title: Alustava komission tulkitseva tiedonanto käyttöoikeussopimuksista (konsessio) julkisia hankintoja koskevassa yhteisön oikeudessa

eurovoc_concepts:
administrative procedure
contract
entrepreneur
invitation to tender
public contract
works contract

text: C 94/4 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 7. 4. 1999 Alustava komission tulkitseva tiedonanto k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksista (konsessio) julkisia hankintoja koskevassa yhteis(cid:246)n oikeudessa (1999/C 94/04) T(cid:228)ss(cid:228) alustavassa tulkitsevassa tiedonannossa esitell(cid:228)(cid:228)n komis- sion ajatuksia k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksista (eli (cid:148)konsessioista(cid:148) tai (cid:148)toimiluvista(cid:148)) julkisia hankintoja koskevassa yhteis(cid:246)n oikeu- dessa komission k(cid:228)yty(cid:228) keskustelua asiaan liittyvist(cid:228) kysymyk- sist(cid:228) kahden julkisten hankintojen neuvoa-antavan komitean kanssa ja vastaanotettuaan asiaankuuluvien alojen esityksi(cid:228). Komissio aikoo k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) laajan lausuntokierroksen. Lopul- komissio tulee ottamaan lisen tiedonannon laatimisessa huomioon kaikki sille osoitetut lausunnot. Komissio pyyt(cid:228)(cid:228) kaikkia halukkaita esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n lausuntonsa kahden kuukauden tiedonanto julkaistaan kuluessa Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228). Lausunnot voidaan l(cid:228)hett(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s s(cid:228)hk(cid:246)postilla seuraavaan osoitteeseen: concessions@dg15. cec. be siit(cid:228), kun t(cid:228)m(cid:228) alustava JOHDANTO 1. Yksityisen sektorin osallistuminen julkisten investointien rahoitukseen on vaihdellut huomattavasti ajanjaksoittain ja maittain. Joissakin j(cid:228)senvaltioissa ei ole ep(cid:228)r(cid:246)ity uskoa suurien infrastruktuuriurakoiden toteuttamista yksityisille investoijille 1800-luvulla, kaupunkien liikenneverkkojen toteuttaminen 1900-luvun alussa, tieverkon rakentaminen suurelta osin joissakin maissa, kaupunkien keskusta-alueiden kehitt(cid:228)minen jne. ). rakentaminen (rautateiden Joissakin maissa on luotu n(cid:228)it(cid:228) suhteita koskeva oikeusj(cid:228)r- jestelm(cid:228) jopa jo vuosisatoja sitten. Useimmiten suhde on k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakkaa koskeva sopimus. 4. Julkisen ja yksityisen sektorin v(cid:228)linen yhteisty(cid:246), ja erityisesti nopeasti kehittyv(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksia koskeva j(cid:228)rjes- telm(cid:228), on ensisijaisen t(cid:228)rke(cid:228) yhten(cid:228)ismarkkinoiden toteutta- misessa. T(cid:228)m(cid:228)ntyyppisess(cid:228) suhteessa on kyse merkitt(cid:228)vist(cid:228) taloudellisista panoksista, joiden summat ylitt(cid:228)v(cid:228)t hyvin usein suurimmissa perinteisiss(cid:228) julkisissa hankinnoissa liik- kuvat summat. 5. 1980-luvun lopulla havaittiin, ett(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) oli t(cid:228)yden- nett(cid:228)v(cid:228) t(cid:228)sment(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) ne ehdot, joilla k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopi- mukset avataan yhteis(cid:246)n kilpailulle luomalla k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusu- rakoita koskeva erityisj(cid:228)rjestelm(cid:228). Lis(cid:228)ksi yhteis(cid:246)jen tuomi- oistuin on joutunut tarkentamaan yhteis(cid:246)oikeuden eri n(cid:228)k(cid:246)- kohtia, joilla on vaikutusta k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksiin ja muihin samankaltaisiin julkisen ja yksityisen sektorin yhteis- ty(cid:246)muotoihin. Yksityisen sektorin merkitys on v(cid:228)hentynyt 1900-luvun ensimm(cid:228)isest(cid:228) nelj(cid:228)nneksest(cid:228) l(cid:228)htien sit(cid:228) mukaa, kun valtiot ovat asettaneet etusijalle laitosten ja yleis(cid:246)lle tarjottavien palvelujen suoran toteuttamisen ja hallinnan. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) yksityinen sektori kehittyy nopeasti teknisist(cid:228) ja taloudelli- sista syist(cid:228). 6. Komissio ilmoitti julkisista hankinnoista antamassaan tiedo- nannossa (2) aikeestaan tarkastella my(cid:246)s muita julkisen ja yksityisen sektorin yhteisty(cid:246)muotoja saadakseen selville, voivatko julkisia hankintoja koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t muodostaa oikeudellisen kehyksen, soveltuisi perustamissopi- joka muksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten noudattamisen takaamiseen ja sallisi samalla t(cid:228)llaisten yhteisty(cid:246)n muotojen kehittymisen. (metrot, moottoritiet, 2. Kiinnostuksen lis(cid:228)(cid:228)ntyminen selittyy osittain sill(cid:228), ett(cid:228) yksi- tyist(cid:228) rahoitusta tarvitaan suurten infrastruktuurihankkeiden toteuttamiseksi jne. ). Toisaalta yksityisell(cid:228) sektorilla voi joskus olla taitotietoa tai jota julkisella sektorilla ei ole saatavilla erityiskokemusta, (esim. j(cid:228)te- ja vesihuolto, kaupunkiliikenne). Antamassaan tiedonannossa julkisen ja yksityisen sektorin yhteisty(cid:246)st(cid:228) Euroopan laajuisen liikenneverkon hankkeissa (TEN) (1) komissio ilmaisi erityisesti suosia haluavansa tietyiss(cid:228) ensisijaisissa hankkeissa. t(cid:228)m(cid:228)ntyyppist(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) lentokent(cid:228)t Ottaen huomioon yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)y- t(cid:228)nn(cid:246)n ja kyseisell(cid:228) alalla ilmenneiden erikoistapausten tutkinnasta kertyneen kokemuksen komissio pyrkii t(cid:228)smen- t(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)ss(cid:228) tulkitsevassa tiedonannossa, mik(cid:228) sen mielest(cid:228) joka on yhteis(cid:246)oikeuden nykytilanteessa oikeusj(cid:228)rjestelm(cid:228), soveltuu k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksiin ja muihin samankaltaisiin julkisen ja yksityisen sektorin yhteisty(cid:246)muotoihin. T(cid:228)ss(cid:228) tiedonannossa ei kuitenkaan ole tarkoitus tulkita eri aloilla omaksuttuja direktiivej(cid:228) koskevia erityisj(cid:228)rjestelyj(cid:228). Komissio katsoo, ett(cid:228) yksityisten investointien k(cid:228)ytt(cid:246) yleisen infrastruktuurin rakentamisessa on positiivinen tekij(cid:228), jonka kehittyminen yhteis(cid:246)oikeutta noudattaen on taattava. 3. Julkisen ja yksityisen sektorin v(cid:228)lisen yhteisty(cid:246)n muodot vaihtelevat huomattavasti ajanjakson ja j(cid:228)senvaltion mukaan. Tiedonannossa selvitet(cid:228)(cid:228)n erityisesti mill(cid:228) tavoin julkisia rakennusurakoita koskeva direktiivi 93/37/ETY (annettu 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1993), julkisia palveluhankintoja koskeva direktiivi 92/50/ETY (annettu 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) 1992) ja perus- palvelusektorin hankintoja koskeva direktiivi 93/38/ETY (annettu 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1993) soveltuvat k(cid:228)ytt(cid:246)oike- ussopimuksiin ja muihin samankaltaisiin julkisen ja yksi- tyisen sektorin yhteisty(cid:246)muotoihin. (1) KOM(97) 453 lopullinen, 10. 9. 1997. (2) (cid:148)Julkiset hankinnat Euroopan unionissa(cid:148), 11. 3. 1998 annettu tiedon- anto KOM(98) 143. Ks. erityisesti 2. 1. 2. 4 kohta. 7. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 94/5 jotta asianomaiset Kyseess(cid:228) on kehys, joka saattaa hyvinkin muuttua. Se esite- t(cid:228)(cid:228)n, (julkiset viranomaiset, hankintayksik(cid:246)t, yritykset, talouden toimijat jne. ) tuntisivat paremmin nykyiset pelis(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ja edist(cid:228)isiv(cid:228)t niiden oikealla soveltamisella omalta osaltaan Euroopan yhten(cid:228)ismarkki- noiden parempaa toimivuutta. toimijat K˜YTT(cid:214)OIKEUSSOPIMUSTEN JA JULKISEN JA YKSITYISEN I. SEKTORIN VASTAAVIEN YHTEISTY(cid:214)MUOTOJEN M˜˜RITELM˜ JA YLEINEN ONGELMAKENTT˜ ettei Julkiset viranomaiset teett(cid:228)v(cid:228)t yh(cid:228) enemm(cid:228)n julkisia palveluja yksityisell(cid:228) sektorilla k(cid:228)ytt(cid:228)en eri menettelyj(cid:228) ja vaihtelevassa m(cid:228)(cid:228)rin. Joissakin tapauksissa t(cid:228)t(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) ohjataan julkisia koskevilla direktiiveill(cid:228) mutta yhteisty(cid:246) voi my(cid:246)s olla sen muotoista, soveltaa. Direktiivill(cid:228) 93/37/ETY s(cid:228)(cid:228)dell(cid:228)(cid:228)n ainoastaan k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoita, mutta muut julkisen ja yksityisen sektorin yhteisty(cid:246)n vastaavat muodot eiv(cid:228)t nimenomaisesti kuulu julkisista hankinnoista annettujen direktiivien soveltamisalaan. Kaikilla n(cid:228)ill(cid:228) yhteisty(cid:246)- muodoilla on kuitenkin niin paljon yhteisi(cid:228) piirteit(cid:228), ett(cid:228) niit(cid:228) on k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228) t(cid:228)ss(cid:228) tiedonannossa. direktiivej(cid:228) voida julkisista hankinnoista Se, ett(cid:228) palveluhankintoja koskevia k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksia ja muita julkisen ja yksityisen yhteisty(cid:246)n vastaavia muotoja ei nimenomaisesti k(cid:228)sitell(cid:228) annetuissa direktiiveiss(cid:228), ei merkitse sit(cid:228), ett(cid:228) perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset ja periaatteet eiv(cid:228)t koskisi niit(cid:228). Sik(cid:228)li kun k(cid:228)ytt(cid:246)- julkisen ja yksityisen yhteisty(cid:246)n oikeussopimukset muodot ovat seurausta sellaisista valtion toimista (3), joiden kohteena on taloudellinen toiminta, niihin sovelletaan perus- tamissopimuksen 52(cid:150)66 artiklan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ja perustamissopi- muksessa esitettyj(cid:228) tai yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)n- n(cid:246)ss(cid:228) asiasta esiintuotuja periaatteita. Niit(cid:228) ovat erityisesti syrjinn(cid:228)n kielt(cid:228)misen, yhdenvertaisen kohtelun, avoimuuden, vastavuoroisen tunnustamisen ja suhteellisuuden periaatteet. ja muut K(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksia ja muita julkisen ja yksityisen yhteis- ty(cid:246)n vastaavia muotoja ei m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) perustamissopimuksessa. N(cid:228)in ollen on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) hahmotella niiden erityispiirteet t(cid:228)m(cid:228)n tulkitsevan tiedonannon soveltamisalan rajaamiseksi. 1. 1. K(cid:228)yt(cid:246)oikeusurakan m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) a) Direktiiviss(cid:228) 93/37/ETY oleva m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) Direktiivin 93/37/ETY 1 artiklan d kohdassa m(cid:228)(cid:228)ritel- l(cid:228)(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakka seuraavasti: tarkoitetaan muuten (cid:148)Julkisella k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakalla samanlaista sopimusta kuin julkisia rakennusurakoita koskevilla sopimuksilla, paitsi ett(cid:228) toteutettavan raken- nusty(cid:246)n korvauksena on joko yksinomaan rakennus- kohteen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeus tai t(cid:228)llainen oikeus ja maksu yhdess(cid:228). (cid:148) (cid:148)T(cid:228)st(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)st(cid:228) johtuu, ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan k(cid:228)sitteen t(cid:228)rkein erottava ominaisuus on se, ett(cid:228) toteu- tettavan rakennusty(cid:246)n korvaus perustuu oikeuteen hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) (k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228)) ty(cid:246)n tulosta ja siihen, ett(cid:228) hy(cid:246)dyn- lankeavat merkitt(cid:228)v(cid:228)lt(cid:228) osin t(cid:228)miseen liittyv(cid:228)t k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saajalle. (cid:148) riskit k(cid:228)ytt(cid:228)jilt(cid:228) K(cid:228)ytt(cid:246)oikeudelle on ominaista se, ett(cid:228) sen sijaan, ett(cid:228) hankintaviranomainen maksaisi suoraan rakennusty(cid:246)n toteuttavalle urakoitsijalle, t(cid:228)m(cid:228) saa korvauksen valmiin rakennuskohteen peritt(cid:228)vist(cid:228) maksuista. Rakentamiseen liittyv(cid:228)n riskin lis(cid:228)ksi urakoitsijalle lankeaa siis my(cid:246)s suuri osa rakennuskohteen hallintaan ja k(cid:228)ytt(cid:228)miseen liittyvist(cid:228) riskit. Jos hankintaviran- omainen maksaisi korvauksen ilman rakennuskohteen hallintaan liittyv(cid:228)(cid:228) ep(cid:228)varmuutta, ja sopimus voitaisiin m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) rakennusurakaksi eik(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakaksi (4). riski(cid:228) ei olisi Direktiiviss(cid:228) t(cid:228)smennet(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s, ett(cid:228) rakennuskohteen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeuteen voi liitty(cid:228) maksu. T(cid:228)t(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohtaa tarkastellaan j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) kohdassa b), sill(cid:228) kyseess(cid:228) on erottamiseksi k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan merkitt(cid:228)v(cid:228) julkisesta rakennusurakasta k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228). tekij(cid:228) b) K(cid:228)sitteiden (cid:148)julkinen rakennusurakka(cid:148) ja (cid:148)julkinen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakka(cid:148) rajaaminen Lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n kehittyess(cid:228) julkisen rakennusurakan k(cid:228)site on laajentunut koskemaan tilanteita, joita edelliset eiv(cid:228)t kata (5). Nykyinen m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) on direktiivit seuraavanlainen: (cid:148)Julkisia rakennusurakoita koskevilla sopimuksilla tarkoitetaan rahallista vastiketta vastaan tehtyj(cid:228) kirjallisia sopimuksia, jotka on tehty urakoitsijan ja (. ) hankintaviranomaisen v(cid:228)lill(cid:228) ja joiden tarkoituk- sena on johonkin liitteess(cid:228) II tarkoitettuun toimialaan liittyv(cid:228)n rakennusty(cid:246)n tai (. ) rakennusurakan toteut- taminen tai sek(cid:228) sen toteuttaminen ett(cid:228) suunnittelu taikka hankintaviranomaisen asettamat vaatimukset t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)n rakennusurakan toteuttaminen mill(cid:228) tahansa tavalla. (cid:148) (1 artiklan a kohta). (3) K(cid:228)sitteen laajimmassa merkityksess(cid:228) valtion toimilla tarkoitetaan valtion organisaatioon kuuluvien viranomaisten (alueelliset viran- omaiset, departementit, autonomiset alueet, kunnat) toimia kuten my(cid:246)s valtioon hyvin l(cid:228)heisesti sidoksissa olevien oikeushenkil(cid:246)iden toimia. Valtion toimiksi katsotaan t(cid:228)ss(cid:228) my(cid:246)s valtion lukuun toteu- tettavat toimet, joita ovat sellaiset toimet, joista valtio on vastuussa, ja joiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon valtio voi keskeytt(cid:228)(cid:228) tai est(cid:228)(cid:228), vaikka ei olisikaan niit(cid:228) alunperin toteuttanut. (4) Tunnetuin esimerkki k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakasta on sopimus, jolla valtio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) yritykselle oikeuden rakentaa moottoritien ja hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) sit(cid:228) sek(cid:228) saada korvauksen ker(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tiemaksuja tien k(cid:228)ytt(cid:228)jilt(cid:228). (5) Katso erityisesti direktiivin 89/440/ETY johdanto-osan kahdeksas kappale ((cid:148)on syyt(cid:228) tarkemmin m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228), mit(cid:228) julkista rakennus- urakkaa koskevilla sopimuksilla tarkoitetaan, erityisesti niit(cid:228) koske- vien uusien sopimusmuotojen huomioon ottamiseksi. (cid:148)). C 94/6 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 7. 4. 1999 T(cid:228)m(cid:228)n julkisen rakennusurakan k(cid:228)sitteen laajentumisen seurauksena julkisten k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan ja julkisen rakennusurakan k(cid:228)sitteiden v(cid:228)lill(cid:228) voi synty(cid:228) sekaan- nusta, mik(cid:228) aiheuttaa monimutkaisia oikeudellisia j(cid:228)rjesteyj(cid:228) (6). Vaikka hankintaviranomaiset k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t monimutkaisia sopimusmuotoja, ne ovat silti yhteis(cid:246)oikeudessa tarkoi- tettuja julkisia rakennusurakoita koskevia sopimuksia, jos hankintaviranomainen vastaa kustannuksista, eik(cid:228) sopimuspuolelle koidu lainkaan kohteen hy(cid:246)dynt(cid:228)mi- seen liittyv(cid:228)(cid:228) riski(cid:228) (7). T(cid:228)h(cid:228)n analyysiin ei vaikuta se, ett(cid:228) direktiiviss(cid:228) sallitaan se, ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeuteen voi liitty(cid:228) maksu. K(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan k(cid:228)sitteeseen sis(cid:228)ltyy aina mahdolli- suus, ett(cid:228) valtio maksaa urakasta, kunhan valtio ei poista merkitt(cid:228)v(cid:228) osaa urakkaan sis(cid:228)ltyv(cid:228)st(cid:228) riskist(cid:228), koska direktiiviss(cid:228) 93/37/ETY t(cid:228)smennet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) raken- nuskohteen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeuteen voi liitty(cid:228) maksu. K(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246) osoittaa, ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan my(cid:246)nt(cid:228)j(cid:228) jakaa joskus osittain k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saajan talou- dellisen riskin. Voi siis k(cid:228)yd(cid:228) niin, ett(cid:228) valtio osallistuu osittain k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan toimintakustannuksiin, jotta suoritteiden hinnat saataisiin k(cid:228)ytt(cid:228)jille alhaisemmiksi. Osallistumistapoja on erilaisia (kertakaikkinen takuu- summa, k(cid:228)ytt(cid:228)jien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n mukaan maksettava kiinte(cid:228) korvaus jne. ). Riskin jakaminen ei v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) muuta sopimuksen luonnetta. Jos maksu kattaa rakennuskohteen kustannukset vain osittain, k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saajan on aina kannettava merkitt(cid:228)v(cid:228) osa kohteen hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen liittyvist(cid:228) riskeist(cid:228). Samalla tavoin, jos k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saajan on yleiseen etuun liittyvist(cid:228) syist(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) (cid:148)sosiaalista hintaa(cid:148) (8) ja se saa t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) valtiolta yhdell(cid:228) kertaa (6) Komissio on esimerkiksi jo t(cid:246)rm(cid:228)nnyt tapauksiin, joissa urakoitsi- joiden ja pankkien yhteenliittym(cid:228) sitoutui toteuttamaan hankintavi- ranomaisen tarpeet josta korvauksena t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)n rakennusurakan, hankintaviranomainen maksaisi takaisin urakoitsijoiden pankeista ottaman lainan ja lis(cid:228)ksi voittoa yksityisille yhteisty(cid:246)kumppaneille. Komissio katsoi, ett(cid:228) kyse oli julkisesta hankinnasta, sill(cid:228) yhteenliit- tym(cid:228) ei hy(cid:246)dynt(cid:228)nyt rakennuskohdetta mill(cid:228)(cid:228)n tavalla eik(cid:228) n(cid:228)in ollen kantanut hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen liittyvi(cid:228)(cid:228) riski(cid:228). Komissio tuli samaan johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen toisessa tapauksessa, jossa siit(cid:228) huolimatta, ett(cid:228) rakennusty(cid:246)n toteuttava yksityinen yhteisty(cid:246)- kumppani n(cid:228)enn(cid:228)isesti hy(cid:246)dynsi rakennuskohdetta, ty(cid:246)n toteutta- jalla oli todellisuudessa julkisen vallan antama takuu saada kor- vausta, ja julkinen valta itse asiassa kantoi hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen liittyv(cid:228)t riskit. koskevassa tuomiossaan (7) Arnhem-tapausta C-360/96) 10. 11. 1998 yhteis(cid:246)jen tuomioistuin toteaa implisiittisesti, ett(cid:228) kyse ei voi olla julkisia palveluhankintoja koskevasta k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopi- muksesta (toimiluvasta), koska maksettu palkkio koostuu ainoastaan korvauksesta eik(cid:228) oikeudesta harjoittaa palvelutoimintaa (25 kohta). (8) Esimerkiksi silloin, kun valtion vahvistama moottoritiemaksu ei kata (asia tai jaksotettuna maksettavaa korvausta, t(cid:228)llainen valtion osallistuminen toimintakustannuksiin ei poista k(cid:228)ytt(cid:246)- oikeusurakan saajalta merkitt(cid:228)v(cid:228) osaa kohteen hy(cid:246)dyn- t(cid:228)miseen liittyvist(cid:228) riskeist(cid:228). Tilanne on sen sijaan toinen, kohteen jos hankintaviranomainen kantaa hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen liittyv(cid:228)n riskin. T(cid:228)ll(cid:246)in kyseess(cid:228) on julkinen rakennusurakka. 1. 2. Palveluhankintoja koskevat k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimukset ja t(cid:228)m(cid:228)n tiedonannon soveltamisala koskevan k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen Direktiiviss(cid:228) 92/50/ETY ei m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) mill(cid:228)(cid:228)n lailla palve- k(cid:228)si- luhankintoja tett(cid:228) (9). K(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan k(cid:228)sitteen erityispiirteet sellai- sena kuin yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)t(cid:228)j(cid:228) on sen direktiiviss(cid:228) 93/37/ETY m(cid:228)(cid:228)ritellyt ovat kuitenkin samat kuin palvelu- hankintoja koskevan k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen k(cid:228)sitteet. K(cid:228)ytt(cid:246)oikeutta koskevalla sopimuksella on samat ominai- suudet oli sen kohde mik(cid:228) tahansa. N(cid:228)in ollen aivan kuin k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoissa, kohteen k(cid:228)yt(cid:246)n kriteeri on olen- nainen tunnusmerkki sen m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)misess(cid:228), onko kyseess(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimus (10). palveluhankintoja T(cid:228)m(cid:228)n kriteerin nojalla urakoitsija kyseisen palvelun hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen liittyv(cid:228)n riskin ja saa korvauk- sensa merkitt(cid:228)v(cid:228)lt(cid:228) osin perim(cid:228)ll(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)jilt(cid:228) maksuja jossakin muodossa. koskeva kantaa Keskusteluista, joita komissio on aiheesta k(cid:228)ynyt julkisten hankintojen neuvoa-antavissa komiteoissa ja asiasta kiin- nostuneiden t(cid:228)rkeimpien talouden toimijoiden kanssa, on k(cid:228)ynyt ilmi, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa on sek(cid:228) rakennusurakoiden ett(cid:228) palvelujen alalla muita julkisen ja yksityisen sektorin yhteisty(cid:246)n muotoja, jotka ovat hyvin samankaltaisia kuin k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimukset. On esimerkiksi havaittu, ett(cid:228) joskus valtio osallistuu yht(cid:228) rakennusurakan tai aikaa yksityisen sektorin kanssa vaatii k(cid:228)sitteeseen, k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimusten (9) Se, ett(cid:228) direktiiviss(cid:228) 92/50/ETY ei viitata palveluhankintoja koske- vien selityksen. Neuvosto ei hyv(cid:228)ksynyt komission direktiivin laatimisvaiheessa tekem(cid:228)(cid:228) ehdotusta vastaavan erityisj(cid:228)rjestelm(cid:228)n perustamisesta t(cid:228)m(cid:228)ntyyppiselle k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimukselle kuin mit(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oike- usurakoilla on. Voidaan kuitenkin kysy(cid:228), eik(cid:246) palveluhankintoja koskevien k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimusten my(cid:246)nt(cid:228)minen kuuluisi koko- naan direktiivill(cid:228) 92/50/ETY perustetun j(cid:228)rjestelm(cid:228)n piiriin. Direk- tiivi nimitt(cid:228)in koskee (cid:148)rahallista vastiketta vastaan tehtyj(cid:228) kirjallisia sopimuksia, jotka on tehty palvelujen suorittajan ja hankintaviran- omaisen kesken(cid:148), muutamia direktiiviss(cid:228) mainittuja poikkeuksia lukuun ottamatta, joiden joukossa k(cid:228)ytt(cid:246)oikeutta koskeva sopimus ei ole. T(cid:228)m(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)n kirjaimellinen tulkinta, jota jotkut kirjoittajat k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t, saattaisi johtaa k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen mukaan lukemi- seen, sill(cid:228) se tehd(cid:228)(cid:228)n rahallista vastiketta vastaan ja kirjallisesti. T(cid:228)llainen l(cid:228)hestymistapa merkitsisi sit(cid:228), ett(cid:228) palveluhankintoja koskevan k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen my(cid:246)nt(cid:228)misess(cid:228) pit(cid:228)isi noudattaa direktiiviss(cid:228) 92/50/ETY s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) yksityiskohtaista j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) kai- ja se olisi n(cid:228)in ollen monimutkaisemman menettelyn kilta osin, alainen kuin k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoiden my(cid:246)nt(cid:228)minen. Koska t(cid:228)st(cid:228) asiasta ei ole olemassa yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oi- keusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), komissio ei toistaiseksi noudata t(cid:228)llaista tulkintaa. asiassa yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen tuomio t(cid:228)st(cid:228) my(cid:246)s (10) Ks. k(cid:228)ytt(cid:246)kustannuksia. C-360/96, Arnhem, 25 kohta. 7. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 94/7 palvelun rahoittamiseen ja hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen siten, ett(cid:228) se luo s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isell(cid:228) asiakirjalla, joka ei v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) ole sopimus, yhti(cid:246)n, jonka p(cid:228)(cid:228)oma tulee osittain julkiselta ja osittain yksityiselt(cid:228) sektorilta. Se, ett(cid:228) t(cid:228)llaisia julkisia k(cid:228)yt- t(cid:246)oikeus- tai rakennusurakoita ei voida m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) direktii- julkisiksi k(cid:228)ytt(cid:246)oikeus- tai viss(cid:228) 93/37/ETY tarkoitetuiksi rakennusurakoiksi eiv(cid:228)t kuulu direktiivin ett(cid:228) ne 92/50/ETY soveltamisalaan, ei kuitenkaan sulje pois sit(cid:228), etteik(cid:246) perustamissopimuksen 52(cid:150)59 artiklaa voitaisi t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa soveltaa. ja II. K˜YTT(cid:214)OIKEUSSOPIMUKSEN JA JULKISEN JA YKSITYISEN SEKTORIN VASTAAVIIN YHTEISTY(cid:214)MUOTOIHIN SOVELLETTAVA J˜RJESTELM˜ Kuten edell(cid:228) on todettu, ainoastaan rakennusurakat, joiden arvo vastaa tai ylitt(cid:228)(cid:228) direktiiviss(cid:228) 93/37/ETY vahvistetun kynnys- arvon (5 000 000 ecua), ovat erityisj(cid:228)rjestelm(cid:228)n alaisia. Sen sijaan muut jotka koskevat rakennust(cid:246)it(cid:228), palveluja tai vesi- ja energiahuoltoa, liikennett(cid:228) ja teletoimintaa, eiv(cid:228)t kuulu julkisia hankintoja koskevien direktiivien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten piiriin. julkisen ja yksityisen yhteisty(cid:246)n muodot, sek(cid:228) sopimukseen perustuvat ett(cid:228) yksipuoliset Kaikki, joilla vahvistetaan taloudellista toimintaa valtion toimet, koskevat ehdot, on arvioitava perustamissopimuksen ja erityisesti sen 52(cid:150)66 artiklan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten valossa. T(cid:228)llaiset toimet kohdistuvat k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksiin ja vastaaviin julkisen ja yksityisen sektorin yhteisty(cid:246)muotoihin, joita perustamissopimuksen edell(cid:228) mainitut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset ja peri- aatteet n(cid:228)in ollen koskevat. T(cid:228)m(cid:228) tulkitseva tiedonanto koskee siis valtion toimia, joilla julkinen viranomainen antaa kolmannelle osapuolelle (cid:150) joko sopimuksella tai yksipuolisella toimella saatuaan kolmannen osapuolen suostumuksen (cid:150) sellaisten palve- lujen t(cid:228)yden tai osittaisen hallinnan, jotka kuuluvat tavaal- lisesti julkisen viranomaisen vastuulle ja joiden hy(cid:246)dynt(cid:228)- miseen liittyv(cid:228)st(cid:228) riskist(cid:228) kyseinen kolmas osapuoli kantaa suurimman osan. Tiedonanto koskee t(cid:228)llaisia palveluja vain, jos ne ovat perustamissopimuksen 52(cid:150)56 artiklassa tarkoitettuja taloudelliseen toimintaan kuuluvia suorituksia. T(cid:228)m(cid:228) ei kuitenkaan merkitse sit(cid:228), ett(cid:228) kaikki n(cid:228)m(cid:228) ilmi(cid:246)t v(cid:228)lt- t(cid:228)isiv(cid:228)t yhteis(cid:246)n valvonnan. Kuten kaikki valtion toimet, joilla vahvistetaan taloudelliseen toimintaan kuuluvia suorituksia koskevat ehdot, my(cid:246)s k(cid:228)ytt(cid:246)- oikeussopimukset ja julkisen ja yksityisen sektorin vastaavat yhteisty(cid:246)muodot ovat perustamissopimuksen 52(cid:150)56 artiklan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten sek(cid:228) perustamissopimuksessa esitettyjen tai yhtei- s(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) asiasta esiintuotujen periaatteiden alaisia. Kyseess(cid:228) ovat erityisesti syrijnn(cid:228)n kielt(cid:228)- misen, yhdenvertaisen kohtelun, avoimuuden, vastavuoroisen tuunustamisen ja suhteellisuuden periaatteet (15). N(cid:228)it(cid:228) valtion toimia kutsutaan t(cid:228)stedes k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopi- ja julkisen ja yksityisen sektorin vastaaviksi muksiksi yhteisty(cid:246)muodoiksi. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) tulee huomioida liikennealan suhteen, ett(cid:228) palvelujen vapaa liikkuvuus on turvattu perustamissopimuk- sessa artiklojen 74(cid:150)84 perusteella, joihin artikla 61 viittaa (16). EY:n tuomioistuimen jatkuvan oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan yhteis(cid:246)n oikeuden yleiset periaatteet soveltuvat t(cid:228)ll(cid:228) alalla (17). vallan julkisen liittyvien T(cid:228)st(cid:228) seuraa, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) tulkitsevaa tiedonanto ei koske sellaisia toimia, joilla julkinen viranomainen antaa kolman- nelle palvelujen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n hallinnan (11) tai joilla julkinen viranomainen antaa valtuu- tuksen tai antaa luvan harjoittaa taloudellista toimintaa, vaikka n(cid:228)m(cid:228) toimet m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)isiinkin k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopi- muksiksi joissakin j(cid:228)senvaltioissa (12). Tiedonanto ei my(cid:246)s- k(cid:228)(cid:228)n koske julkisen hallinnon sis(cid:228)isi(cid:228) suhteita (13). Tiedon- anto koskee sen sijaan julkisten viranomaisten ja yleishy(cid:246)- dyllist(cid:228) taloudellista tarkoitusta varten toimivien julkisten yritysten v(cid:228)lisi(cid:228) suhteita (14). (11) Esimerkiksi ns. (cid:148)kuninkaanvaltaiset(cid:148) julkiset palvelut (kuten jois- sakin maissa notaarin toiminta). koskevat (12) Esimerkiksi, takseja k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimukset, oikeus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) julkista tiet(cid:228) tai paikkaa (lehitikioskit, kahvilaterassit), apteekkeja koskevat toimet, bensiinipumput. (13) Julkisasiamies Pergola on todennut edell(cid:228) mainitussa Arnhem tapauksessa, ett(cid:228) kysymys on hallinnon sis(cid:228)isest(cid:228) delegoinnista, joka kuuluu hallinnon piiriin. (14) On otettava huomioon, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) ei kuitenkaan kyseenalaista sopi- musta Euroopan unionista muuttavan Amsterdamin sopimuksen liitteen(cid:228) olevan yleisradiol(cid:228)hetyksi(cid:228) koskevan p(cid:246)yt(cid:228)kirjan (ei viel(cid:228) ratifioitu) soveltamista j(cid:228)senvaltioissa. Perustamissopimus ei rajoita j(cid:228)senvaltion vapautta soveltaa k(cid:228)yt(cid:246)oikeussopimuksia ja muita julkisen ja yksityisen sektorin yhteisty(cid:246)n muotoja, kunhan noudatetut menettelytavat ovat yhteis(cid:246)oikeuden mukaisia. Mik(cid:228)li j(cid:228)senvaltio haluaa soveltaa k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen saajan valinnassa esimerkiksi ymp(cid:228)ris- t(cid:246)nsuojeluun liittyvi(cid:228) kriteereit(cid:228), tarjoajien valintakriteereihin voidaan sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojeluun liittyv(cid:228)(cid:228) kelpoisuutta osoittavia syrjim(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) ja yhteis(cid:246)n oikeuden mukaisia kritee- rej(cid:228). (15) On selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeuden saajan toimintaan sovelletaan ko. valtion oikeusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n mukaisia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). (16) Maantieliikenteen palvelut kuuluvat asetuksen (ETY) N:o 1191/69 soveltamisalaan. Asetusta on muutettu asetuksella (ETY) N:o 1893/91. Asetuksilla s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n menettelytavoista, joita julkiset viranomaiset voivat noudattaa varmistaakseen julkista liikennett(cid:228) koskevien tavoitteidensa saavuttamisen. (17) Tuomiot: 4. 4. 1974 asiassa C-167/73, Komissio/Ranska, 30. 4. 1986 yhdistetyiss(cid:228) asioissa C-209/84 ja C-213/84, MinistŁre Public/ASJES et al. , 17. 5. 1994 asiassa C-18/93, Korsikan lautat, 1. 10. 1998 asiassa C-38/97, Autotrasporti Librandi snc/Cuttica. C 94/8 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 7. 4. 1999 Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on todennut julkisia hankintoja koske- vista direktiiveist(cid:228), ett(cid:228) vaikka j(cid:228)senvaltiot ovatkin vapaita vahvistamaan sopimusten sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:228) ja menettelyj(cid:228) koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, niiden on noudatettava kaikkia asiaankuuluvia yhteis(cid:246)- oikeuden s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksi(cid:228) ja erityisesti kieltoja, jotka johtuvat perus- tamissopimuksen vakiinnuttamista periaatteista sijoittautumis- oikeuden ja palvelujen vapaan tarjoamisen osalta (18). Tuomiois- tuin on erityisesti t(cid:228)sment(cid:228)nyt t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228), ett(cid:228) julkisia hankintoja koskevilla direktiiveill(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n toisaalta (cid:148)helpotta- maan sijoittautumisvapauden ja palvelujen vapaan tarjoamisen toteutumista yhteis(cid:246)n sis(cid:228)ll(cid:228)(cid:148) ja toisaalta (cid:148)takaamaan perus- tamissopimuksessa tunnustettujen oikeuksien tosiasiallisuus julkisten rakennusurakoiden ja tavaranhankintojen alalla(cid:148) (19). Jotkut j(cid:228)senvaltiot ovat joskus katsoneet, ett(cid:228) (cid:148)k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopi- muksen(cid:148) my(cid:246)nt(cid:228)minen ei kuulu perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)- ysten piiriin, koska kyse on julkisen palvelun tuottamisen siir- t(cid:228)misest(cid:228), joka voidaan tehd(cid:228) vain keskin(cid:228)iseen luottamukseen perustuen (intuitu personae). Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen pysy- v(cid:228)st(cid:228) oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) johtuu, ett(cid:228) ainoat syyt, joiden perus- teella perustamissopimuksen 52(cid:150)59 artiklaa rikkovat valtion (ja n(cid:228)in ollen samoja artikloja rikkovat k(cid:228)ytt(cid:246)oi- toimet keussopimukset ja julkisen ja yksityisen sektorin vastaavat yhteisty(cid:246)muodot) voivat vapautua n(cid:228)iden artikloissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyst(cid:228) kiellosta, ovat 55(cid:150)66 artiklassa tarkoitetut syyt. N(cid:228)iden artik- jotka yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on lojen soveltamisen ehdot, m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)nyt, ovat eritt(cid:228)in tiukat ja ne selostetaan j(cid:228)ljem- p(cid:228)n(cid:228) (20). Komissio viittaa jatkossa perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiin ja yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) johtuviin periaat- teisiin, joita sovelletaan t(cid:228)m(cid:228)n tiedonannon kattamiin k(cid:228)ytt(cid:246)- oikeussopimuksen ja julkisen ja yksityisen sektorin vastaaviin yhteisty(cid:246)muotoihin. Komissio t(cid:228)sment(cid:228)(cid:228), mitk(cid:228) soveltamiskri- teerit ovat pohdinnan t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa. 2. 1. K(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksiin ja julkisen ja yksityisen sektorin vastaaviin yhteisty(cid:246)muotoihin sovellettavat yhteis(cid:246)oikeuden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset ja periaatteet ei koske nimenomaisesti k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksia julkisia Perustamissopimus eik(cid:228) muitakaan hankintoja, julkisen ja yksityisen sektorin vastaavia yhteisty(cid:246)muotoja. Monet sen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksist(cid:228) ovat kuitenkin asiaankuuluvia. Niit(cid:228) ovat perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset, joilla perus- tetaan yhten(cid:228)ismarkkinoiden moitteeton taataan ja toiminta, nimitt(cid:228)in: (18) Tuomio 9. 7. 1987, yhdistetyt asiat C-27/86, C-28/86 ja C-29/86, Bellini. (19) Tuomiot 10. 3. 1987, asia C-199/85, Komissio/Italia ja 17. 11. 1993, asia C-71/92, Komissio/Espanja. (20) Tuomio 26. 4. 1994, asia C-272/91, Lottomatica. T(cid:228)ss(cid:228) tuomiossa yhteis(cid:246)jen tuomioistuin katsoi, ett(cid:228) tosiasioiden valossa k(cid:228)ytt(cid:246)oi- keusurakan saajan teht(cid:228)v(cid:228)t rajoittuivat teknisluonteiseen toimintaan ja olivat n(cid:228)in ollen perustamissopimuksen alaisia. (cid:151) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset kaiken kansalaisuuteen perustuvan syrjinn(cid:228)n kielt(cid:228)misest(cid:228) (6 artiklan 1 kohta), (cid:151) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset, jotka liittyv(cid:228)t sijoittautumisvapauteen (52 ja sit(cid:228) seuraavat artiklat) ja palvelujen vapaaseen tarjoa- miseen (59 ja sit(cid:228) seuraavat artiklat), sek(cid:228) 55 ja 56 artiklassa olevat poikkeukset n(cid:228)ihin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiin (21), (cid:151) perustamissopimuksen 90 artiklaan sis(cid:228)ltyv(cid:228)t s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)kset, vaikka ne eiv(cid:228)t koskekaan yksin- ja erityisoike- uksien saajien valintaa, voivat kuitenkin ohjata n(cid:228)iden oikeuksien my(cid:246)nt(cid:228)misen laillisuuden m(cid:228)(cid:228)rittelemisess(cid:228). M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset periaatteet selitet(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228). ja yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen esille tuomat 1. Yhdenvertainen kohtelu Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan (cid:148)yhdenvertaisen kohtelun periaate, josta kansalaisuuden perusteella tapahtuvan syrjiv(cid:228)n kohtelun kielto on aino- astaan yksi ilmi(cid:246), on yksi yhteis(cid:246)n oikeuden perusperi- aatteista. T(cid:228)m(cid:228)n periaatteen mukaan samankaltaisia tilanteita ei saa kohdella eri tavoin, ainakaan mik(cid:228)li erilaista kohtelua ei voida perustella objektiivisin syin(cid:148) (22). Perustamissopimuksen periaatteiden soveltamista julki- siin hankintoihin koskevassa tuomiossa yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on vahvistanut, ett(cid:228) (cid:148)yhdenvertaisuuden jota 52 ja 59 artiklat ilmaisevat erityisesti, periaate, eiv(cid:228)t kiell(cid:228) pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n selke(cid:228)(cid:228) kansallisuuteen perus- tuvaa syrjint(cid:228)(cid:228), vaan my(cid:246)s kaikki peitellyn syrjinn(cid:228)n muodot, jotka muita syrjinn(cid:228)n perusteita sovellettaessa johtavat tosiasiallisesti samaan lopputulokseen(cid:148) (23). Kaikkien tarjoajien on tunnettava pelis(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t menet- telyn kaikissa vaiheissa ja noudatettava niit(cid:228) samalla tavoin. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228), erityisesti asiasta (cid:148)Raulin(cid:148) (24) ja asiasta (cid:148)Parlamentti/ seuraa, ett(cid:228) yhdenvertaisen kohtelun neuvosto(cid:148) (25), periaatteen noudattaminen merkitsee taloudelliseen toimintaan p(cid:228)(cid:228)syn syrjim(cid:228)tt(cid:246)mien ehtojen vahvis- tamisen lis(cid:228)ksi sit(cid:228), ett(cid:228) julkiset viranomaiset ryhtyv(cid:228)t kaikkiin toimenpiteisiin, joilla voidaan varmistaa, ett(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) toimintaa voidaan harjoittaa. (21) Komissio muistuttaa, ett(cid:228) rajoittavat, mutta syrjim(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t toimen- piteet ovat 52 ja 59 artiklan vastaisia, jos niit(cid:228) ei voida perustella suojelemisen arvoisilla yleist(cid:228) etua koskevilla pakottavilla syill(cid:228). N(cid:228)in on, kun toimenpiteet eiv(cid:228)t ole soveltuvia eiv(cid:228)tk(cid:228) v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t- t(cid:246)mi(cid:228) tavoitteen saavuttamiseksi. (22) Tuomio 8. 10. 1980, asia C-810/79, (cid:220)bersch(cid:228)r. (23) Yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen tuomio 5. 12. 1989, asia C-3/88, Data- processing, kohta 8. (24) Tuomio 26. 2. 1992, asia C-357/89. (25) Tuomio 7. 7. 1992, asia C-295/90. 7. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 94/9 periaate kaikkien vertailun mahdollistamiseksi (26), Tuomioistuin on t(cid:228)sment(cid:228)nyt yhdenvertaisen kohtelun periaatteen merkityst(cid:228) julkisten hankintojen alalla tapauksia Storeb(cid:230)lt ja Bus Wallon koskevissa tuomiois- saan, joissa on vahvistettu yht(cid:228)(cid:228)lt(cid:228), ett(cid:228) yhdenvertaisen kohtelun tarjousten edellytt(cid:228)(cid:228) vastaavan tarjouspynn(cid:246)n teknisi(cid:228) eritelmi(cid:228) tarjousten ja objektiivisen toisaalta, ett(cid:228) kun hankintayksikk(cid:246) ottaa huomioon alkuper(cid:228)iseen tarjoukseen tehdyn muutoksen vain yhden tarjouksen osalta, ko. tarjoaja on etuoikeutetussa asemassa kilpailijoihinsa verrattuna, mik(cid:228) on yhdenver- taisuuden periaatteen ja menettelyn avoimuuden tavoit- teen vastaista. Tuomioistuin toteaa lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) (cid:148)tarjo- usten (pit(cid:228)(cid:228)) noudattaa kaikissa vaiheissa sek(cid:228) tarjoajien yhdenvertai- suuden periaatetta ett(cid:228) avoimuuden periaatetta, jotta kaikilla tarjoajilla olisi samat mahdollisuudet tarjouseh- tojen laatimisessa(cid:148) (27). koskevassa menettelyss(cid:228) vertailua Tuomioistuin on siten kehitt(cid:228)nyt n(cid:228)iss(cid:228) kahdessa tuomiossa tarjoajien yhdenvertaisen kohtelun periaat- teen, joka eroaa mahdollisesta kansallisuuteen perus- tuvasta syrjinn(cid:228)st(cid:228) tai muista erotteluperusteista. T(cid:228)m(cid:228)n periaatteen soveltamisesta k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuk- siin ja muihin julkisen ja yksityisen sektorin vastaaviin yhteisty(cid:246)muotoihin (joissa hankintayksik(cid:246)n tulee joka tapauksessa neuvotella useampien ehdokkaiden kanssa) seuraa, ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen my(cid:246)nt(cid:228)j(cid:228) saa valita vapaasti sopimuksen tekomenettelyn ja asettaa vaati- mukset, jotka ehdokkaiden on t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) menettelyn kaikissa eri vaiheissa. Menettelyn tulee olla objektii- vinen ja avoin sek(cid:228) noudattaa alussa vahvistettuja perusvaatimuksia (28). Mik(cid:228)li menettelys(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) menettelys(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ei ole m(cid:228)(cid:228)ritelty, yhdenvertaisuuden periaate edellytt(cid:228)(cid:228) joka tapauksessa, ett(cid:228) ehdokkaiden valinta suoritetaan objektiivisella tavalla. ja tulee pit(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s Perustamissopimuksen vastaisina m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), jotka varaavat julkisia hankintoja koskevat sopimukset yrityksille, joissa valtio tai julkinen sektori on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) asemassa (29) jotka sallivat tarjouspyynt(cid:246)(cid:228) vastaamattomien tai tarjousten sek(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)t, (26) Tuomio 22. 6. 1993, asia C-243/89, Storeb(cid:230)lt, kohta 37. (27) Tuomio 25. 4. 1996, asia C-87/94, Bus Wallons. (28) N(cid:228)in ollen, vaikka sopimusasiakirjoissa esimerkiksi voidaan (ja n(cid:228)in antaa usein onkin monimutkaisissa ehdokkaille mahdollisuus tehd(cid:228) teknisi(cid:228) parannuksia k(cid:228)ytt(cid:246)oikeus- urakan my(cid:246)nt(cid:228)v(cid:228)n hankintaviranomaisen esitt(cid:228)miin ratkaisuihin, ne eiv(cid:228)t voi koskea hankkeen olennaisia vaatimuksia ja ne on rajattava. infrastruktuurihankkeissa) (29) Asia C-3/88, Dataprocessing (edell(cid:228)), kohta 30. avaamisen j(cid:228)lkeen muutettujen tarjousten hyv(cid:228)ksymisen tai vaihtoehtoisten tarjousten hyv(cid:228)ksymisen ilman menettelyn alussa tehty(cid:228) ilmoitusta. Lis(cid:228)ksi alkuper(cid:228)ist(cid:228) hankintaa ei tule muuttaa neuvottelujen seurauksena menettelyn alussa t(cid:228)smennettyjen kriteereiden tai ehtojen osalta. ei hankintaviranomaisten ole mahdollista Joskus m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) tarpeitaan riitt(cid:228)v(cid:228)n tarkoin teknisin termein. T(cid:228)ll(cid:246)in ne hakevat vaihtoehtoisia tarjouksia, joissa tarjottaisiin erilaisia ratkaisuja yleisin termein ilmais- tuun ongelmaan. T(cid:228)llaisissa tapauksissa sopimusasiakir- joissa on kuitenkin terveen ja tehokkaan kilpailun takaamiseksi aina selostettava syrjim(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)ll(cid:228) ja objek- tiivisella tavalla mit(cid:228) ehdokkailta vaaditaan ja eritoten l(cid:228)hestymistapaa koskevat yksityiskohtaiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, joita niiden on noudatettava tarjouksiaan valmistellessaan. N(cid:228)in jokainen tarjoaja tiet(cid:228)(cid:228) etuk(cid:228)teen, ett(cid:228) sill(cid:228) on mahdollisuus esitt(cid:228)(cid:228) erilaisia teknisi(cid:228) ratkaisuja. Ylei- semmin ottaen sopimusasiakirjat eiv(cid:228)t saa sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) edell(cid:228) mainittujen perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten ja periaatteiden vastaisia seikkoja. K(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen my(cid:246)nt(cid:228)j(cid:228)n tarpeet voidaan my(cid:246)s m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) yhteisty(cid:246)ss(cid:228) alan yritysten kanssa, kunhan t(cid:228)h(cid:228)n tekniseen keskusteluun osallistuvat yritykset eiv(cid:228)t saa etua tulevassa tarjouskilpailussa. 2. Avoimuus Komissio toteaa, ett(cid:228) melkein kaikissa j(cid:228)senvaltioissa on s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) tai hallinnollisia k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), joita noudatetaan k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksissa yksityisen ja sektorin vastaavissa yhteisty(cid:246)muodoissa ja joissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)- t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) yksik(cid:246)iden, jotka haluavat antaa taloudellisen toiminnnan hallinnan kolmansille, on julkistettava aikeensa soveltuvien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaisesti varmistaak- seen v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n avoimuutta. julkisen ja Soveltuvien yksityiskohtaisten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen valinta j(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n hankintayksik(cid:246)ille. T(cid:228)m(cid:228) tehd(cid:228)(cid:228)n esimerkiksi julkaise- malla ilmoitus tai ennakkotietoa p(cid:228)iv(cid:228)lehdiss(cid:228), ammat- tilehdiss(cid:228) tai panemalla n(cid:228)kyville sopivia ilmoituksia. IImoituksissa annetaan yleens(cid:228) tiedot, jotka mahdolliset tarjoajat tarvitsevat ratkaistakseen, ovatko ne kiinnos- ja tuneita osallistumaan menettelyyn (esim. valinta- ratkaisuperusteet). Niit(cid:228) ovat my(cid:246)s k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopi- muksen tai yhteisty(cid:246)n kohde sek(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopi- muksen saajalta tai yhteisty(cid:246)kumppanilta odotettujen ty(cid:246)suoritteiden luonne ja laajuus. Komissio katsoo, ett(cid:228) avoimuuden vaatimus on n(cid:228)in t(cid:228)ytetty. C 94/10 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 7. 4. 1999 Komissio muistuttaa my(cid:246)s, ett(cid:228) hankintamenettelyn my(cid:246)hempi(cid:228) vaiheita koskevassa oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n tuomioistuin on vahvistanut, ett(cid:228) avoimuuden periaate on suora seuraus yhdenvertaisen kohtelun periaatteesta, jonka vaikutuksen se pyrkii varmistamaan takaamalla v(cid:228)(cid:228)ristym(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)n kilpailun edellytykset (30). 3. Suhteellisuus Suhteellisuuden periaate kuuluu yhteis(cid:246)oikeuden ylei- siin periaatteisiin (31), ja tuomioistuin viittaa siihen ratkaisuissaan jatkuvasti: periaate soveltuu my(cid:246)s j(cid:228)sen- valtioiden toimintaan niiden soveltaessa yhteis(cid:246)n oi- keutta (32), vaikka niill(cid:228) onkin liikkumavaraa (33). j(cid:228)senvaltion mukaisia (36). tavoittelemien laillisten tavoitteiden jossa suoritus T(cid:228)m(cid:228)n periaatteen soveltaminen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuk- siin ja julkisen ja yksityisen sektorin vastaaviin yhteis- ty(cid:246)muotoihin merkitsee muun muassa sit(cid:228), ett(cid:228) j(cid:228)sen- valtion, tapahtuu, on hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) tekniset eritelm(cid:228)t ja tarkastukset sek(cid:228) toisessa j(cid:228)senval- tiossa vaaditut tutkintotodistukset, todistukset ja p(cid:228)te- vyysvaatimukset sik(cid:228)li kun ne tunnustetaan vastaaviksi kuin j(cid:228)senvaltiossa vaaditut. vastaanottavassa suorituksen valitut edellytt(cid:228)(cid:228), Suhteellisuusperiaate toimenpiteet ovat sek(cid:228) tarpeellisia ett(cid:228) tarkoituksenmu- kaisia suhteessa tavoitteisiin (34). Toimenpiteisiin ryhty- ess(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltion on valittava ne, jotka v(cid:228)hiten h(cid:228)irit- sev(cid:228)t taloudellisen toiminnan harjoittamista (35). kaikki ett(cid:228) Periaatteen soveltamisesta k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksiin ja julkisen ja yksityisen sektorin vastaaviin yhteisty(cid:246)muo- toihin seuraa, ett(cid:228) tarjoajiin kohdistetut vaatimukset eiv(cid:228)t saa ylitt(cid:228)(cid:228) sit(cid:228), mik(cid:228) on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) tavoitteiden saavuttamiseksi, j(cid:228)(cid:228)kin mahdollisuus m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) itse tavoite erityisesti teknisten eritelmien osalta. hankintayksik(cid:246)ille vaikka j(cid:228)senv(cid:228)ltio ei voi ehdokkaita N(cid:228)in ollen esimerkiksi valitessaan vaatia sellaisia teknisi(cid:228), ammatillisia tai suhteessa taloudellisia edellytyksi(cid:228), k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen tai yksityisen sektorin vastaavan yhteisty(cid:246)muodon kohteen kanssa. jotka eiv(cid:228)t ole julkisen ja 4. Vastavuoroinen tunnustaminen Vastavuoroisen tunnustamisen periaate on yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen vahvistama ja sit(cid:228) on t(cid:228)smennetty tava- roiden, henkil(cid:246)iden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta koskevassa runsaassa oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n peri- aatteen mukaan j(cid:228)senvaltion on hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) muiden yhteis(cid:246)maiden taloudellisten toimijoiden toimittamat ja palvelut, kunhan ne ovat vastaanottavan tuotteet (30) Kuten yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on todennut: (cid:148)v(cid:228)(cid:228)ristym(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)n kilpailun j(cid:228)rjestelm(cid:228) voi toteutua vain, jos eri toimijoiden yht(cid:228)l(cid:228)iset mahdollisuudet taataan(cid:148). (31) Tuomio 11. 7. 1989, asia C-265/87, Schr(cid:228)der, kohta 21. (32) Tuomio 27. 10. 1993, asia C-127/92, kohta 27. (33) Tuomio 19. 6. 1980, yhdistetyt C-796/79, Testa et al. , kohta 21. asiat C-41/79, C-121/79 ja (34) Ensimm(cid:228)isen asteen tuomioistuimen tuomio 19. 6. 1997, asia T-260/94, Air Inter SA, kohta 14. N(cid:228)in ollen esimerkiksi j(cid:228)senvaltion, jossa palvelu tuote- taan, on hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) asianomaisen toisessa j(cid:228)senval- tiossa hankkima vastaava ammatillinen, tekninen ja taloudellinen suorituskyky (37). 5. Perustamissopimuksen mukaiset poikkeukset tarjoamisen ja Sijoittautumisvapauden vapauden rajoittamista ei voida sallia muutoin kun silloin, kun se on oikeutettua perustamissopimuksen 55 ja 56 artiklan perusteella. palvelujen Erityisesti 55 artiklan osalta (jossa sallitaan sijoittautu- misvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden rajoit- liittyy joka taminen toiminnassa, julkisen vallan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n) yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on useaan otteeseen painottanut (38), ett(cid:228) (cid:148)Sijoittautumis- vapautta koskevan perustavaa laatua olevan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n poikkeuksena perustamissopimuksen 55 artiklaa on tilap(cid:228)isesti edes (36) T(cid:228)m(cid:228) periaate johtuu sijoittautumisvapautta ja palvelujen tarjoa- misen vapautta koskevasta oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) (erityisesti tuomioissa Vlassopoulou (7. 5. 1991, asia C-340/89) ja Dennemayer (25. 7. 1991, asia C-76/90). Ensimm(cid:228)isess(cid:228) tuomiossa yhteis(cid:246)jen tuomioistuin totesi, ett(cid:228) (cid:148)vaikka kansallisia p(cid:228)tevyysedellytyksi(cid:228) sovellettaisiin ilman kansallisuuteen perustuvaa syrjint(cid:228)(cid:228), ne voivat vaikuttaa perustamissopimuksen 52 artiklassa muiden j(cid:228)senvaltioiden kansa- lalaisille taatun sijoittautumisvapauden k(cid:228)ytt(cid:228)mist(cid:228) rajoittavalla tavalla. N(cid:228)in voi olla, jos kyseisiss(cid:228) kansallisissa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) ei oteta huomioon asianomaisen toisessa j(cid:228)senvaltiossa jo hankkimia tietoja ja taitoja(cid:148). Tuomioissa Dennemayer tuomioistuin t(cid:228)smensi erityi- sesti, ett(cid:228) (cid:148)j(cid:228)senvaltio ei voi alistaa palvelujen tarjoamista alueellaan noudattamaan kaikkia laitokselta vaadittuja edellytyksi(cid:228) ja n(cid:228)in riist(cid:228)(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n vaikutusta perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksilt(cid:228), joiden tarkoituksena on nimenomaan taata palvelujen vapaa tarjoa- minen(cid:148). Asiassa Webb (asia C-279/80, 17. 12. 1981) tuomioistuin lis(cid:228)si, ett(cid:228) palvelujen vapaa tarjoaminen edellytt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) (cid:148)(. ) palve- luja vastaanottava valtio (. ) ottaa huomioon ne perustelut ja takuut, jotka tarjoaja on jo esitt(cid:228)nyt toimintansa harjoittamiseksi siin(cid:228) j(cid:228)senvaltiossa, johon h(cid:228)n on sijoittautunut(cid:148). (37) Teknist(cid:228) harmonisointia koskevien direktiivien soveltamisen ohella vastavuoroista tunnustamista koskevien sopimuksen soveltaminen voi olla osoitus yritysten tason vastaavuudesta vapaaehtoisissa laadunvarmistusj(cid:228)rjestelmiss(cid:228). (35) Ks. esim. yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen tuomio 17. 5. 1984 asiassa (38) Ks. erityisesti tuomio 15. 3. 1988, asia C-147/86, Komissio v. C-15/83, Denkavit Nederland. Kreikan tasavalta. 7. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 94/11 joita j(cid:228)senvaltiot tulkittava siten, ett(cid:228) sen soveltamisala rajoittuu siihen, mik(cid:228) on ehdottoman v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) niiden etujen turvaamiseksi, t(cid:228)m(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksen perusteella voivat suojella(cid:148). T(cid:228)llainen poikkeus on rajoi- tettava 52 ja 59 artiklassa tarkoitettuun toimintaan, johon itsess(cid:228)(cid:228)n liittyy suora ja erityinen osallistuminen julkisen vallan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n (39). Palvelujen vapaan tarjoamisen yhteydess(cid:228) vastaan- ottavan j(cid:228)senvaltion on lis(cid:228)ksi tarkistettava, ett(cid:228) turvat- tava etu ei ole turvattu niiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten perusteella, joita ehdokkaan on noudatettava siin(cid:228) j(cid:228)senvaltiossa, jossa h(cid:228)n tavallisesti harjoittaa toimintaansa. 6. Yksityishenkil(cid:246)iden oikeuksien turvaaminen N(cid:228)in ollen 55 artiklassa oleva poikkeus on rajoitettava joissa k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen saaja tai tapauksiin, yhteisty(cid:246)kumppani osallistuu suoraan ja erityisesti julkisen vallan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. joka on suoritettu velvoitteen tai Toiminta, lain m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)m(cid:228)n yksinoikeuden nojalla tai jonka kansalliset viranomaiset ovat m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)neet julkiseksi palveluksi, ei kuulu automaatisesti t(cid:228)m(cid:228)n poikkeuksen piiriin (40). On totta, ett(cid:228) julkisten viranomaisten siirt(cid:228)m(cid:228) toiminta on periaattessa yleishy(cid:246)dyllist(cid:228), muuta t(cid:228)m(cid:228) ei kuitenkaan merkitse sit(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) toiminta liittyisi v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) julkisen vallan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. Yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on esimerkiksi hyl(cid:228)nnyt 55 artiklan mukaista poikkeusta koskevan hakemuksen seuraavanlaisten toteamuksien perusteella: (cid:151) julkinen valta valvoi edelleen siirretty(cid:228) toimintaa ja sill(cid:228) oli k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n keinot taata sen vastuulla olevien etujen turvaaminen (41), (cid:151) siirretty toiminta oli luonteeltaan teknist(cid:228) ja siksi muuta kuin julkisen vallan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n kuuluvaa toimintaa (42). Suhteellisuusperiaate edellytt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) kaikki 52 ja 59 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyjen vapauksien harjoittamista rajoit- tavat toimenpiteiden on oltava sek(cid:228) v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) ett(cid:228) tavoitteisiin n(cid:228)hden (43). T(cid:228)m(cid:228) tarkoituksenmukaisia merkitsee erityisesti sit(cid:228), ett(cid:228) tavoitteiden toteutumisen takaavien toimenpiteiden valinnassa j(cid:228)senvaltion on asetettava etusijalle, ne, jotka aiheuttavat v(cid:228)hiten esteit(cid:228) n(cid:228)iden vapauksien toteuttamiselle (44). (39) Tuomio 21. 6. 1974, asia C-2/74, Reyners. (40) Julkisasiamies Mischon johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset edell(cid:228) mainitussa asiassa C-3/88, Dataprocessing, edell(cid:228). (41) Tuomio 15. 3. 1988, asia C-147/86, edell(cid:228). (42) Asiat C-3/88 ja C-272/91, Dataprocessing ja Lottomatica, edell(cid:228). (43) Asia T-260/94, Air Inter SA, edell(cid:228). Tuomioistuin esimerkiksi hylk(cid:228)si yleiseen j(cid:228)rjestykseen liittyv(cid:228)n poikkeushakemuksen, koska se ei ollut riitt(cid:228)v(cid:228)sti perusteltu ja koska tavoitteen saavuttaminen voitiin turvata ilman, ett(cid:228) oli tarpeen rajoittaa sijoittatusmisvapa- utta ja palvelujen tarjoamisen vapautta (ks. edell(cid:228) mainittu tuomioas iassa 3/88, Dataprocessing, kohta 15). (44) Tuomio 28. 3. 1996, asia C-272/94, Guiot/Climatec. perusvapauksia Perustamissopimuksen koskevassa vakiintuneessa oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)jen tuomi- oistuin on todennut, ja hylk(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset on perusteltava ja vastaanottajien on voitava hakea niihin muutosta oikeusteitse (45). ett(cid:228) kielt(cid:228)v(cid:228)t N(cid:228)it(cid:228) vaatimuksia sovelletaan yleisesti, sill(cid:228) kuten yhtei- s(cid:246)jen tuomijoistuin on t(cid:228)sment(cid:228)nyt, ne johtuvat kaikille j(cid:228)senvaltioille yhteisist(cid:228) perustuslaillisista perinteist(cid:228) ja ne ihmisoikeus- yleissopimuksella (46). vakiinnutettu Euroopan on Ne ovat t(cid:228)st(cid:228) l(cid:228)htien my(cid:246)s sovellettavissa yksityshenki- l(cid:246)ihin, jotka katsovat tulleensa syrjityiksi t(cid:228)ss(cid:228) tiedo- nannossa tarkoitettua k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimusta my(cid:246)nnet- t(cid:228)ess(cid:228) tai yhteisty(cid:246)kumppania valittaessa. 2. 2. Direktiivin 93/37/ETY k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoita koskeva j(cid:228)rjestelm(cid:228) Komissio pit(cid:228)(cid:228) hy(cid:246)dyllisen(cid:228) muistuttaa, ett(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset ja periaatteet, jotka se on selv(cid:228)sti ilmaissut palveluhankintoja koskevien k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimusten ja vastaavien julkisen ja yksityisen sektorin yhteisty(cid:246)muotojen osalta, ovat sovel- tuvin osin sovellettavissa k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoihin. Se, ett(cid:228) direktiiviss(cid:228) 93/37/ETY ei m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeus- urakoille kuin julkistamista koskevia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), ei merkitse kuitenkaan siit(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t olisivat ainoat niit(cid:228) koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t. Koska k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakat ovat valtion toimia, joiden kohteena on taloudellinen toiminta, ne kuuluvat my(cid:246)s perustamissopimuksen 52(cid:150)66 artiklan ja edell(cid:228) mainittujen periaatteiden piiriin. K(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoihin, eiv(cid:228)t 93/37/ETY s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) kynnysarvoa, perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ja periaatteita. direktiiviss(cid:228) sovelletaan samoja jotka ylit(cid:228) a) Alkuvaihe: k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saaja 1. Julkistamista ja avoimuutta koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t Hankintaviranomaisten on j(cid:228)rjestett(cid:228)v(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oi- keusurakoiden tarjouskilpailu my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228) Euroopan tasolla julkaisemalla Euroopan yhteis(cid:246)jen koskeva virallisessa ilmoitus direktiiviss(cid:228) 93/37/ETY vahvistetun mallin mukaisesti (47). k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakkaa lehdess(cid:228) (45) Tuomio 7. 5. 1991, asia C-340/89, Vlassopoulou, kohta 22. (46) Tuomio 15. 10. 1987, asia 22/86, Heylens, kohta 14. (47) Jotta direktiivin tavoite tehokkaan kilpailun takaamisesta julkisten hankintojen alalla tulisi saavutettua, hankintayksik(cid:246)iden tulee julkistaa jokaisen hakintasopimuken ehdot soveltuvalla tavalla (ks. Tuomio 20. 9. 1988, asia C-31/87, Beentjes, kohta 21). C 94/12 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 7. 4. 1999 Er(cid:228)s komission kohtaamista ongelmista koskee k(cid:228)yt- t(cid:246)oikeusurakoiden my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) oikeushenkil(cid:246)ille. Jotkut j(cid:228)senvaltiot n(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t katsoneen, ett(cid:228) direk- tiivin koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset eiv(cid:228)t koskisi julkisyhteis(cid:246)n ja julkisoike- udellisen oikeushenkil(cid:246)n v(cid:228)lisi(cid:228) sopimuksia. 93/37/ETY k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoita koskevaan hakemukseen on liitett(cid:228)v(cid:228) t(cid:228)ydellinen luet- telo n(cid:228)ist(cid:228) yrityksist(cid:228) ja ett(cid:228) luetteloa on muutettava, jos yritysten v(cid:228)liset suhteet my(cid:246)hemmin muuttuvat. Koska luettelo on t(cid:228)ydellinen, k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saaja ei voi perustella rakennusurakan my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) yrityk- jotka ei ole edell(cid:228) mainitussa luettelossa, sill(cid:228), selle, ett(cid:228) julkistamista koskevia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ei voida soveltaa. k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoita N(cid:228)in ollen direktiiviss(cid:228) 93/37/ETY s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) kaikkien julkisia koskevien sopimusten my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228) on j(cid:228)rjestett(cid:228)v(cid:228) tarjous- kilpailu, oli mahdollinen urakan saaja sitten yksi- tyinen tai julkinen. Direktiivin 93/37/ETY 3 artiklan 3 kohdassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n sit(cid:228) paitsi nimenomaisesti, ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saaja voi itse olla direktiiviss(cid:228) tarkoitettu hankintaviranomainen, mik(cid:228) merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)llainen suhde on alistettava alkuvaiheessa tarjouskilpailuun saman direktiivin 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 2. Menettelytyypin valinta yhden direktiiviss(cid:228) mainituista K(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoissa hankintayksikk(cid:246) voi vapaasti kolmesta valita kuitenkin hankintamenettelytavasta, edell(cid:228) mainittuja perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ja periaatteita. noudattaen b) J(cid:228)lkivaihe: sopimuspuolen tekem(cid:228)t sopimukset (48) koskevat Direktiiviss(cid:228) 93/37/ETY on m(cid:228)(cid:228)ritelty tiettyj(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), jotka julkisen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saajan tekemi(cid:228) sopimuksia arvoltaan v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 5 000 000 ecua vastaavien urakoiden osalta. S(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t vaihtelevat kuitenkin k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saajan tyypin mukaan. Jos k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saaja on itse direktiivin tarkoit- tama hankintaviranomainen, n(cid:228)iden urakoiden toteutta- mista koskevat sopimukset on teht(cid:228)v(cid:228) kaikkia direktii- viss(cid:228) olevia julkisia rakennusurakoita koskevia s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)ksi(cid:228) t(cid:228)ysin noudattaen. Jollei k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saaja itse ole hankintaviran- omainen, direktiiviss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n ainoastaan tiettyjen julkistamista koskevien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen noudattamista. N(cid:228)it(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ei sovelleta, jos k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saaja tekee rakennusurakoita direktiiviss(cid:228) tarkoitettujen sidossuhteessa olevien yritysten kanssa. k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakkaa Direktiiviss(cid:228) sopimuksia s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, koskevia ett(cid:228) (48) T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on huomattava, ett(cid:228) direktiiviin 3 artiklan 2 kohdan mukaan hankintayksikk(cid:246) voi vaatia, ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusu- rakan saaja teett(cid:228)(cid:228) tietyn v(cid:228)himm(cid:228)isprosenttiosuuden urakoiden kokonaisarvosta kolmansilla osapuolilla. Hankintayksikk(cid:246) voi my(cid:246)s pyyt(cid:228)(cid:228) ilmoittamaan itse k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoita koskevissa tarjouksissaan t(cid:228)m(cid:228)n v(cid:228)himm(cid:228)isosuuden. tarjoajia K(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksen teht(cid:228)v(cid:228) yhteis(cid:246)n tasolla tiett(cid:228)v(cid:228)ksi aikeensa my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) rakennus- urakka kolmannelle, vaikka urakan saaja ei olisikaan itse direktiiviss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritelty hankintayksikk(cid:246). saajan aina on K(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saajan on noudatettava kaikkia direktiivin 93/37/ETY s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). Komissio katsoo, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltio rikkoo direktiivin 93/37/ETY s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)ksi(cid:228), kun toimeksiannon saaja k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) sidossuhteessa olevaa v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228)yrityst(cid:228) toteuttaakseen rakennusurakan kolmansilla yrityksill(cid:228) ilman tarjouspyynt(cid:246)(cid:228). c) Muutoksenhakua koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t kyseess(cid:228) Jos 89/665/ETY muutoksenhakua ovat voimassa (49). k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakka, koskevat on direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset Komissio muistuttua my(cid:246)s direktiivin 89/665/ETY 2 artiklan 7 kohdan vaatimuksesta, jonka mukaan (cid:148)J(cid:228)sen- valtioiden on varmistettava, ett(cid:228) muutoksenhakumenet- telyst(cid:228) vastaavien elinten p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset voidaan panna t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n tehokkaasti. (cid:148) T(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa sit(cid:228), ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden on pid(cid:228)tt(cid:228)ydyt- t(cid:228)v(cid:228) kaikista sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:228) ja menettelyj(cid:228) koskevista toimen- piteist(cid:228), jotka voisivat haitata t(cid:228)ll(cid:228) direktiivill(cid:228) perustet- tujen j(cid:228)rjestelyjen hy(cid:246)dyllist(cid:228) vaikutusta. ett(cid:228) asiassa C-433/93, Komissio/Saksa, (49) T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on muistutettava, ett(cid:228) julkisasiamies Elmer on todennut yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n mukaan (ks. asiassa C-31/87 Beentjes 20. 9. 1988 annettu tuomio ja asiassa C-103/88 Constanzo 22. 6. 1989 annettu tuomio) (cid:148)julkisia hankintoja koskevissa direktii- veiss(cid:228) annetaan yksityisille oikeuksia, joihin n(cid:228)m(cid:228) voivat vedota tietyin edellytyksin suoraan kansallisissa tuomioistuimissa viran- omaisia vastaan(cid:148). toteaa my(cid:246)s, ett(cid:228) direktiiviss(cid:228) 89/665/ETY ei ole tarkoitus rajoittaa edelt(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) yksityisille annettuja oikeuksia julkista valtaa vastaan. Direktiivill(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)in vastoin vahvistamaan (cid:148)niin kansallisia kuin yhteis(cid:246)n tasolla suoritettuja j(cid:228)rjestelyj(cid:228). , varsinkin siin(cid:228) vaiheessa, jolloin virheellisi(cid:228) menettelyj(cid:228) direktiivin 89/665/ETY johdanto-osan toinen kappale). Julkisasiamies oikaista(cid:148) voidaan (ks. 7. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 94/13 Edell(cid:228) mainittujen velvoitteiden lis(cid:228)ksi n(cid:228)it(cid:228) julkisia hankintoja koskee direktiivin 93/37/ETY 8 artiklan velvoite ilmoittaa perustelut, mik(cid:228) merkitsee sit(cid:228), ett(cid:228) hankintaviranomaisen on perusteltava ratkaisunsa 15 p(cid:228)iv(cid:228)n kuluessa sek(cid:228) direktiiviss(cid:228) 89/665/ETY s(cid:228)(cid:228)detyt muutoksenhakukeinot. 2. 4. K(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimukset peruspalvelusektorilla Direktiivi 93/38/ETY vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alojen hankinnoista ei sis(cid:228)ll(cid:228) erityism(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)yksi(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksista rakennusurakoiden tai palvelujen osalta. Niihin julkisia palveluhankintoja koskevien k(cid:228)ytt(cid:246)oi- keussopimusten saajiin, jotka ovat direktiiveiss(cid:228) tarkoi- tettuja hankintaviranomaisia, sovelletaan direktiivien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) niiden toteuttaessa k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksien liittyvi(cid:228) hankintamenettellyj(cid:228). 2. 3. K(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoiden ja palveluhankintoja koske- vien k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimusten rajaaminen t(cid:228)m(cid:228)ntyyppisest(cid:228) Koska direktiiviss(cid:228) 93/37/ETY s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n erityisj(cid:228)rjestel- joka koskee k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan my(cid:246)nt(cid:228)misess(cid:228) m(cid:228)st(cid:228), noudatettavaa menettely(cid:228), on tarpeen m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) milloin on k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimuksesta, kyse erityisesti jos kyseess(cid:228) on my(cid:246)s palvelujen tuottamista sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228) yhdistetty sopimus. N(cid:228)in on k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) yleens(cid:228) aina, koska julkisen k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan saaja suorittaa usein palvelua k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)lle toteuttamaansa rakennusurakaan perustuen. Komissiolle ratkaiseva peruste on tiet(cid:228)(cid:228), onko sopimuk- sessa kyse rakennusurakan toteuttamisesta k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusu- rakan antajan lukuun. Jos sopimuksen kohteena on rakennusurakan tai rakennus- t(cid:246)iden toteuttaminen ja jos rakennettujen hy(cid:246)dykkeiden on tarkoitus j(cid:228)(cid:228)d(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakan my(cid:246)nt(cid:228)j(cid:228)n k(cid:228)yt- ett(cid:228) direktiiviss(cid:228) 93/37/ETY t(cid:246)(cid:246)n, komissio katsoo, s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) on sovellettava edellytt(cid:228)en, ett(cid:228) direktiivin soveltamisen kynnysarvo (5 000 000 ecua vastaava arvo kansallisessa valuutassa) saavutetaan, vaikka urakkaan liittyisikin palvelujen tuottamista. Se, ett(cid:228) raken- nusty(cid:246)n tai rakennusurakan toteuttaa kolmas osapuoli, ei muuta sopimuksen luonnetta. N(cid:228)in on my(cid:246)s, jos k(cid:228)ytt(cid:246)- oikeusurakan saaja ei voi itse toteuttaa rakennusurakkaa tai rakennust(cid:246)it(cid:228): sopimuksen kohde pysyy samana. Sen sijaan k(cid:228)ytt(cid:246)oikeutta koskeva sopimus, johon ei liity rakennust(cid:246)iden toteuttamista tai joka koskee ainoastaan olemassa olevan rakennuskohteen hy(cid:246)dynt(cid:228)mist(cid:228), on palveluhankintoja koskeva k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimus, koska rakennusurakan toteuttamista ei tapahdu. K(cid:228)ytt(cid:246)oikeusurakoiden ohessa palveluhankintoja koskevia sopimuksia tai palveluhankintoja koskevia k(cid:228)ytt(cid:246)oikeus- sopimuksia voidaan tehd(cid:228) toiminnasta, joka t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oikeuden, rakennuskohteen, hy(cid:246)dynt(cid:228)- mist(cid:228), mutta on siit(cid:228) erill(cid:228)(cid:228)n. N(cid:228)in ollen moottoritien ravintolapalveluista palveluhankintoja voidaan joka on erill(cid:228)(cid:228)n moottori- koskeva k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimus, tien rakentamista tai hallintaa koskevasta k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusura- kasta. erityisesti tehd(cid:228) toimi erityisesti Komissio muistuttaa ensinn(cid:228)kin, ett(cid:228) kun j(cid:228)senvaltio tai muu julkinen yhteis(cid:246), jollakin joka ei peruspalvelusektorin direktiivin 93/38/ETY kattamista aloista, my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) taloudellista toimintaa koskevan k(cid:228)ytt(cid:246)- oikeussopimuksen, joka koskee taloudellista toimintaa jollakin direktiivin kattamista aloista, t(cid:228)m(cid:228) kuuluu perus- tamissopimuksen periaatteiden soveltamisalaan mik(cid:228)li kysymyksess(cid:228) on palveluja koskeva k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimus, ja sek(cid:228) perustamissopimuksen ett(cid:228) rakennusurakkadirek- tiivin 93/37/ETY soveltamisalaan mik(cid:228)li kysymyksess(cid:228) on rakennusurakkaa koskeva k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimus (50). direktiivin 93/38/ETY kattamilla Peruspalvelusektorin aloilla toimivan yksik(cid:246)n my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)t k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopi- mukset eiv(cid:228)t eroa viranomaisten my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)oike- ussopimuksista soveltuvuuden perustamissopimuksen osalta. (50) Perustamissopimuksen 74(cid:150)84 artiklojen perusteella yhteis(cid:246) on s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)nyt palvelujen vapaasta liikkuvuudesta joillakin kuljetusaloilla, mutta ei kuitenkaan kaikilla, eik(cid:228) etenk(cid:228)(cid:228)n suurimmalla osalla maantieliikenteen aloja. Maantieliikenteen osalta j(cid:228)senvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisille on jonkin verran liikkumavaraa vali- tessaan toimijoita, joille yksinoikeuksia my(cid:246)nnett(cid:228)(cid:228)n maantieliiken- teen kuljetuspalvelujen suorittamista varten ja/tai joille maksetaan palvelujen suorittamisesta t(cid:228)ll(cid:228) alalla. T(cid:228)st(cid:228) huolimatta asetus (ETY) N:o 1191/69 (kuten muutettu asetuk- sealla (ETY) N:o 1893/91) ja asetus (ETY) N:o 1107/70 muodos- tavat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, joiden perusteella suoritetaan korvauksia (jotka ovat itse asiassa valtion tukia) maantieliikenteen palvelujen suorittami- sesta. Joidenkin teht(cid:228)vien suorittamisesta voidaan maksaa korva- usta ainoastaan mik(cid:228)li ne perustuvat julkista palvelua koskevaan sopimukseen palvelun suorittajan ja julkisen viranomaisen v(cid:228)lill(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) vaatimukset soveltuvat vastaavasti palvelujen suorittamiseen silloin kun palvelu sis(cid:228)ltyy julkista rakennusrurakkaa koskevaan k(cid:228)ytt(cid:246)oikeusopimukseen maantieliikenteen alalla, ja silloin kun kysymyksess(cid:228) on tavarahankintasopimus, joka koskee sek(cid:228) tava- roita ett(cid:228) palveluja. Vaikka viranomaisilla ei ole velvollisuutta soveltaa direktiivin 92/50/ETY ja 93/38/ETY yksityiskohtaisia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) palveluja koske- vien k(cid:228)ytt(cid:246)oikeussopimusten my(cid:246)nt(cid:228)misess(cid:228), yleiset yhdenvertaista kohtelua, avoimuutta, suhteellisuuta, vastavuoroista tunnustamista ja yksityshenkil(cid:246)n oikeuksien turvaamista koskevat periaatteet, jotka on esitelty kappaleessa 2. 1, soveltuvat kun viranomainen valitsee soveltuvan palvelunsuorittajan. Lis(cid:228)ksi, matkustajaliiken- nett(cid:228) maanteill(cid:228) harjoittavilla on oikeus vapaaseen sijoittautumi- seen yhteis(cid:246)ss(cid:228). Soveltuvan liikennepalvelun edellytysten ja palvelun takaamisen edellytysten ymm(cid:228)rt(cid:228)minen on huomattavasti lis(cid:228)(cid:228)ntynyt asetuksen (ETY) N:o 1191/69 my(cid:246)t(cid:228). Kaikista n(cid:228)ist(cid:228) syist(cid:228) komissio katsoo, ett(cid:228) asetus tulisi saattaa ajan tasalle mm. yksinoikeuksien suhteel- lisuuden t(cid:228)sment(cid:228)miseksi ja julkisia palveluja koskevien sopimusten k(cid:228)yt(cid:246)n laajentamiseksi


title: Komisijas Regula (EK) Nr. 729/1999 (1999. gada 7. aprīlis), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 659/97, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 2200/96 piemērošanai intervences pasākumiem augļu un dārzeņu nozarē

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
fruit
fruit vegetable
market intervention
marketing standard
vegetable

formats: html pdf print

text: 03/25. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 103 31999R0729 8. 4. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 93/11 KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 729/1999 (1999. gada 7. aprīlis), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 659/97, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 2200/96 piemērošanai intervences pasākumiem augļu un dārzeņu nozarē EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1996. gada 28. oktobra Regulu (EK) Nr. 2200/96 par augļu un dārzeņu tirgus kopīgo organizā- ciju (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2520/97 (2), un jo īpaši tās 48. pantu, izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1490/98 (4), tā kā Komisijas Regulā (EK) Nr. 659/97 (3), kurā jaunākie grozī- jumi ir noteikti sīki izstrādāti noteikumi Regulas (EK) Nr. 2200/96 piemērošanai intervences pasākumiem augļu un dārzeņu nozarē; tā kā datiem attiecībā uz intervences pasākumu piemērošanu, kuri dalībvalstīm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/97 9. panta 2. punktu ir jānosūta Komisijai, jānodrošina, lai Komisija ievē- rotu Regulas (EK) Nr. 2200/96 44. panta 4. punkta prasības; tā kā tādēļ drīkst vienkāršot Regulas (EK) Nr. 659/97 IV pieli- kumu; tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2200/96 15. panta 3. punkta izmantot Kopienas b) apakšpunktu darbības fondus drīkst izņemšanas kompensācijas piemaksai, taču šādi noteiktā piemaksa, kas pievienota Kopienas izņemšanas kompensācijai, nedrīkst pārsniegt maksimālo atpirkšanas cenu apjomu, ko 1995. /96. tirdzniecības gadā piemēro saskaņā ar 16. panta 3. punkta a) apakšpunktu, 16. a un 16. b pantu un 18. panta 1. punkta a) apakšpunkta pirmo ievilkumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 1035/72 (5), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komi- sijas Regulu (EK) Nr. 1363/95 (6); tā kā 1995. /96. tirdzniecības gadā netika noteikta atpirkšanas cena melonēm un arbūziem, jo saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1035/72 netika veikta šo divu produktu izņemšana; (1) OV L 297, 21. 11. 1996. , 1. lpp. (2) OV L 346, 17. 12. 1997. , 41. lpp. (3) OV L 100, 17. 4. 1997. , 22. lpp. (4) OV L 196, 14. 7. 1998. , 7. lpp. (5) OV L 118, 20. 5. 1972. , 1. lpp. (6) OV L 132, 16. 6. 1995. , 8. lpp. tā kā konsekvences labad noteikumos, kurus piemēro dažāda- ir jāparedz piemaksa Kopienas jiem augļiem un dārzeņiem, izņemšanas (EK) paredzēta Regulas kas kompensācijai, Nr. 2200/96 15. panta 3. punkta b) apakšpunktā, kurai piemēro maksimumu, kuru dalībvalstis, piemērojot šo notei- kumu melonēm un arbūziem, nedrīkst pārsniegt; tā kā šajā sakarā maksimālā piemaksa melonēm un arbūziem būtu jāno- saka tā, lai attiecība starp šo maksimumu un Kopienas izņemšanas kompensāciju melonēm un arbūziem būtu nomi- nālvērtība attiecībā pret citiem augļiem un dārzeņiem, kuri pretendē uz intervences pasākumiem; tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Svaigu augļu un dārzeņu nozares vadības komitejas atzinumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regulu (EK) Nr. 659/97 groza šādi: 1. Regulas IV pielikumu aizstāj ar šeit minētā I pielikuma tekstu. 2. Regulas II pielikuma abas rindas novieto VIII pielikuma tabulas beigās. 2. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Tā ir piemērojama no 1999. gada 1. aprīļa. 104 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/25. sēj. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1999. gada 7. aprīlī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz FISCHLER 03/25. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 105 I PIELIKUMS “IV PIELIKUMS ZIŅOJUMS PAR STĀVOKLI INTERVENCES DARBĪBU JOMĀ Informācija, kas dalībvalstīm katra tirdzniecības gada beigās saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/97 9. panta 2. punktu jānosūta Komisijai 1. Par katru Regulas (EK) Nr. 2200/96 II pielikumā minēto produktu un par katru no pārējiem attiecīgajiem produk- tiem: a) kopējais daudzums, kas nav realizēts (tonnās); b) summas, ko samaksājušas dalībvalstis (eiro vai valsts valūtā) un kas sadalītas atbilstoši Kopienas izņemšanas kompensācijai, piemaksas Kopienas izņemšanas kompensācijai un izņemšanas kompensācija produktiem, kas nav uzskaitīti II pielikumā. 2. Par katru II pielikumā minēto produktu un pēc Komisijas lūguma par dažiem produktiem, kas nav uzskaitīti II pieli- kumā, bet no kuriem attiecīgajā tirdzniecības gadā vai kādā agrākā tirdzniecības gadā ir izņemti nozīmīgi daudzumi: a) ikmēneša daudzumu sadalījums, kas nav realizēts (tonnās); b) daudzumu sadalījums, kas nav realizēts (tonnās), pēc izmantojuma saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/97 30. pantu; c) daudzumu sadalījums, kas nav realizēts (tonnās), pa šķirnēm un/vai tirdzniecības tipiem. 3. Kopsavilkuma tabula par daudzumiem, kuri pārdoti un kuri nav realizēti (tonnās), pa atzītām ražotāju organizācijām un pa produktiem (produkti, kas uzskaitīti II pielikumā, un vajadzības gadījumā produkti, kas nav uzskaitīti II pieli- kumā). II PIELIKUMS “Melones Arbūzi Nepie- mēro Nepie- mēro Nepie- mēro Nepie- mēro Nepie- mēro Nepie- mēro 4,20 4,20 4,20 4,20 2,70 2,70 2,70 2,70”


title: WRITTEN QUESTION No. 840/99 by Sören WIBE The performance of the euro

eurovoc_concepts:
economic analysis
euro
exchange rate
financial market
foreign exchange market

formats: html print


title: Regolamento (CE) n. 724/1999 della Commissione del 7 aprile 1999 che fissa i prezzi rappresentativi e gli importi dei dazi addizionali all'importazione per i melassi nel settore dello zucchero

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: 8. 4. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 93/3 REGOLAMENTO (CE) N. 724/1999 DELLA COMMISSIONE del 7 aprile 1999 che fissa i prezzi rappresentativi e gli importi dei dazi addizionali all’importa- zione per i melassi nel settore dello zucchero LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1785/81 del Consiglio, del 30 giugno 1981, relativo all’organizzazione comune dei settore dello zucchero (1), modificato da mercati nel ultimo dal regolamento (CE) n. 1148/98 (2), visto il regolamento (CE) n. 1422/95 della Commissione, del 23 giugno 1995, che stabilisce le modalit(cid:133) d’applica- zione per l’importazione di melassi nel settore dello zucchero e che modifica il regolamento (CEE) n. 785/ 68 (3), in particolare l’articolo 1, paragrafo 2 e l’articolo 3, paragrafo 1, considerando che, ai sensi del regolamento (CE) n. 1422/ 95, il prezzo cif all’importazione di melassi, di seguito stabilito denominato «prezzo rappresentativo», conformemente al regolamento (CEE) n. 785/68 della Commissione (4); che tale prezzo si intende fissato per la qualit(cid:133) tipo definita all’articolo 1 del regolamento citato; viene considerando che il prezzo rappresentativo del melasso (cid:138) calcolato per un determinato luogo di transito di frontiera della Comunit(cid:133), che (cid:138) Amsterdam; che questo prezzo deve essere calcolato in base alle possibilit(cid:133) d’acquisto pi(cid:151) favorevoli sul mercato mondiale stabilite mediante i corsi o i prezzi di tale mercato adeguati in funzione delle eventuali differenze di qualit(cid:133) rispetto alla qualit(cid:133) tipo; che la qualit(cid:133) tipo del melasso (cid:138) stata definita dal regola- mento (CEE) n. 785/68; i prezzi constatati considerando che, per rilevare le possibilit(cid:133) d’acquisto pi(cid:151) favorevoli sul mercato mondiale, occorre tener conto di tutte le informazioni le offerte fatte sul riguardanti su importanti mercato mondiale, mercati dei paesi terzi e le operazioni di vendita concluse negli scambi internazionali di cui la Commissione abbia avuto conoscenza direttamente o per il tramite degli Stati membri; che all’atto di tale rilevazione, ai sensi dell’arti- colo 7 del regolamento (CEE) n. 785/68, pu(cid:149) essere presa come base una media di pi(cid:151) prezzi, purch(cid:130) possa essere considerata rappresentativa della tendenza effettiva del mercato; considerando che non si tiene conto delle informazioni quando esse non riguardano merce sana, leale e mercan- tile o quando il prezzo indicato nell’offerta riguarda soltanto una quantit(cid:133) limitata non rappresentativa del mercato; che devono essere esclusi anche i prezzi d’offerta che possono essere ritenuti non rappresentativi della tendenza effettiva del mercato; considerando che, per ottenere dati comparabili relativi al melasso della qualit(cid:133) tipo, (cid:138) necessario, secondo la qualit(cid:133) di melasso offerta, aumentare ovvero diminuire i prezzi in funzione dei risultati ottenuti dall’applicazione dell’arti- colo 6 del regolamento (CEE) n. 785/68; considerando che un prezzo rappresentativo pu(cid:149), a titolo eccezionale, essere mantenuto ad un livello invariato per un periodo limitato quando il prezzo d’offerta in base al quale (cid:138) stato stabilito il precedente prezzo rappresentativo non (cid:138) pervenuto a conoscenza della Commissione e quando i prezzi d’offerta disponibili, ritenuti non suffi- cientemente rappresentativi della tendenza effettiva del mercato, determinerebbero modifiche brusche e rilevanti del prezzo rappresentativo; considerando che, qualora esista una differenza tra il prezzo limite per il prodotto in causa e il prezzo rappre- sentativo, occorre fissare dazi addizionali all’importazione alle condizioni previste all’articolo 3 del regolamento (CE) n. 1422/95; che, in caso di sospensione dei dazi all’impor- tazione a norma dell’articolo 5 del regolamento (CE) n. 1422/95, occorre fissare importi specifici per tali dazi; considerando che dall’applicazione delle suddette disposi- zioni risulta che i prezzi rappresentativi e i dazi addizio- nali all’importazione dei prodotti in causa devono essere fissati conformemente all’allegato del presente regola- mento; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per lo zucchero, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I prezzi rappresentativi e i dazi addizionali applicabili all’importazione dei prodotti di cui all’articolo 1 del rego- lamento (CE) n. 1422/95 sono indicati in allegato. (1) GU L 177 dell’1. 7. 1981, pag. 4. (2) GU L 159 del 3. 6. 1998, pag. 38. (3) GU L 141 del 24. 6. 1995, pag. 12. (4) GU L 145 del 27. 6. 1968, pag. 12. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore l’8 aprile 1999. L 93/4 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 8. 4. 1999 Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 7 aprile 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione ALLEGATO al regolamento che fissa i prezzi rappresentativi e gli importi dei dazi addizionali all’importazione per i melassi nel settore dello zucchero Codice NC Importo del prezzo rappresentativo per EUR/100 kg netti del prodotto considerato Importo del dazio addizionale per EUR/100 kg netti del prodotto considerato Importo del dazio all’importazione in ragione di sospensione di cui all’articolo 5 del regolamento (CE) n. 1422/95 per EUR/100 kg netti del prodotto considerato (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 5,84 7,64 0,38 0,00 (cid:190) (cid:190) (1) Fissazione per la qualit(cid:133) tipo definita all’articolo 1 del regolamento (CEE) n. 785/68, modificato. (2) Detto importo si sostituisce, a norma dell’articolo 5 del regolamento (CE) n. 1422/95, al tasso del dazio della tariffa doganale comune fissato per questi prodotti


title: QUESTION ECRITE no 868/99 de Joan VALLVÉ Octroi d'aides dans le cadre du programme Urban et projets urbains à Valence

eurovoc_concepts:
EU programme
Spain
heritage protection
historic site
road services department
town planning
urban renewal

text: C 370/132 Journal officiel des Communautés européennes FR 21. 12. 1999 visant à obtenir des États membres, seuls responsables du maintien de l’ordre public, la correction rapide d’entraves graves à la libre circulation causées par des actions menées par des personnes privées. La Commission suit avec grande attention le déroulement de la présente campagne de commercialisation des fruits et légumes et est déterminée, en cas de nécessité, à utiliser les instruments évoqués ci-dessus afin que les autorités françaises prennent les mesures suffisantes et nécessaires pour garantir le respect du principe de la libre circulation des marchandises, et se conforment ainsi aux obligations qui leur incombent. (1) JO L 337 du 12. 12. 1998. (1999/C 370/182) QUESTION ÉCRITE E-0868/99 posée par Joan Vallvé (ELDR) à la Commission (7 avril 1999) Objet: Octroi d’aides dans le cadre du programme URBAN et projets urbains à Valence L’assemblée municipale de Valence a adopté un plan particulier de protection et de rénovation du quartier de Cabanyal-Canyamelar (village maritime ancien), qui prévoit le prolongement de l’avenue Blasco Ibáñez jusqu’à la mer. Le projet d’urbanisme prévoit la séparation du quartier en deux et la démolition de plus de 1 500 habitations art nouveau. Cet ensemble urbain a été déclaré site historique de la Communauté de Valence. La Commission considère-t-elle que les aides que la municipalité de Valence reçoit au titre du programme URBAN sont compatibles avec le plan envisagé pour réaliser cette rénovation, peu respectueuse du tissu urbain de l’un des quartiers le plus symboliques de Valence? Réponse donnée par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (30 avril 1999) Dans le cadre du programme «URBAN-España» pour la période 1994-1999, la Commission cofinance, à Valencia, le projet «Revitalizacion del barrio de Velluters» dans le centre historique «Ciutat Vella». Ledit projet vise au développement intégré du quartier par la mise en œuvre d’actions concernant l’amélioration des infrastructures et de l’environnement, le développement du tissu économique et la dotation d’équipe- ments sociaux et de formation. le plan urbanistique évoqué par l’Honorable Sur base des informations dont dispose la Commission, Parlementaire, «Plan especial de protection y reforma interior del barrio de Carbanyal-Canyamelar», est une action tout à fait différente, tant dans sa localisation que dans son contenu, de celle concernée par le projet URBAN. (1999/C 370/183) QUESTION ÉCRITE E-0869/99 posée par Honório Novo (GUE/NGL) à la Commission (7 avril 1999) Objet: Baisse des revenus des pêcheurs dans la région autonome de Madère La grave diminution des ressources en thon dont pâtit la région autonome de Madère depuis août 1998 a des conséquences sociales très négatives pour les communautés locales qui vivent de la pêche. En effet, la rareté des stocks de cette espèce migratrice handicape gravement l’économie locale et prive de moyens de subsistance la plupart des familles résidant dans cette région autonome (dans les communes de Caniçal et de Machico par exemple), qui se trouve déjà par nature particulièrement affaiblie sur le plan social et dépourvue d’autres possibilités sur le plan de l’emploi. La situation est à ce point dramatique qu’elle mérite toute l’attention de la Commission