. ) Czern. ja Coss. Kõik söödamaterjalid ssp. integrifolia (West. ) Thell. 9. Sarepta sinep, Brassica juncea (L. ) Czern. ja Kõik söödamaterjalid Coss. ssp. juncea 10. Hiina sinep, Brassica juncea (L. ) Czern. ja Coss. Kõik söödamaterjalid ssp. juncea var. lutea Batalin 11. Must sinep, Brassica nigra (L. ) Koch Kõik söödamaterjalid 12. Etioopia sinep, Brassica carinata A. Braun Kõik söödamaterjalid 222 ET Euroopa Liidu Teataja 03/25. kd III LISA A OSA Kehtetuks tunnistatud direktiivid (mainitud artiklis 16) Nõukogu direktiiv 74/63/EMÜ ja selle järgnevad muuda- tused Komisjoni direktiiv 76/14/EMÜ Komisjoni direktiiv 76/934/EMÜ Nõukogu direktiiv 80/502/EMÜ Komisjoni direktiiv 83/381/EMÜ Komisjoni direktiiv 86/299/EMÜ Nõukogu direktiiv 86/354/EMÜ Komisjoni direktiiv 87/238/EMÜ Komisjoni direktiiv 91/126/EMÜ Nõukogu direktiiv 91/132/EMÜ Nõukogu direktiiv 92/63/EMÜ Nõukogu direktiiv 92/88/EMÜ Nõukogu direktiiv 93/74/EMÜ Komisjoni direktiiv 94/16 EÜ Nõukogu direktiiv 95/69/EÜ Komisjoni direktiiv 96/6/EÜ Nõukogu direktiiv 96/25/EÜ Komisjoni direktiiv 97/8/EÜ Komisjoni direktiiv 98/60/EÜ ainult artikkel 1 ainult artikli 11 lõike 1 viited, mis on tehtud direktiivi 74/63/EMÜ sätetele ainult artikkel 18 ainult artikli 14 lõige 2 B OSA Siseriiklikesse seadustesse ülevõtmise tähtajad (mainitud artiklis 16) Direktiiv Ülevõtmise tähtaeg Direktiiv 74/63/EMÜ (EÜT L 38, 11. 2. 1974, lk 31) Direktiiv 76/14/EMÜ (EÜT L 4, 9. 1. 1976, lk 24) Direktiiv 76/934/EMÜ (EÜT L 364, 31. 12. 1976, lk 20) Direktiiv 80/502/EMÜ (EÜT L 124, 20. 5. 1980, lk 17) Direktiiv 83/381/EMÜ (EÜT L 222, 13. 8. 1983, lk 31) Direktiiv 86/299/EMÜ (EÜT L 189, 11. 7. 1986, lk 40) Direktiiv 86/354/EMÜ (EÜT L 212, 2. 8. 1986, lk 27) Direktiiv 87/238/EMÜ (EÜT L 110, 25. 4. 1987, lk 25) Direktiiv 91/126/EMÜ (EÜT L 60, 7. 3. 1991, lk 16) Direktiiv 91/132/EMÜ (EÜT L 66, 13. 3. 1991, lk 16) Direktiiv 92/63/EMÜ (EÜT L 221, 6. 8. 1992, lk 49) Direktiiv 92/88/EMÜ (EÜT L 321, 6. 11. 1992, lk 24) Direktiiv 93/74/EMÜ (EÜT L 237, 22. 9. 1993, lk 23) Direktiiv 94/16/EÜ (EÜT L 104, 23. 4. 1994, lk 32) Direktiiv 95/69/EÜ (EÜT L 332, 30. 12. 1995, lk 15) Direktiiv 96/6/EÜ (EÜT L 49, 28. 2. 1996, lk 29) Direktiiv 96/25/EÜ (EÜT L 125, 23. 5. 1996, lk 35) Direktiiv 97/8/EÜ (EÜT L 48, 19. 2. 1997, lk 22) Direktiiv 98/60/EÜ (EÜT L 209, 25. 7. 1998, lk 50) 1. jaanuar 1976 1. aprill 1976 1. märts 1977 1. juuli 1981 31. detsember 1983 31. detsember 1987 3. detsember 1988 3. detsember 1988 30. november 1991 1. august 1991 31. märts 1993 31. detsember 1993 30. juuni 1995 1. märts 1995 1. aprill 1998 31. juuli 1996 30. juuni 1998 30. juuni 1998 31. juuli 1998 03/25. kd ET Euroopa Liidu Teataja 223 IV LISA KORRELATSIOONITABEL Direktiiv 74/63/EMÜ Käesolev direktiiv Artikkel 1 Artikkli 2 punkt a Artikkli 2 punkt b Artikkli 2 punkt d Artikkli 2 punkt e Artikkli 2 punkt h Artikkli 2 punkt i Artikkli 2 punkt c Artikkli 2 punkt f Artikkli 2 punkt g Artikkel 2a Artikkel 3 Artikkel 3a Artikkel 3b Artikkel 3c Artikkel 4 Artikkel 5 Artikkel 6 Artikkel 6a Artikkel 7 Artikkel 1 Artikkli 2 punkt a Artikkli 2 punkt b Artikkli 2 punkt c Artikkli 2 punkt d Artikkli 2 punkt e — Artikkli 2 punkt f Artikkli 2 punkt g Artikkli 2 punkt h Artikkel 3 Artikkel 4 Artikkel 5 Artikkel 6 Artikkel 7 Artikkel 8 Artikkel 9 Artikkel 10 — Artikkel 11 Artikkli 8 lõige 1 Artikkli 8 lõige 2 Artikkli 8 lõike 2 punkt a Artikkli 8 lõige 3 Artikkli 12 lõige 1 Artikkli 12 lõige 2 Artikkli 12 lõige 3 Artikkli 12 lõige 4 Artikkel 9 Artikkel 10 Artikkel 11 — — — I lisa II lisa — — Artikkel 13 Artikkel 14 Artikkel 15 Artikkel 16 Artikkel 17 Artikkel 18 I lisa II lisa III lisa IV lisa