title: Sklep Izvršnega Odbora z dne 28. aprila 1999 o dokončnih različicah Skupnega priročnika in Skupnih konzularnih navodil (SCH/Com-ex (99)13)

eurovoc_concepts:
EU visa policy
accession to an agreement
third country

text: 282 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 41999D0013 22. 9. 2000 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 239/317 SKLEP IZVRŠNEGA ODBORA z dne 28. aprila 1999 o dokončnih različicah Skupnega priročnika in Skupnih konzularnih navodil (SCH/Com-ex (99)13) IZVRŠNI ODBOR JE ob upoštevanju člena 132 Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma, ob upoštevanju na eni strani členov 3, 5, 6, 7, 8, 11, 12, 17, 18 in 25 te konvencije ter njenih členov 9 in 17 na drugi strani, ker je v interesu vseh schengenskih držav, da se nadaljuje usklajevanje politike o izdajanju vizumov v okviru njihove skupne politike o prostem pretoku oseb, zato da se prepreči morebitne negativne posledice glede priseljevanja in notranje varnosti, v želji, da bi izhajale iz pozitivnih izkušenj, ki so jih imele pri uporabi Skupnih konzularnih navodil, in da bi v prihodnje usklajevale postopek za izdajo vizumov, ob spoštovanju načela solidarnosti med schengenskimi državami, SKLENIL: I. 1. Popravljena različica Skupnih konzularnih navodil (Dodatek 1 (*)) in priloge ter 2. popravljena različica Skupnega priročnika (Dodatek 2 (**)) in priloge so sprejete. Pri sestavi teh različic so bila upoštevana naslednja dopolnila: dopolnila k prilogam 1, 2, 3, 5, 7, 10, 12 in 15 Skupnih konzularnih navodil in pripadajoče priloge 5, 5A, 14B, 10, 6B, 6C in 14A Skupnega priročnika. II. Dokumenti, ki se nanašajo na predhodne različice Skupnih konzularnih navodil, Skupnega priročnika in prilog k tem dokumentom ter so navedeni v Prilogi 3, prenehajo veljati v trenutku, ko bodo sprejete popravljene različice. III. Dokument, ki se nanaša na zastopanje drugih držav pri izdaji vizumov, je priložen v Dodatku 4, v vednost (***). IV. Sklep začne veljati z dnem sprejetja. Luxembourg, 28. aprila 1999 Predsednik C. H. SCHAPPER Priloge 5, 9 in 10 so zaupni dokumenti. Glej SCH/Com-ex (98)17. (*) (**) Zaupni dokument. Glej SCH/Com-ex (98)17. (***) Dokument SCH/II (95) 16, rev. 19, neobjavljen. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 283 Dodatek I SKUPNA KONZULARNA NAVODILA ZA DIPLOMATSKO-KONZULARNA PREDSTAVNIŠTVA VSEBINA I. Splošne določbe 1. Območje veljavnosti 2. Opredelitv pojmov in vrste vizumov 2. 1 Enotni vizum 2. 1. 1 Letališki tranzitni vizum 2. 1. 2 Tranzitni vizum 2. 1. 3 Vizum za kratkoročno prebivanje ali potovalni vizum: vizum za večkratni vstop 2. 1. 4 Skupinski vizum 2. 2 Dolgoročni vizum 2. 3 Vizum z ozemeljsko omejeno veljavnostjo 2. 4 Vizum, ki ga izda organ mejne kontrole II. Pristojna diplomatsko-konzularna predstavništva 1. Določitev pristojne države 1. 1 Država, ki je pristojna za obravnavanje vloge za izdajo vizuma 1. 2 Država, ki zastopa pristojno državo pri obravnavanju vloge za izdajo vizuma 2. Vloge za izdajo vizumov, za katere je potrebno predhodno posvetovanje z nacionalnim centralnim orga- nom ali organom druge ali drugih pogodbenic v skladu s členom 17(2) 2. 1 Predhodno posvetovanje z nacionalnim centralnim organom 2. 2 Predhodno posvetovanje z nacionalnim centralnim organom druge pogodbenice ali drugih pogod- benic 2. 3 Postopek predhodnega posvetovanja pri zastopanju 3. Vloga za izdajo vizuma, ki jo vloži oseba brez stalnega prebivališča v državi 4. Pooblastilo za izdajo enotnega vizuma III. Začetek postopka za obravnavanje vlog 1. Obrazec vloge za izdajo vizuma — število obrazcev 2. Dokumenti, ki jih je treba priložiti vlogi za izdajo vizuma 3. Dokazila o zagotovljenih sredstvih za vrnitev in sredstvih za preživljanje 4. Osebni razgovor s prosilcem IV. Pravna podlaga 284 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 V. Obravnavanje vlog in postopek odločanja Osnovna merila za preveritev vlog 1. Obravnavanje vlog za izdajo vizuma 1. 1 Postopek preverjanja vloge za izdajo vizuma 1. 2 Postopek preverjanja istovetnosti prosilca 1. 3 Postopek preverjanja potne listine 1. 4 Postopek preverjanja drugih dokazil, ki jih je treba predložiti vlogi: — dokazila o namenu potovanja — dokazila o prevoznih sredstvih in vrnitvi — dokazila o sredstvih za preživljanje — dokazila o nastanitvi — drugi potrebni dokumenti 1. 5 Preverjanje zaupanja vrednosti prosilca 2. Postopek odločanja o vlogi za izdajo vizuma 2. 1 Izbira vrste vizuma in število vstopov 2. 2 Odgovornost organa, ki primer obravnava 2. 3 Poseben postopek v primeru predhodnega posvetovanja z nacionalnimi centralnimi organi druge pogodbenice (a) Postopek (b) Posredovanje vlog nacionalnemu centralnemu organu (c) Posredovanje podatkov nacionalnim centralnim organom (d) Posredovanje vlog med nacionalnimi centralnimi organi (e) Rok za odgovor: vloga za podaljšanje vizuma (f) Odločitev, sprejeta na podlagi rezultatov predhodnega posvetovanja (g) Posredovanje posebnih dokumentov 2. 4 Zavrnitev obravnavanja vloge ali izdaje vizuma 3. Vizum z ozemeljsko omejeno veljavnostjo VI. Izpolnjevanje vizumske nalepke 1. Rubrika za splošne podatke (RUBRIKA 8) 1. 1 Polje „VELJA ZA“ 1. 2 Polje „OD … DO“ 1. 3 Polje „ŠTEVILO VSTOPOV“ 1. 4 Polje „TRAJANJE PREBIVANJA … DNI“ 1. 5 Polje „IZDANO V …, DNE …“ 1. 6 Polje „ŠTEVILKA POTNEGA LISTA“ 1. 7 Polje „VRSTA VIZUMA“ 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 285 2. 3. 4. Rubrika za vnos posebnih navedb posameznih držav („OPOMBE“) (Rubrika 9) Rubrika za žig diplomatsko-konzularnega predstavništva, ki je vizum izdal (Rubrika 4) Strojno čitljivo polje (Rubrika 5) 5. Druga pomembna navodila za izpolnjevanje vizumske nalepke 5. 1 Podpis na vizumu 5. 2 Razveljavitev že izpolnjenega vizuma 5. 3 Vnos vizumske nalepke v potni list 5. 4 Potni listi in druge potne listine, v katere se lahko vpiše enotni vizum VII. Upravljanje in organizacija 1. Organizacijska sestava vizumskega oddelka 2. Dokumentacija in arhiviranje obrazcev vlog 3. 4. Seznam vizumov Takse za izdajanje vizumov VIII. Konzularno sodelovanje na lokalni ravni 1. 2. Pregled konzularnega sodelovanja na lokalni ravni Preprečevanje večkratne vložitve vloge za izdajo vizuma ali ponovne vložitve vloge, ki je bila pred kratkim zavrnjena 3. Ocena prosilčeve vrednosti zaupanja 4. Izmenjava statističnih podatkov 286 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 PRILOGE K SKUPNIM KONZULARNIM NAVODILOM O VIZUMIH 1. — Skupen seznam držav, katerih državljani potrebujejo vizum za vse schengenske države — Ažuriran seznam držav, katerih državljani ne potrebujejo vizuma za nobeno od schengenskih držav — Ažuriran seznam držav, katerih državljani potrebujejo vizum le za nekatere schengenske države 2. 3. Predpisi o ureditvi gibanja imetnikov diplomatskihali službenih potnih listov in imetnikov prepustnic, ki jih svojim uslužbencem izdajajo nekatere mednarodne organizacije Seznam držav, katerih državljani potrebujejo letališki tranzitni vizum, kar velja tudi za imetnike potnih listin, ki jih izdajajo te države 4. Seznam dokumentov, ki omogočajo vstop brez vizuma 5. Seznam primerov, v katerih je potrebno predhodno posvetovanje na podlagi člena 17(2) pred izdajo vizuma 6. Seznam častnih konzulov, ki so v izjemnih primerih in začasno pristojni za izdajanje enotnih vizumov 7. Priporočljive vsote za prestop meje, ki jih vsako leto določijo nacionalni centralni organi 8. Enotna vizumska nalepka ter podatki o tehničnih in varnostnih značilnostih 9. Podatki, ki jih posamezna država po potrebi vpiše v rubriko „Opombe“ 10. Navodila za izpolnjevanje strojno čitljivega polja 11. Merila za potne listine, v katere se lahko vpiše vizum 12. Takse (v evrih) za izdajanje enotnih vizumov 13. Navodila za izpolnjevanje vizumskih nalepk 14. Načela in postopki za obveščanje pogodbenic ob izdajanju vizumov z ozemeljsko omejeno veljavnostjo, ob razveljavitvi, odpravi in omejitvi veljavnosti enotnega vizuma ter ob izdajanju nacionalnih dovoljenj za prebivanje 15. Vzorec usklajenega obrazca za dokazovanje vabila, garantne izjave ali izjave o sprejemu na prebivanje, ki so ga sestavile pogodbenice 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 287 SKUPNA KONZULARNA NAVODILA za diplomatsko-konzularna predstavništva pogodbenic Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma POGOJI ZA IZDAJO ENOTNEGA IN NA DRŽAVNEM OZEMLJU VSEH POGODBENIC VELJAVNEGA VIZUMA I. SPLOŠNE DOLOČBE 1. Območje veljavnosti Za obravnavanje vlog za izdajo vizuma za prebivanje do treh mesecev, vključno z vlogami za izdajo tranzitnega vizuma, ki velja na državnem ozemlju vseh pogodbenic (*), veljajo naslednja skupna navodila, ki temeljijo na določbah poglavja 3 (oddelkov 1 in 2) Konvencije o izvajanju Schengenskega sporazuma z dne 14. junija 1985 med vladami držav Gospodarske unije Beneluksa, Zvezne republike Nemčije in Francoske republike o postopni odpravi mejne kontrole na skupnih mejah (v nadaljnjem besedilu „Konvencija“), ki je bila podpisana v Schengnu 19. junija 1990 in h kateri so pristopile Italijanska republika, Kraljevina Španija, Portugalska republika, Helenska republika in Republika Avstrija. Za vizum z daljšo veljavnostjo od treh mesecev veljajo določbe nacionalnih postopkov, njegova veljavnost pa je omejena samo na ozemlje države, ki ga je izdala. Vendar pa tak vizum imetniku omogoča potovanje prek ozemlja drugih pogodbenic, da bi lahko vstopil na ozemlje pogodbenice, ki je vizum izdala, razen kadar imetnik ne izpolnjuje pogojev za vstop, opredeljenih v členu 5(1)(a), (d) in (e), ali ker je vpisan na seznamu razpisov ukrepov države, prek katere potuje. 2. Opredelitev pojmov in vrste vizumov 2. 1 Enotni vizum Enotni vizum je dovoljenje ali sklep, ki ga pogodbenica v obliki nalepkevnese v potni list, potno listino ali drug dokument, na podlagi katerega je imetniku dovoljen prestop meje. Tujcem, državljanom tretje države, ki potrebujejo vizum, omogoča, da na zunanji meji pogodbenice, ki je izdala vizum, ali na meji druge pogodbenice glede na vrsto vizuma zaprosijo za tranzit ali prebivanje, če so hkrati izpolnjeni drugi pogoji o tranzitu ali drugi vstopni pogoji. Dejstvo, da imetnik poseduje enotni vizum, ne zagotavlja, da bi lahko samodejno vstopil v državo. 2. 1. 1 Letališki tranzitni vizum Letališki tranzitni vizum tujcu, ki tak vizum potrebuje, omogoča, da med vmesnim postankom mednarodnega leta ali med prestopom z enega dela mednarodnega leta na drugega prečka mednarodno tranzitno območje na letališčih, ne daje pa mu pravice, da bi dejansko vstopil na ozemlje pogodbenice. Vloga po tem vizumu je izjema pri splošno priznani pravici, da tujci, državljani tretje države lahko prestopajo omenjeno območje brez vizuma. Letališki tranzitni vizum morajo imeti državljani držav, ki so navedene na seznamu v Prilogi 3, in osebe, ki sicer niso državljani teh držav, vendar so imetniki potnih listin, ki so jih izdali organi teh držav. Izjeme pri letaliških tranzitnih vizumih so navedene v oddelku III Priloge 3. (*) V skladu s členom 138 Konvencije te določbe veljajo samo na evropskem državnem ozemlju Francoske republike ter Kraljevine Nizozemske. 288 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 2. 1. 2 Tranzitni vizum Tranzitni vizum omogoča tujcu, ki potuje med tretjimi državami, da potuje prek ozemlja pogodbenic. Vizum omogoča imetniku, da praviloma enkrat ali dvakrat, izjemoma tudi večkrat, potuje prek ozemlja pogodbenic, pri čemer tranzit ne sme trajati več kakor pet dni. 2. 1. 3 Vizum za kratkoročno prebivanje ali potovalni vizum: vizum za večkratni vstop Ta vizum omogoča tujcu, ki namerava vstopiti na ozemlje pogodbenice, neprekinjeno prebivanje ali več zaporednih prebivanj, katerih trajanje ne sme preseči treh mesecev v naslednjih šestih mesecih, šteto od dneva prvega vstopa, če se ne namerava priseliti v državo. Praviloma se lahko tak vizum izda za enkratni ali večkratni vstop v pogodbenico. Tujcu, državljanju tretje države, ki pogosto potuje v eno ali več schengenskih držav, na primer zaradi poslovnih obiskov, se lahko izda vizum za kratkoročno prebivanje za več zaporednih prebivanj, vendar trajanje le-teh ne sme preseči treh mesecev v naslednjih šestih mesecih. Ta vizum za večkratni vstop lahko velja eno leto in izjemoma za nekatere kategorije oseb več kakor eno leto (glej V 2, 2. 1). 2. 1. 4 Skupinski vizum Skupinski vizum je tranzitni vizum ali vizum, ki velja največ trideset dni in ki se — razen če ni drugače določeno z nacionalno zakonodajo — vpiše v skupinski potni list, izdan skupini tujcev, državljanom tretje države. Skupina tujcev, državljanov tretje države mora obstajati, še preden je bila sprejeta odločitev o potovanju, njeni člani pa ob vstopu na ozemlje pogodbenice, med prebivanjem na njenem ozemlju in ob izstopu z njenega ozemlja stalno potujejo kot zaključena skupina. Skupinski vizum se izda skupinam, ki štejejo najmanj 5 in največ 50 oseb. Oseba, ki vodi skupino, mora imeti individualni potni list in po potrebi tudi individualni vizum. 2. 2 Dolgoročni vizum Za prebivanje, daljše od treh mesecev, mora tujec imeti nacionalni vizum, ki ga izda ena od pogodbenic v skladu z nacionalno zakonodajo. Vendar pa se ta vizum šteje kot enotni tranzitni vizum, ki omogoča imetniku, da potuje prek ozemlja pogodbenice, ki je izdala vizum, pri čemer tranzit ni daljši od petih dni od dneva prvega vstopa, imetnik mora izpolnjevati pogoje za vstop, njegovo ime pa ni navedeno na nacionalnem seznamu razpisov ukrepov pogodbenice ali pogodbenic, prek ozemlja katerih namerava potovati (glejPrilogo 4). 2. 3 Vizum z ozemeljsko omejeno veljavnostjo Vizum z ozemeljsko omejeno veljavnostjo se v izjemnih primerih vpiše v potni list ali v drug dokument, ki imetniku omogoča prestop meje in velja samo za ozemlje ene ali več pogodbenic, pri čemer imetnik vstopi in izstopi prek ozemlja te ali teh pogodbenic (glej V 3). 2. 4 Vizum ki ga izda organ mejne kontrole (*) (*) V izjemnih primerih lahko vizum za kratkoročno prebivanje in tranzitni vizum izda organ mejne kontrole v skladu s pogoji, opredeljenimi v peti točki drugega dela Skupnega priročnika o zunanjih mejah. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 289 II. PRISTOJNA DIPLOMATSKO-KONZULARNA PREDSTAVNIŠTVA Tujci, državljani tretje države, ki potrebujejo vizum (glej Prilogo 1) in nameravajo vstopiti na ozemlje ene od pogodbenic, vložijo vlogo za izdajo vizuma na oddelku za vizume na pristojnem diplomatsko-konzularnem predstavništvu. 1. Določitev pristojne države 1. 1 Država, ki je pristojna za obravnavanje vlog za izdajo vizuma Za obravnavanje vlog za izdajo vizuma za kratkoročno prebivanje ali enotnega tranzitnega vizuma so pristojni: (a) — Pogodbenica, na ozemlju katere je edini ali glavni cilj potovanja. Pogodbenica, ki je država tranzita, se v nobenem primeru ne sme šteti kot glavna ciljna država. Diplomatsko-konzularno predstavništvo, pri katerem je vložena vloga za izdajo vizuma, obravnava vsak primer posebej in odloči, katera pogodbenica je ciljna država. Pri presoji upošteva vse okoliščine, predvsem pa namen potovanja, pot in dolžino prebivanja ali prebivanj. Pri presoji vseh dejstev se diplomatsko-konzularno predstavništvo opira zlasti na dokazila, ki jih predloži prosilec. — Diplomatsko-konzularno predstavništvo mora zlasti podrobno preučiti glavni razlog ali namen potovanja, ko je eden ali več ciljev neposredna posledica oziroma dopolnilo drugega cilja. — Če cilj potovanja ni neposredna posledica oziroma dopolnilo nekega drugega cilja, je treba posvetiti posebno pozornost prebivanju, ki traja najdlje; če vsa prebivanja trajajo enako dolgo, je odločilni dejavnik prvi cilj. (b) — Pogodbenica prvega vstopa, ko pogodbenice ni mogoče določiti kot glavnega cilja potovanja. Pogodbenica prvega vstopa je država, katere zunanje meje prosilec prestopi, da bi vstopil na schengensko območje potem, ko so bili njegovi dokumenti že preverjeni. — Če prosilec v pogodbenici prvega vstopa ne potrebuje vizuma, pogodbenici ni treba izdati vizuma, razen če izda vizum prostovoljno in s privolitvijo prosilca; pristojnost pa se prenese na prvo ciljno pogodbenico ali tranzitno pogodbenico, kjer je vizum potreben. — Obravnavanje vlog za izdajo vizuma in izdaja vizumov z ozemeljsko omejeno veljavnostjo (ta je omejena na ozemlje ene pogodbenice ali na ozemlje držav Beneluksa) je v pristojnosti ustrezne pogodbenice ali pogodbenic. 1. 2 Država, ki zastopa pristojno državo pri obravnavanju vloge za izdajo vizuma (a) Če v državi ni diplomatsko-konzularnega predstavništva države, ki je sicer pristojno za obravnavanje vloge za izdajo vizuma, lahko enotni vizum izda diplomatsko-konzularno predstavništvo pogodbenice, ki zastopa interese pristojne države. Vizum se v imenu pogodbenice, ki jo zastopa, izda na podlagi njene predhodne odobritve in na podlagi 290 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 predhodnega posvetovanja z nacionalnimi centralnimi organi, kjer je to potrebno. Če je v državi diplomatsko-konzularno predstavništvo ene od držav Beneluksa, le-to po uradni dolžnosti zastopa druge države Beneluksa. (b) Če je diplomatsko-konzularno predstavništvo pristojne države v glavnem mestu, vendar ne na območju države, kjer tam za diplomatsko-konzularno predstavništvo ene ali več drugih pogodbenic, lahko v izjemnih primerih in samo v državah, katerih površina je zelo velika, vizum izda druga pogodbenica, ki zastopa državo, pristojno za izdajo vizuma, če je bil med tema pogodbenicama sklenjen poseben sporazum o zastopanju in če je to v skladu z določbami tega sporazuma. izdajo vizuma vložena, je bila je pa vloga (c) V skladu z določbami iz (a) in (b) pa je v vseh primerih prepuščeno prosilcu za vizum, da se odloči, ali bo vlogo za izdajo vizuma vložil na diplomatsko-konzularno predstavništvo, ki zastopa pristojno državo, ali pa na diplomatsko-konzularno predstavništvo pristojne države. (d) Podskupina za vizume pripravi pregled sklenjenih dogovorov o zastopanju in jih redno obnavlja. (e) V skladu s členom 30(1)(a) Konvencije se postopek izdajanja schengenskih vizumov v tretjih državah, kjer nekatere schengenske države nimajo zastopstva, izvaja po naslednjih načelih: — Določbe o zastopanju se uporabljajo pri obravnavanju vlog za enotni letališki tranzitni vizum, tranzitni vizum in vizum za kratkoročno prebivanje, ki se izda v skladu s Konvencijo in v skladu s Skupnimi konzularnimi navodili. Država, ki zastopa drugo državo, se zavezuje, da bo uporabljala določbe Skupnih konzularnih navodil z enako prizadevnostjo in prav tako ažurno, kakor to počne pri izdajanju lastnih vizumov iste vrste z enako časovno veljavnostjo. — Razen če ni v dvostranskem sporazumu izrecno določeno drugače, določbe o zastopanju ne veljajo za vizume, ki se izdajo zaradi opravljanja pridobitne dejavnosti ali zaradi dejavnosti, ki zahteva predhodno dovoljenje države, kjer naj bi se ta dejavnost opravljala. Prosilec se mora obrniti na akreditirano konzularno predstavništvo države, v kateri bo to dejavnost opravljal. — Schengenske države niso dolžne zagotoviti zastopanja glede izdaje vizumov v vsaki od tretjih držav. Lahko sklenejo, da je treba v nekaterih tretjih državah vlogo za izdajo vizuma ali za izdajo posebne vrste vizuma predložiti stalnemu diplomatsko-konzularnemu predstavništvu države, ki je glavni cilj potovanja. — Za presojo, ali pri obravnavanju vloge za izdajo vizuma obstaja nevarnost ilegalnih migracij, so odgovorna izključno diplomatsko-konzularna predstavništva. — Zastopana država prevzame pristojnost za obravnavanje prošnje za azil, ki jo vložijo imetniki vizumov, ki jih je izdala država zastopnica v imenu zastopane države, kar je jasno razvidno iz zaznamka na vizumu. — V izjemnih primerih se lahko na podlagi dvostranskega sporazuma določi, da mora država zastopnica vlogo za izdajo vizuma, ki jo vložijo nekatere kategorije tujcev, državljanov tretje države predložiti v obravnavo organom zastopane države, v kateri je glavni cilj potovanja, ali jo poslati stalnemu konzularnemu predstavništvu države. Določiti je treba v pisni obliki, za katere kategorije tujcev, državljanov tretje države ta določba velja (po potrebi za vsako diplomatsko konzularno predstavništvo posebej). Šteje se, da je bil vizum izdan na podlagi pooblastila zastopane države v skladu s členom 30(1)(a) Konvencije. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 291 — Na podlagi sprejetih presoj posameznih držav glede prošenj za azil, ki so jih v določenem obdobju vložili imetniki vizuma, izdanega pri predstavništvu v okviru zastopanja, in na podlagi drugih podatkov v zvezi z izdajo vizumov se dvostranski sporazumi sčasoma lahko dopolnijo. Lahko se doseže tudi sporazum o opustitvi ureditve o zastopanju pri nekaterih predstavništvih. — Določbe o zastopanju veljajo samo za območje izdaje vizumov. Tujce, državljane tretje države, ki jim ni mogoče odobriti vloge za izdajo vizuma zaradi nezadostnih dokazil o izpolnjevanju ustreznih pogojev, je treba seznaniti z možnostjo, da zaprosijo za vizum pri stalnem diplomatsko-konzularnem predstavništvu države članice, kjer je njihov glavni cilj potovanja. — Izvajanje določb o zastopanju se lahko izboljša z uporabo izpopolnjene računalniške programske opreme, ki diplomatsko-konzularnim predstavništvom, zastopnikom pogodbenic, omogoča, da se brez dodatnega dela posvetujejo z nacionalnimi centralnimi organi držav, ki jih zastopajo. — Pregled predpisov o zastopanju pri izdaji schengenskega vizuma v tretjih državah, kjer niso zastopane vse schengenske države, je priložen temu dokumentu. S spremembami tega pregleda, nastalega na podlagi skupnega dogovora med državami članicami, ki so sodelovale pri dogovoru, je seznanjena centralna skupina. 2. Vloge za izdajo vizuma, za katere je potrebno predhodno posvetovanje z nacionalnim centralnim organom ali organom druge pogodbenice ali drugih pogodbenic v skladu s členom 17(2) 2. 1 Predhodno posvetovanje z nacionalnim centralnim organom Diplomatsko-konzularno predstavništvo, ki obravnava vlogo, si pri svojem nacionalnem centralnem organu pridobi dovoljenje, se z njim posvetuje ali ga vnaprej seznani z odločitvijo, ki jo namerava sprejeti v zvezi z nekim primerom, v skladu z nacionalnimi predpisi in prakso, ki se običajno uporablja v teh primerih, ter z upoštevanjem postopkov in rokov. Primeri, o katerih se je treba predhodno posvetovati z nacionalnim centralnim organom, so navedeni v delu A Priloge 5. 2. 2 Predhodno posvetovanje z nacionalnim centralnim organom druge ali drugih pogodbenic Diplomatsko-konzularno predstavništvo, pri katerem je vložena vloga za izdajo vizuma, mora zaprositi za dovoljenje nacionalni centralni organ, ki nato vlogo pošlje pristojnim centralnim organom druge ali drugih pogodbenic (glej del V, 2, 2. 3). Dokler Izvršni odbor ne odobri dokončnega seznama primerov, pri katerih se je treba predhodno posvetovati s centralnimi organi, se uporablja seznam, ki je priložen tem Skupnim konzularnim navodilom (glej Prilogo 5B). 2. 3 Postopek predhodnega posvetovanja pri zastopanju (a) Ko državljani držav, ki so navedene v Prilogi 5C, zaprosijo za izdajo vizuma na veleposlaništvu ali konzularnem predstavništvu schengenske države, ki zastopa drugo schengensko državo, se je treba posvetovati z zastopano državo. (b) Izmenjani podatki o vlogah za izdajo vizuma ustrezajo podatkom, ki se trenutno izmenjujejo v okviru predhodnih posvetovanj v skladu s Prilogo 5B. Obrazec mora obvezno vsebovati polje, kjer se vpiše opomba v zvezi z ozemljem zastopane države. (c) Za časovne roke, njihovo podaljšanje in način odgovora veljajo sedanje določbe Skupnih konzularnih navodil. (d) Posvetovanje vodi zastopana država v skladu s Prilogo 5B. 292 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 3. Prošnja za izdajo vizuma, ki jo vloži oseba brez stalnega prebivališča v državi Če prosilec prosi za izdajo vizuma v državi, v kateri nima svojega prebivališča, in če pri tem obstajajo dvomi glede pravih prosilčevih namenov (zlasti če obstaja nevarnost, da gre za ilegalne migracije), se lahko vizum izda šele po predhodnem posvetovanju z diplomatsko-konzularnim in/ali z njenimi nacionalnimi predstavništvom države, v kateri centralnimi organi. ima prosilec prebivališče, 4. Pooblastilo za izdajo enotnega vizuma Razen izjem, navedenih v Prilogi 6, so za izdajanje enotnega vizuma pristojna samo diplomatsko-konzularna predstavništva pogodbenic. III. ZAČETEK POSTOPKA ZA OBRAVNAVANJE VLOG 1. Obrazec vloge za izdajo vizuma — število obrazcev Tujci morajo izpolniti obrazec za izdajo enotnega vizuma. Tujec mora izpolniti vsaj en izvod obrazca za izdajo enotnega vizuma, ki se potem lahko uporablja tudi pri predhodnem posvetovanju z nacionalnimi centralnimi organi. Pogodbenice lahko zahtevajo tudi več izvodov obrazca, če tako zahtevajo nacionalni upravni postopki. 2. Dokumenti, ki jih je treba priložiti vlogi za izdajo vizuma Tujec mora vlogi za izdajo vizuma priložiti naslednje dokumente: (a) veljavno potno listino, v katero se lahko vpiše vizum (glej Prilogo 11), (b) po potrebi dokumentacijo, s katero dokaže namen in okoliščine načrtovanega prebivanja. Če podatki, ki jih zbere diplomatsko-konzularno predstavništvo, zadostujejo kot dokaz o vrednosti zaupanja tujca, državljana tretje države lahko uslužbenci, pristojni za izdajo vizuma, oprostijo prosilca predložitve navedenih dokazil. 3. Dokazila o zagotovljenih sredstvih za vrnitev in sredstvih za preživljanje Tujec, državljan tretje države mora diplomatsko-konzularnemu predstavništvu, pri katerem je vložil vlogo za izdajo vizuma, predložiti dokazila, iz katerih je razvidno, da razpolaga z zadostnimi sredstvi za preživljanje in za vrnitev. 4. Osebni pogovor s prosilcem Pristojni organ od prosilca praviloma zahteva, da se osebno oglasi in ustno utemelji razloge za svojo vlogo, zlasti, kadar obstaja upravičen dvom o dejanskem vzroku potovanja prosilca ali njegovi pripravljenosti, da se vrne v državo, iz katere je pripotoval. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 293 Ta zahteva se lahko opusti, če je prosilec poznan ali če je diplomatsko-konzularno predstavništvo preveč oddaljeno od prosilčevega prebivališča, pri čemer ne sme biti nikakršnega dvoma o vrednosti zaupanja prosilca. To velja tudi za večje skupine, za katere jamči znana in zaupanja vredna organizacija. IV. PRAVNA PODLAGA Enotni vizum se lahko izda samo, če so izpolnjeni pogoji za vstop, navedeni v členih 15 in 5 Konvencije. Ti členi pa so: Člen 15 Načeloma se lahko vizumi iz člena 10 izdajo samo, če tujec izpolnjuje pogoje za vstop, določene v členu 5(1)(a), (c), (d) in (e). Člen 5 Za bivanje, ki ni daljše od treh mesecev, se lahko dovoli vstop na ozemlje pogodbenic tujcu, ki 1. izpolnjuje naslednje pogoje: (a) ima veljavno listino ali listine za prehod meje, ki jih opredeli Izvršni odbor; (b) ima veljaven vizum, če se ta zahteva; (c) na zahtevo pokaže dokumente, ki pojasnjuje namen in pogoje nameravanega bivanja, in ima zadostna sredstva za preživljanje v času nameravanega bivanja in za povratek v izvorno državo ali za tranzit v tretjo državo, v katero bo dejansko tudi lahko vstopil, ali ima možnost zakonito pridobiti taka sredstva; (d) ni oseba, za katero je razpisan ukrep zavrnitve vstopa; (e) ne pomeni nevarnosti za javni red, nacionalno varnost ali mednarodne odnose katere koli pogodbenice. 2. Tujcu, ki ne izpolnjuje vseh zgornjih pogojev, se ne dovoli vstop na ozemlje pogodbenic, razen če pogodbenica meni, da je potrebna izjema od tega načela iz humanitarnih razlogov, zaradi nacionalnega interesa ali zaradi mednarodnih obveznosti. V takih primerih se dovoljenje za vstop omeji na ozemlje zadevne države pogodbenice, ki mora o tem obvestiti druge pogodbenice. To ne izključuje uporabe posebnih določb o pravici do azila ali določb iz člena 18. Vizum z ozemeljsko omejeno veljavnostjo se izda na podlagi pogojev, opredeljenih v členih 11(2), 14(1) in 16 v zvezi s členom 5(2) (glej V, 3). Člen 11(2) Odstavek 1 ne preprečuje pogodbenici, da v zadevnem obdobju pol leta po potrebi izda nov vizum, 2. katerega veljavnost je omejena samo na njeno ozemlje. 294 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 Člen 14(1) 1. Vizuma ni mogoče vpisati v potno listino, če potna listina v kateri od pogodbenic ne velja. Če potna listina velja samo v eni ali samo v nekaterih pogodbenicah, je vpisani vizum omejen samo na to pogodbenico ali pogodbenice. Člen 16 Če pogodbenica meni, da je potrebna izjema od načela iz člena 15 glede katerega od pogojev iz člena 5(2) in izda vizum tujcu, ki ne izpolnjuje vseh pogojev za vstop iz člena 5(1), je veljavnost tega vizuma omejena na ozemlje te pogodbenice, ki mora o tem obvestiti druge pogodbenice. V. OBRAVNAVANJE VLOG IN POSTOPEK ODLOČANJA Diplomatsko-konzularno predstavništvo najprej preveri predložene dokumente (1) in na njihovi podlagi sprejme odločitev o vlogi za izdajo vizuma (2). Osnovna merila za preveritev vloge Najpomembnejša vprašanja, ki jih je treba upoštevati pri obravnavanju vlog za izdajo vizuma, so: varnost pogodbenic Schengenskega sporazuma, preprečevanje ilegalnih migracij in drugi vidiki, povezani z mednarodnimi odnosi. Pri posamezni državi je lahko eno od vprašanj pomembnejše od preostalih, vendar pa je vedno treba upoštevati vsa vprašanja. Glede zagotavljanja varnosti je priporočljivo preveriti, ali so bili izvedeni potrebni kontrolni ukrepi, kakršno je poizvedovanje, ali v schengenskem informacijskem sistemu obstajajo podatki o osebah, ki jim je bil zavrnjen vstop v državo, pa tudi predhodno posvetovanje z nacionalnimi centralnimi organi tistih držav, kjer je to potrebno. Za presojo, ali obstaja nevarnost ilegalnih migracij, je odgovorno izključno diplomatsko-konzularno predstavništvo. Pri preverjanju vlog za izdajo vizuma je treba ugotoviti, ali se prosilec namerava priseliti na ozemlje pogodbenic in se tam naseliti na podlagi vizuma, ki je bil izdan iz turističnih, študijskih, poslovnih ali družinskih razlogov, kakor jih je navedel. Zato je pri obravnavanju treba posvetiti posebno pozornost „nevarnim kategorijam“, kakršne so brezposelne osebe in osebe brez stalnih dohodkov. Če se pojavi dokazil, diplomatsko-konzularno predstavništvo zavrne izdajo vizuma. verodostojnosti dokumentov predloženih kakršenkoli dvom o in Nasprotno pa se pri prosilcih, ki so znani kot ugledne osebe in o katerih so bili izmenjani podatki v okviru konzularnega sodelovanja, postopek preverjanja poenostavi. 1. Obravnavanje vloge za izdajo vizuma 1. 1 Postopek preverjanja vloge za izdajo vizuma — Trajanje prebivanja v državi, za katero je prosilec zaprosil, mora biti v skladu z namenom prebivanja. — Obrazec mora biti izpolnjen natančno in razumljivo. Vlogi je treba priložiti fotografijo prosilca, po možnosti mora biti naveden glavni cilj potovanja. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 295 1. 2 Postopek preverjanja istovetnosti prosilca in prav tako je treba preveriti, ali v schengenskem informacijskem sistemu (SIS) obstajajo podatki o zavrnjenem vstopu v državo, ali obstaja še katero drugo tveganje (glede varnosti), ki bi bilo lahko razlog za zavrnitev vizuma, in v zvezi z nezakonitim priseljevanjem tudi, ali je prosilec na predhodnih potovanjih prekoračil dovoljeni čas prebivanja. 1. 3 Postopek preverjanja potne listine — Preverjanje veljavnosti potne listine: listina mora biti popolna, ne sme biti spremenjena, ponarejena ali prenarejena. — Preverjanje ozemeljske veljavnosti potne listine: listina mora veljati za vstop na ozemlje pogodbenic. — Preverjanje časaveljavnosti potne listine: čas veljavnosti potne listine mora biti najmanj tri mesece daljši od veljavnosti vizuma (člen 13(2) Konvencije). — V izjemnih primerih se lahko prosilcu iz humanitarnih razlogov, zaradi nacionalnega interesa ali mednarodnih obveznosti vpiše vizum v potno listino, katere čas veljavnosti je krajši od tistega, ki je določen v prejšnjem odstavku (tri mesece), pri čemer je veljavnost potne listine daljša od veljavnosti vizuma, tako pa je prosilcu omogočena enkratna vrnitev. — Preverjanje trajanja predhodnega prebivanja prosilca na državnem ozemlju pogodbenic. 1. 4 Postopek preverjanja drugih dokazil, ki jih je treba predložiti vlogi Število in vrsta zahtevanih dokazil sta odvisna od morebitnega tveganja glede ilegalnih migracij in od krajevnih okoliščin (na primer konvertibilnost valute) ter se od države do države razlikujeta. Diplomatsko-konzularna predstavništva pogodbenic se lahko sporazumejo o presoji dokazil o praktičnih postopkih, ki jih prilagodijo krajevnim okoliščinam. Treba je predložiti dokazila o namenu potovanja, prometnih sredstvih, vrnitvi, pa tudi o sredstvih za preživljanje in nastanitev: — Dokazila o namenu potovanja so na primer: — zasebno pisno vabilo, — uradno vabilo, — udeležba na skupinskem potovanju. — Dokazila o prevoznih sredstvih in vrnitvi so na primer: — povratna vozovnica, — devizna sredstva za kritje stroškov za gorivo ali avtomobilsko zavarovanje. — Dokazila o sredstvih za preživljanje: Dokazila o sredstvih za preživljanje so lahko: gotovina v konvertibilni valuti, potovalni čeki, čeki, izdani na podlagi deviznega računa, kreditne kartice oziroma kakršenkoli drug način, ki dokazuje, da prosilec razpolaga z deviznimi sredstvi. 296 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 Višina sredstev za preživljanje mora biti sorazmerna s trajanjem prebivanja in namenom potovanja ter z življenjskimi stroški v schengenski državi ali državah, ki jo (jih) bo prosilec obiskal. V ta namen nacionalni centralni organi pogodbenic vsako leto določijo priporočljive vsote, s katerimi naj bi prosilec razpolagal pri prestopu meje (glej prilogo 7) (*). — Dokazila o nastanitvi: Naslednji dokumenti med drugim veljajo kot dokazila o nastanitvi: (a) hotelska rezervacija ali podobna rezervacija; (b) dokumenti, ki dokazujejo, da ima prosilec najemniško pogodbo za stanovanje, ki se glasi na njegovo ime, ali listino o lastništvu premoženja v pogodbenici, ki jo bo obiskal; (c) izjava tujca, državljana tretje države, da bo prebival v zasebnem stanovanju ali drugem zasebnem prenočišču; v takem primeru diplomatsko-konzularno predstavništvo preveri, ali je njegova izjava resnična: — s preverjanjem pri nacionalnih centralnih organih, kadar je to potrebno; — na podlagi potrdila o nastanitvi, ki ga predloži prosilec in ki ga kot enotni obrazec izpolni prosilčev gostitelj, preveri pa pristojni organ pogodbenice v skladu z nacionalnimi predpisi. Vzorec tega enotnega obrazca lahko pripravi Izvršni odbor; — na podlagi uradnega ali javnega potrdila o nastanitvi, ki ga v obliki, skladni z ureditvijo pogodbenice, predloži prosilec, in se preveri, ali je v skladu z nacionalnimi predpisi pogodbenice. Zahteva o predložitvi dokumentov, ki potrjujejo sprejem na prebivanje in so navedeni v prejšnjih dveh odstavkih, ne pomeni dodatnega pogoja za izdajo vizuma. Ti dokumenti so praktičen pripomoček, saj dokazujejo, da je zagotovljeno prebivanje in da so zagotovljena sredstva za preživljanje, kjer je to potrebno. Če pogodbenica uporablja to vrsto dokumenta, morajo biti v njem v vsakem primeru podrobno navedeni ime gostitelja in gosta oziroma gostov, naslov, trajanje in namen prebivanja, možne sorodstvene vezi ter zagotovilo, da gostitelj v državi prebiva zakonito. Potem ko diplomatsko-konzularno predstavništvo izda vizum, v dokument vtisne svoj žig in vnese številko vizuma, da bi tako preprečilo ponovno uporabo dokumenta. Namen preverjanja je preprečiti uporabo lažnih ali ponarejenih vabil ali vabil tujcev, državljanov tretje države, ki v državi bivajo nezakonito ali domnevno nezakonito. Če prosilec lahko dokaže, da razpolaga z zadosti finančnimi sredstvi za kritje stroškov za preživljanje in prebivanje v schengenski državi ali državah, ki jih namerava obiskati, je lahko oproščen predložitve dokazil o prebivanju, ko zaprosi za izdajo enotnega vizuma. (*) Te priporočljive vsote se določijo skladno s predpisi iz 1. dela Skupnega priročnika o izvajanju kontrole na zunanjih mejah 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 297 — Drugi potrebni dokumenti Glede na obravnavani primer je treba predložiti še druge dokumente, na primer: — dokazilo o prebivališču in dokazilo o obstoječih stikih z matično državo; — dovoljenje staršev za mladoletne osebe; — dokazilo o socialnem in poklicnem položaju prosilca. Če nacionalna zakonodaja schengenske države kot dokazilo za vabilo s strani zasebnika ali za službeno potovanje zahteva garantno izjavo oziroma izjavo o sprejemu na prebivanje, se izpolni v ta namen izdelani enotni obrazec. 1. 5 Preverjanje vrednosti zaupanja prosilca Diplomatsko-konzularno predstavništvo v okviru lokalnega konzularnega sodelovanja preveri, ali obstaja kakršenkoli dvom o vrednosti zaupanja prosilca. Pri tem se uporabljajo tudi podatki, ki si jih izmenjujejo, kakor je opredeljeno v poglavju VIII, 3. 2. Postopek odločanja o vlogi za izdajo vizuma 2. 1 Izbira vrste vizuma in število vstopov V skladu s členom 11 je enotni vizum lahko: — vizum, ki velja za enkratni ali večkratni vstop v državo, pri čemer niti enkratno neprekinjeno prebivanje niti skupno trajanje zaporednega prebivanja ne sme preseči treh mesecev v šestih mesecih, šteto od dneva prvega vstopa; — vizum, ki velja eno leto ter omogoča prebivanje do treh mesecev v naslednjih šestih mesecih in večkratne vstope, je lahko izdan osebam, ki predložijo potrebna dokazila, in osebam, ki so za pogodbenice posebnega pomena, izjemoma pa se nekaterim kategorijam oseb lahko izda vizum za večkratni vstop v državo, njegova veljavnost je daljša od enega leta, vendar nedaljša od pet let; — tranzitni vizum, ki imetniku dovoljuje, da enkrat, dvakrat ali izjemoma večkrat potuje prek ozemlja pogodbenic, zato da bi vstopil na državno ozemlje tretje države, če tranzit ni daljši od pet dni, če je vstop na državno ozemlje ciljne tretje države zagotovljen ter če nameravani prehod tudi običajno poteka prek ozemlja pogodbenic. 2. 2 Odgovornost organa, ki primer obravnava Diplomatski predstavnik ali generalni konzul prevzame v celoti in v skladu s svojimi pooblastili na podlagi nacionalne zakonodaje odgovornost za dejanski potek postopka izdaje vizumov na svojih diplomatskih predstavništvih ali konzulatih ter se o tem med seboj posvetujejo. Diplomatsko-konzularno predstavništvo sprejema odločitve na podlagi vseh podatkov, ki so na voljo, in ob upoštevanju konkretnih okoliščin pri posameznih prosilcih. 298 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 2. 3 Poseben postopek v primeru predhodnega posvetovanja z nacionalnimi centralnimi organi drugih pogodbenic Pogodbenice so sprejele odločitev o vzpostavitvi sistema za predhodno posvetovanje s centralnimi organi. Ob prenehanju delovanja tehničnega sistema za predhodno posvetovanje se v skladu z okoliščinami sprejmejo naslednji začasni ukrepi: — število primerov za posvetovanje se omeji na tiste, pri katerih je tako posvetovanje nujno potrebno; — za usmerjanje posvetovanja se na lokalni ravni uporabljajo mreže diplomatsko-konzularnih predstavništev prizadetih pogodbenic; — uporabljajo se mreže diplomatsko-konzularnih predstavništev pogodbenic, ki so — v državi (a), ki je zaprosila za predhodno posvetovanje, in v državi (b), ki je bila zaprošena za posvetovanje; — za sporazumevanje med kontaktnimi mesti se uporabljajo običajna telekomunikacijska sredstva (telefaks, telefon, itd. ); — zaradi varstva skupnih interesov se okrepi nadzor. Kadar prosilci sodijo v kategorije oseb, ki so navedene v Prilogi 5B in pri katerih je potrebno predhodno posvetovanje z nacionalnimi centralnimi organi, tj. z ministrstvom za zunanje zadeve ali z drugim organom (člen 17(2) Konvencije), se vizum izda po postopku, navedenem spodaj. Diplomatsko-konzularno predstavništvo, pri katerem je oseba, ki pripada eni od navedenih kategorij, vložila vlogo za izdajo vizuma, mora najprej preveriti v schengenskem informacijskem sistemu, ali je bila prosilcu izrečena zavrnitev vstopa v državo. Nato izpelje naslednji postopek: (a) Postopek Postopek iz (b) se ne izpelje, če v schengenskem informacijskem sistemu obstaja podatek, da je bil prosilcu izrečen ukrep zavrnitve vstopa v državo. (b) Posredovanje prošenj nacionalnemu centralnemu organu Diplomatsko-konzularno predstavništvo, kamor je vlogo za izdajo vizuma vložila oseba, ki pripada eni od kategorij, pri katerih je potrebno predhodno posvetovanje, tako vlogo takoj pošlje nacionalnemu centralnemu organu. — Če se nacionalni centralni organ odloči zavrniti obravnavano vlogo za izdajo vizuma, za katero je pristojna zaprošena pogodbenica, posvetovalnega postopka ni treba začeti ali ga nadaljevati z nacionalnimi centralnimi organi pogodbenic, ki so posvetovanje zahtevale. — Če nacionalni centralni organ obravnava prošnjo v okviru zastopanja druge pristojne države, pošlje prošnjo nacionalnemu centralnemu organu te države. Če nacionalni centralni organ zastopane države ali nacionalni centralni organ države, ki je zastopana, sklene zavrniti prošnjo za izdajo vizuma in če je tako dogovorjeno v sporazumu o zastopanju, posvetovalnega postopka ni treba začeti ali ga nadaljevati z nacionalnimi centralnimi organi pogodbenic, ki so posvetovanje zahtevale. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 299 (c) Posredovanje podatkov nacionalnim centralnim organom V okviru posvetovanja z nacionalnimi centralnimi organi pošljejo diplomatsko-konzularna predstavništva, kjer je bila vloga za izdajo vizuma vložena, nacionalnemu centralnemu organu naslednje podatke: 1. Naziv diplomatsko-konzularnega predstavništva, kjer je bila vloga za izdajo vizuma vložena. 2. Priimek in ime prosilca, datum in kraj rojstva ter imena staršev prosilca, če so znana. 3. Državljanstvo prosilca in njegova prejšnja državljanstva, če so znana. 4. Vrsta in številka predložene potne listine, datum izdaje in datum zapadlosti. 5. Trajanje in namen načrtovanega potovanja. 6. Predvideni dnevi potovanja. 7. Naslov prebivališča, poklic, naziv delodajalca. 8. Opombe pogodbenic, zlasti glede predhodnih prošenj za izdajo vizuma ali potovanj v države podpisnice. 9. Meja, prek katere namerava prosilec vstopiti na schengensko ozemlje. 10. Drugi priimki prosilca (dekliški priimek ali po potrebi priimek po sklenitvi zakonske zveze, s čimer bi izboljšali možnosti za ugotovitev istovetnosti v skladu z zahtevami nacionalne zakonodaje pogodbenic in v skladu z zahtevami nacionalne zakonodaje države, katere državljan je prosilec). 11. Drugi podatki, za katere diplomatsko-konzularno predstavništvo meni, da so koristni, kakor npr. ime zakonca in otrok, ki potujejo skupaj s prosilcem, podatki o vizumih, ki so bili prosilcu že izdani, in o vlogah za izdajo vizuma za isti cilj potovanja. Ti podatki so razvidni iz obrazca za vlogo za izdajo vizuma in se uporabljajo v zaporedju, v kakršnem so navedeni. Te podatke uporabljajo nacionalni centralni organi pri predhodnem posvetovanju. Pogodbenica, ki vodi posvetovanje, določi način pošiljanja podatkov. Vedno je treba navesti dan in uro, ko so bili podatki poslani, ter čas, ko so jih nacionalni centralni organi prejeli. (d) Posredovanje prošenj med nacionalnimi centralnimi organi Nacionalni centralni organ pogodbenice, katere diplomatsko-konzularno predstavništvo je prejelo vlogo za izdajo vizuma, se posvetuje z nacionalnim centralnim organom ali organi pogodbenice ali pogodbenic, ki je (so) zaprosila(-le) za predhodno posvetovanje. Nacionalni centralni organi so tisti organi, ki jih za opravljanje teh nalog določijo pogodbenice. Po opravljenem preverjanju ti organi pošljejo nacionalnemu centralnemu organu, ki je zaprosil za predhodno posvetovanje, celovito presojo vloge za izdajo vizuma. 300 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 (e) Rok za odgovor: vloga za podaljšanje vizuma Nacionalni centralni organi, ki so zaprošeni za predhodno posvetovanje, morajo nacionalnemu centralnemu organu, ki je zanj zaprosil, odgovoriti v roku sedmih dni. Rok sedmih dni začne teči od trenutka, ko nacionalni centralni organ, ki zaprosi za predhodno posvetovanje, odpošlje zaprosilo za posvetovanje. Če v roku sedmih dni eden od zaprošenih nacionalnih centralnih organov zaprosi za podaljšanje roka, se ta lahko podaljša za nadaljnjih sedem dni. V izjemnih primerih lahko zaprošeni nacionalni centralni organ zaprosi za podaljšanje roka, ki je daljši od sedmih dni, in za to navede razloge. Zaprošeni nacionalni centralni organi morajo v nujnih primerih odgovoriti čim hitreje. Če po poteku prvega roka ali po poteku morebitnega podaljšanega roka nacionalni centralni organ ne prejme odgovora, se šteje, kakor da je vloga odobrena in da se zaprošena pogodbenica ali pogodbenice strinjajo z izdajo vizuma. (f) Odločitev, sprejeta na podlagi rezultatov predhodnega posvetovanja Po poteku prvotnega ali podaljšanega roka lahko nacionalni centralni organ pogodbenice, pri katerem je bila vložena vloga za izdajo vizuma, pooblasti diplomatsko-konzularno predstavništvo, da izda enotni vizum. Če nacionalni centralni organ ne poda izrecne odločitve, lahko diplomatsko-konzularno predstavništvo, pri katerem je bila vložena vloga za izdajo vizuma, izda vizum po poteku 14 dni od dneva, ko je nacionalni centralni organ, ki je vodil predhodno posvetovanje, poslal zaprosilo. svoja centralni diplomatsko-konzularna predstavništva o začetku teka roka za predhodno posvetovanje. organi morajo Posamezni nacionalni obvestiti Kadar nacionalni centralni organ dobi zahtevek za izjemno podaljšanje roka, o tem obvesti diplomatsko-konzularno predstavništvo, pri katerem je bila vloga vložena, ta pa o njej odloča šele potem, ko od svojega nacionalnega centralnega organa prejme jasna navodila. (g) Posredovanje posebnih dokumentov Na zaprosilo konzularnega predstavništva države, ki je bila zaprošena za predhodno posvetovanje, lahko, v izjemnih primerih veleposlaništvo, pri katerem je bila vložena vloga za izdajo vizuma, v skladu s členom 17 Konvencije pošlje obrazec vloge za izdajo vizuma (s prostorom za fotografijo). Ta postopek se uporablja samo v krajih, kjer je diplomatsko-konzularno predstavništvo obeh držav, tj. države prosilke in zaprošene države, in samo glede državljanov, navedenih v Prilogi 5B. Odgovor ali zaprosilo za podaljšanje roka za predhodno posvetovanje se v nobenem primeru ne sme posredovati na lokalni ravni, razen pri predhodnih posvetovanjih, ki v skladu s sedanjimi določbami Priloge 5B Skupnih konzularnih navodil potekajo na lokalni ravni. Za izmenjavo med nacionalnimi centralnimi organi se vedno uporablja posvetovalna mreža. 2. 4 Zavrnitev obravnavanja vloge ali izdaje vizuma Če diplomatsko-konzularno predstavništvo vloge za izdajo vizuma ne obravnava ali jo zavrne, veljajo za postopek in morebitna pravna sredstva nacionalni predpisi posamezne pogodbenice. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 301 Če se vizum zavrne in je v nacionalnem pravu predvideno, da je treba zavrnitev utemeljiti, se za to uporabi naslednje besedilo: „V skladu s členom 15 v zvezi s členom 5 Konvencije z dne 19. junija 1990 se vaša vloga za izdajo vizuma zavrne, ker ne izpolnjujete pogojev iz točk (a), (c), (d) in (e) (označiti ustrezno točko) člena 5(1) navedene konvencije, ki določa … (vstaviti besedilo ustrezne določbe ali določb). “ To besedilo je po potrebi mogoče dopolniti s podrobnejšimi podatki oziroma lahko vsebuje druge podatke v skladu z obveznostmi, ki jih na tem področju določajo nacionalni predpisi schengenskih držav. Če je veleposlaništvo in konzularno predstavništvo, ki zastopa drugo schengensko državo, prisiljeno, da preneha obravnavati vlogo za izdajo vizuma, je prosilec o tem obveščen in poučen, da se lahko obrne na najbližje diplomatsko-konzularno predstavništvo države, ki je pristojna za obravnavo vlog za izdajo vizuma. 3. Vizum z ozemeljsko omejeno veljavnostjo Vizum, katerega veljavnost je omejena na ozemlje ene ali več pogodbenic, se izda: 1. v primerih, ko diplomatsko konzularno predstavništvo presodi, da je treba odstopiti od načela iz člena 15 Konvencije (člen 16) zaradi enega od razlogov, navedenih v členu 5(2) Konvencije (humanitarni razlogi, razlogi nacionalnega interesa ali mednarodne obveznosti); 2. v primerih, predvidenih v členu 14 Konvencije, ki določa: „1. Vizuma ni mogoče vpisati v potno listino, če potna listina v kateri od pogodbenic ne velja. Če potna listina velja samo v eni ali samo v nekaterih pogodbenicah, je vpisani vizum omejen samo na to pogodbenico ali pogodbenice. 2. Če ena ali več pogodbenic potne listine ne priznava za veljavno, se namesto vizuma lahko izda dovoljenje, ki velja kot vizum. “ 3. v primerih, ko se (humanitarni razlogi, razlogi nacionalnega interesa ali mednarodne obveznosti) diplomatsko-konzularno predstavništvo zaradi nujnih razlogov ne posvetuje znacionalnimi centralnimi organi ali ko je ta postopek povod za ugovor nacionalnih centralnih organov; 4. v primerih, ko je prosilcu treba ponovno izdati vizum za obdobje tekočih šestih mesecev, za katero mu je bil že izdan vizum za trimesečno prebivanje. Za primere v točkah 1, 3 in 4 je veljavnost vizuma omejena na ozemlje ene od pogodbenic, držav Beneluksa ali dveh držav Beneluksa, za primere v točki 2 pa na državno ozemlje ene ali več pogodbenic, držav Beneluksa ali dveh držav Beneluksa. Diplomatsko-konzularna predstavništva drugih pogodbenic se obvestijo o primerih, za katere je bil izdan tak vizum. 302 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 VI. IZPOLNJEVANJE VIZUMSKE NALEPKE Priloga 8 vsebuje opis varnostnih značilnosti nalepke, priloga 13 pa primere izpolnjenih obrazcev vizumske nalepke. 1. Rubrika za splošne opombe (rubrika 8) 1. 1 Polje „VELJA ZA“ V to polje se vpiše ozemeljska veljavnost vizuma. Polje se lahko izpolni na tri načine: (a) schengenske države (b) schengenska država ali schengenske države, na ozemlju katerih je omejena veljavnost vizuma (v tem primeru se za posamezne države uporabljajo naslednje oznake: F — Francoska republika, D — Zvezna republika Nemčija, E — Kraljevina Španija, GR — Helenska republika, P — Portugalska republika, I — Italijanska republika, L — Veliko vojvodstvo Luksemburg, N — Kraljevina Nizozemska, B — Kraljevina Belgija. ) (c) Beneluks — Ko se vizumska nalepka uporablja za izdajo enotnega vizuma v skladu s členoma 10 in 11 Konvencije ali za izdajo vizuma, katerega veljavnost ni omejena na ozemlje pogodbenice, ki je izdala vizum, se v polje „Velja za“ vpišejo besede „Schengenske države“ v jeziku pogodbenice, ki je vizum izdala. — Ko se vizumska nalepka uporablja za izdajo vizuma, ki omejuje vstop, prebivanje in izstop samo na ozemlje ene pogodbenice, se v to polje v uradnem jeziku te države vnese ime pogodbenice, na ozemlje katere je omejen vstop, prebivanje in izstop imetnika vizuma. — V skladu s členom 14 Konvencije se lahko ozemeljska veljavnost vizuma omeji na ozemlje ene ali več pogodbenic; v takem primeru mora biti v polje vpisano ime teh pogodbenic. — Ozemeljska veljavnost vizuma ne more biti omejena na ozemlje, ki je manjše od ozemlja pogodbenice. 1. 2 Polje „OD … DO …“ V to polje se vnese čas veljavnosti vizuma, v katerem je imetniku dovoljen vstop na navedeno območje. Za besedo „Od“ se vpiše prvi dan, ko imetnik lahko vstopi na ozemlje, za katero velja vizum, in sicer: — dan se izpiše z dvema številkama, pri dnevih od 1 do 9 se pred številko napiše ničla; — vezaj; 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 303 — mesec se izpiše z dvema številkama, mesecem, ki so označeni z enomestno številko, se pred posamezno enomestno številko doda ničla; — vezaj; — leto se izpiše z dvema številkama, ki sta zadnji dve številki leta: — na primer: 15–04–94 = 15. april 1994. Za besedo „DO“ se vpiše zadnji dan veljavnosti vizuma. Imetnik vizuma mora ozemlje, za katero vizum velja, zapustiti do 24. ure tega dne. Datum se vpiše na isti način kakor prvi dan veljavnosti. 1. 3 Polje „ŠTEVILO VSTOPOV“ V to polje se vnese možno število vstopov imetnika vizuma na ozemlje, za katero vizum velja, in tako število različnih zaporednih prebivanj, ki se lahko porazdelijo prek celotnega obdobja veljavnosti vizuma, kakor je navedeno v točki 1. 4. Dovoljen je lahko enkratni, dvakratni ali večkratni vstop. Število vstopov se vpiše v polje desno od besedila z „01“ ali „02“ ali z okrajšavo „MULT“, kadar vizum dovoljuje več kakor dvakratni vstop. Za tranzitni vizum je dovoljen enkratni ali dvakratni vstop (vpiše se „01“ ali „02“). Samo v izjemnih primerih je dovoljen večkratni vstop, kar se označi z „MULT“. Veljavnost vizuma poteče, ko je skupno število izstopov, ki jih opravi imetnik vizuma, enako številu vstopov; to velja tudi takrat, ko imetnik ne izrabi celotnega števila dni, ki mu jih za prebivanje dovoljuje vizum. 1. 4 Polje „TRAJANJE PREBIVANJA … DNI“ V to polje se vpiše število dni, ko imetnik vizuma lahko ostane na ozemlju, za katero velja vizum (*). To prebivanje je lahko glede na število odobrenih dni neprekinjeno ali razdeljeno na več obdobij, in sicer v obdobju, ki je navedeno v 1. 2, in ob upoštevanju števila odobrenih vstopov iz 1. 3. V prazen prostor med besedami „TRAJANJE PREBIVANJA“ in „DNI“ se vpiše število odobrenih dni z dvema številkama, od katerih je prva ničla, če je število dni manjše od 10. V to polje se lahko vpiše največ 90 dni za šestmesečno obdobje. (*) Pri tranzitnih vizumih tranzit ne sme trajati dlje kot pet dni. 304 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 1. 5 Polje „IZDANO V …, DNE …“ V to polje se v jeziku pogodbenice, ki je vizum izdala, vpiše ime kraja, v katerem ima sedež diplomatsko-konzularno predstavništvo, ki je vizum izdalo. Ime kraja se vpiše med besedama „V“ in „DNE“. Dan izdaje vizuma se vpiše za besedico „DNE“. Dan izdaje vizuma se vpiše na isti način kakor dan v 1. 2. Ime organa, ki je izdal vizum, je razvidno iz odtisa žiga v polju 4. 1. 6 Polje „ŠTEVILKA POTNEGA LISTA“ To polje vsebuje številko potnega lista, v katerega je bil vpisan vizum. Številki sledi število otrok in zakonci, ki spremljajo imetnika potnega lista in so vpisani v njegov potni list (navesti je treba število otrok, ki mu sledi črka „X“, npr. 1X = en otrok, 3X = 3 otroci, za zakonca se uporablja črka „Y“). Številka potnega lista je serijska številka, ki je vtisnjena na vseh straneh ali na večini strani potnega lista. 1. 7 Polje „VRSTA VIZUMA“ Da bi organi mejne kontrole lahko hitreje ugotovili, za katero vrsto vizuma gre, je v tem polju vrsta vizuma navedena s črkami A, B, C in D: A: tranzitni letališki vizum B: tranzitni vizum C: vizum za kratkoročno prebivanje D: vizum za dolgoročno prebivanje Za vizume z ozemeljsko omejeno veljavnostjo in za skupinske vizume se glede na posamezen primer uporabljajo črke A, B ali C. 2. Rubrika za vnos posebnih navedb posameznih držav („OPOMBE“) (Rubrika 9) Drugače od rubrike 8 (skupne, obvezne navedbe) je ta rubrika namenjena za podatke, ki se vpišejo v skladu z nacionalnimi predpisi posamezne države. Vsaki pogodbenici je sicer prepuščeno, da sama odloči, ali bo vpisala podatke, ki jih šteje za pomembne, vendar mora o tem obvestiti vse pogodbenice in jim tako omogočiti, da jih bodo pravilno razlagale (glej Prilogo 9). 3. Rubrika za žig diplomatsko-konzularnega predstavništva, ki je vizum izdalo (rubrika 4) Žig diplomatsko-konzularnega predstavništva, ki je vizum izdalo, se odtisne v pravokotnik med levo stranjo vizumske nalepke in rubriko „OPOMBE“ ter med poljem vgraviranega globinskega tiska in strojno čitljivim poljem. Velikost žiga in napis na njem, pa tudi barvo, ki se uporablja, določijo posamezne pogodbenice. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 305 4. Strojno čitljivo polje (rubrika 5) Format vizumske nalepke, pa tudi velikost strojno čitljivega polja je na zahtevo schengenskih držav določila ICAO. V tem polju sta dve vrsti, sestavljeni iz 36 znakov (OCR B–10 cpi). Priloga 10 vsebuje navodila za izpolnjevanje tega polja. 5. Druga pomembna navodila za izpolnjevanje vizumske nalepke 5. 1 Podpis na vizumu V primerih, kjer nacionalna zakonodaja ali praksa zahtevata lastnoročni podpis, podpiše vizumsko nalepko, ki se vnese v potni list, za to pooblaščena uradna oseba. Podpis je na desni strani polja „OPOMBE“, pri čemer del podpisa sega prek vizumske nalepke na stran potnega lista ali potne listine, vendar ne sme segati na strojno čitljivo polje. 5. 2 Razveljavitev že izpolnjenega vizuma Vizumske nalepke ni dovoljeno spreminjati. Če se pri izpolnjevanju vizumske nalepke naredi napaka, je treba nalepko razveljaviti. — Če se napaka odkrije na nalepki, ki še ni bila pritrjena v potni list, se nalepka uniči ali prereže po diagonali. — Če se napaka odkrije potem, ko je bila nalepka že pritrjena v potni list, se na nalepko nariše križ z rdečo barvo in pritrdi nova nalepka. 5. 3 Vnos vizumske nalepke v potni list Nalepka se izpolni, preden se pritrdi v potni list. Žig in podpis se na nalepko vneseta potem, ko je ta že pritrjena v potni list ali potno listino. Pravilno izpolnjena nalepka se pritrdi na prvo stran potnega lista, ki ne sme biti popisana ali žigosana razen z žigom za identifikacijo prošnje. Zavrne se potni list, v katerem ni prostora za pritrditev nalepke, potni list, ki mu je potekla veljavnost, ali potni list, s katerim v obdobju veljavnosti vizuma ni mogoč izstop z ozemlja, vrnitev tujca, državljana tretje države v njegovo matično državo ali vstop v tretjo državo (glej člen 13 Konvencije). 5. 4 Potni listi in druge potne listine, v katere se lahko vpiše enotni vizum Merila za določitev potnih listin, v katere se lahko vpiše vizum v skladu s členom 17(3)(a) Konvencije, so opredeljena v Prilogi 11. 306 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 V skladu s členom 14 Konvencije se v potno listino ne sme pritrditi vizumska nalepka, če potna listina ni veljavna v nobeni od pogodbenic. Če je potna listina veljavna v eni ali več pogodbenic, je tudi območje veljavnosti vizuma omejeno na to oziroma te pogodbenice. Če ena ali več pogodbenic ne priznava veljavnosti potne listine, se lahko vizum izda v obliki dovoljenja. Dovoljenje, ki se izda na posebnem listu, se šteje kot vizum z ozemeljsko omejeno veljavnostjo. VII. UPRAVLJANJE IN ORGANIZACIJA 1. Organizacijska sestava vizumskega oddelka Za organiziranost vizumskega oddelka je pristojna vsaka pogodbenica posebej. Vodja diplomatsko-konzularnega predstavništva mora poskrbeti za tako organiziranost vizumskega oddelka, da je mogoče preprečiti kakršno koli malomarno ravnanje, ki bi omogočalo krajo ali ponarejanje dokumentov. — Uslužbenci, ki so pristojni za izdajo vizumov, ne smejo biti izpostavljeni pritiskom krajevnih dejavnikov. — Z rednimi zamenjavami pristojnih uslužbencev je treba preprečiti, da bi se zaradi ustaljenega ravnanja pozornost na morebitne nepravilnosti zmanjšala. — Za hrambo in uporabo vizumskih nalepk se morajo uporabljati enaka varnostna merila kakor za druge dokumente, ki jih je treba varovati. 2. Dokumentacija in arhiviranje obrazcev vlog Za arhiviranje vlog za izdajo vizuma in fotografij prosilcev, pri katerih se je za izdajo vizuma treba predhodno posvetovati, je pristojna posamezna pogodbenica. Obrazci vlog za izdajo vizuma se hranijo najmanj eno leto po izdaji vizuma in najmanj pet let, če je bil vizum zavrnjen. Da bi med postopkom posvetovanja poenostavili iskanje vlog in pošiljanje odgovorov, morajo biti dokumenti označeni z ustreznimi kartotečnimi in arhivskimi oznakami. 3. Seznam vizumov Vsaka pogodbenica vpiše v register vizume, ki so bili izdani v skladu z običajno nacionalno prakso. Razveljavljene vizumske nalepke se vpišejo v register kot razveljavljene. 4. Takse za izdane vizume Takse, ki se zaračunajo za izdane vizume, so navedene v Prilogi 12. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 307 VIII. KONZULARNO SODELOVANJE NA LOKALNI RAVNI 1. Pregled konzularnega sodelovanja na lokalni ravni Konzularno sodelovanje na lokalni ravni je na splošno usmerjeno v presojo nevarnostinezakonitega priseljevanja, zlasti pa v določanje skupnih meril za obravnavo vlog za izdajo vizumov ter za izmenjavo podatkov o uporabi ponarejenih dokumentov, o možnih poteh, ki se uporabljajo za nezakonito vodenje ljudi prek meje, in o zavrnitvi vlog za izdajo vizumov, pri katerih je očitno, da so neutemeljene ali vsebujejo lažne navedbe. Konzularno sodelovanje naj bi tudi omogočalo izmenjavo podatkov o zaupanju vrednosti prosilcev, pa tudi skupno pripravo informacij za javnost o pogojih za izdajo schengenskega vizuma. Pri konzularnem sodelovanju na lokalni ravni je treba upoštevati tudi lokalno upravo ter socialne in gospodarske strukture. Diplomatsko-konzularna predstavništva organizirajo sestanke redno in tako pogosto, kolikor je potrebno glede na dane okoliščine. Svojim nacionalnim centralnim organom pošiljajo poročila o teh sestankih. Predsedstvo lahko zaprosi, da mu pošljejo skupno polletno poročilo. 2. Preprečevanje večkratne vložitve vloge za izdajo vizuma ali ponovne vložitve vloge, ki je bila pred kratkim zavrnjena Z izmenjavo podatkov med diplomatsko-konzularnimi predstavništvi ter z identifikacijo vlog na podlagi žiga ali kak drug način je treba preprečiti, da bi ista oseba med obravnavanjem vloge ali po zavrnitvi istem diplomatsko-konzularnem le-te večkrat ali zaporedoma vložila vlogo pri predstavništvu ali pri različnih diplomatsko-konzularnih predstavništvih. Ne glede na morebitno posvetovanje med diplomatsko-konzularnim predstavništvom, pa tudi ne glede na medsebojno izmenjane podatke diplomatsko-konzularno predstavništvo, kjer je vloga vložena, odtisne žig v potni list vsakega prosilca z zaznamkom „Vloga za izdajo vizuma, vložena dne …, v …“. Za besedo „dne“ se vpiše šest številk (dve številki za dan, dve za mesec in dve za leto); v drugo polje se vpiše naziv diplomatsko-konzularnega predstavništva pogodbenice. Doda se še oznaka za vrsto zaprošenega vizuma. Diplomatsko-konzularno predstavništvo, ki je vlogo sprejelo, presodi, ali je treba odtisniti žig tudi v diplomatske in službene potne liste. Žig se prav tako lahko vtisne pri vlogah za izdajo dolgoročnega vizuma. Ko schengenska država pri izdaji vizuma zastopa drugo schengensko državo, se v polje vpiše oznaka za vrsto zaprošenega vizuma in črka „R“, ki mu sledi oznaka zastopane države. Ob izdaji vizuma se na odtisnjen identifikacijski žig, kjer je to mogoče, pritrdi nalepka. V izjemnih okoliščinah, ko žiga ni mogoče odtisniti, diplomatsko-konzularno predstavništvo o tem obvesti pristojno schengensko delovno skupino in ji predloži v odobritev drugačno rešitev, na primer izmenjavo fotokopij potnih listov ali seznamov zavrnjenih vizumov z navedbo vzrokov za zavrnitev. Vodje diplomatsko-konzularnih predstavništev sprejmejo na lokalni ravni predsedstva nadomestne ali dodatne preventivne ukrepe, kjer je to potrebno. in na pobudo 308 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 3. Ocena prosilčeve vrednosti zaupanja Za lažje ugotavljanje prosilčeve vrednosti zaupanja si diplomatsko-konzularna predstavništva lahko v skladu z nacionalno zakonodajo izmenjujejo podatke na podlagi dogovorov, ki so bili sklenjeni na lokalni ravni v okviru sodelovanja in v skladu z določbami točke 1 tega poglavja. Izmenjujejo se lahko podatki o prosilcih, katerih vloge so bile zavrnjene, ker so uporabljali ukradene, izgubljene ali ponarejene dokumente, ker niso zapustili države v roku, navedenem na predhodno izdanem vizumu, ker te osebe ogrožajo varnost, in zlasti takrat, ko obstaja sum, da se bo oseba nezakonito priselila na ozemlje schengenskih držav. Podatki, ki se skupno pripravijo in medsebojno izmenjujejo, služijo kot delovni pripomoček pri obravnavi vlog za izdajo vizumov, vendar pa ne morejo nadomestiti drugih postopkov, kakršni so preverjanje vlog za izdajo vizumov, preverjanje podatkov v schengenskem informacijskem sistemu ali posvetovanje z nacionalnimi centralnimi organi, ki so zaprosili za predhodno posvetovanje. 4. Izmenjava statističnih podatkov 4. 1 Statistični podatki o izdanih in zavrnjenih vizumih za kratkoročno prebivanje, tranzitnih vizumih in letaliških tranzitnih vizumih se izmenjujejo vsake tri mesece. 4. 2 Ne glede na obveznosti iz člena 16 Konvencije, ki so v Prilogi 14 Skupnih konzularnih navodil jasno opredeljene in na podlagi katerih se schengenske države zavezujejo, da v 72 urah predložijo podatke o izdaji vizumov z ozemeljsko omejeno veljavnostjo, si morajo diplomatsko-konzularna predstavništva izmenjati statistične podatke o vizumih z ozemeljsko omejeno veljavnostjo, ki so bili izdani mesec pred tem, in jih poslati ustreznim nacionalnim centralnim organom. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 309 PRILOGA 1 I. Skupni seznam držav, katerih državljani potrebujejo vizum za vse schengenske države II. Ažuriran seznam držav, katerih državljani ne potrebujejo vizuma za nobeno od schengenskih držav III. Ažuriran seznam držav, katerih državljani potrebujejo vizum le za nekatere schengenske države Naslednji seznami v skladu s sklepi Izvršnega odbora prikazujejo stanje 1. maja 1999. Informacije o morebitnih spremembah, ki so nastale po 1. maju 1999, so na voljo pri pristojnih oddelkih Komisije ali Generalnega sekretariata Sveta. I. Skupni seznam držav (*), katerih državljani potrebujejo schengenski vizum ZDRUŽENI ARABSKI EMIRATI (**) AFGANISTAN (**) ANTIGVA IN BARBUDA ALBANIJA (**) ARMENIJA (**) ANGOLA (**) AZERBAJDŽAN (**) BOSNA IN HERCEGOVINA BARBADOS BANGLADEŠ (**) BURKINA FASO (**) BOLGARIJA (**) BAHRAJN (**) BURUNDI (**) BENIN (**) BAHAMI BUTAN (**) BOCVANA BELORUSIJA (**) BELIZE KONGO (DEMOKRATIČNA REPUBLIKA) (**) SREDNJEAFRIŠKA REPUBLIKA (**) KONGO BRAZZAVILLE (**) SLONOKOŠČENA OBALA (**) KAMERUN (**) KITAJSKA (**) KUBA (**) ZELENORTSKI OTOKI (**) DŽIBUTI (**) DOMINIKA DOMINIKANSKA REPUBLIKA (**) ALŽIRIJA (**) EGIPT (**) ERITREJA (**) ETIOPIJA (**) FIDŽI (**) MIKRONEZIJA GABON (**) GRENADA GRUZIJA (**) GANA (**) GAMBIJA (*) GVINEJA (*) EKVATORIALNA GVINEJA (*) GVINEJA BISSAU (*) GVAJANA (*) HAITI (*) INDONEZIJA (*) INDIJA (*) IRAK (*) IRAN (*) JAMAJKA JORDANIJA (*) KENIJA KIRGIZISTAN (*) KAMBODŽA (*) KIRIBATI KOMORI (*) SAINT KITTS IN NEVIS SEVERNA KOREJA (*) KUVAJT (*) KAZAHSTAN (*) LAOS (*) LIBANON (*) SAINT LUCIA ŠRILANKA (*) LIBERIJA (*) LESOTO LIBIJA (*) MAROKO (*) MOLDAVIJA (*) (*) Ta seznam ne vpliva na merila za presojanje posameznih schengenskih držav glede mednarodnega položaja navedenih držav, pa tudi ne na odnose, ki jih imajo s temi državami. (**) Države, navedene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 574/99 z dne 12. marca 1999 o določitvi tretjih držav, katerih državljani potrebujejo vizum za prestop zunanjih mej držav članic. 310 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 MADAGASKAR (*) MARSHALLOVI OTOKI NEKDANJA JUGOSLOVANSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA (*) MALI (*) BURMA/MJANMAR (*) MONGOLIJA (*) SEVERNI MARIANSKI OTOKI (*) MAVRETANIJA (*) MAURITIUS (*) MALDIVI (*) MALAVI MOZAMBIK (*) NAMIBIJA NIGER (*) NIGERIJA (*) NEPAL (*) NAURU OMAN (*) PERU (*) PAPUA NOVA GVINEJA (*) FILIPINI (*) PAKISTAN (*) PALAU KATAR (*) ROMUNIJA (*) RUSIJA (*) RUANDA (*) SAUDOVA ARABIJA (*) SALOMONOVI OTOKI SEJŠELI SUDAN (*) SIERRA LEONE (*) SENEGAL (*) SOMALIJA (*) SURINAM (*) SAO TOME IN PRINCIPE (*) SIRIJA (*) SVAZI ČAD (*) TOGO (*) TAJSKA (*) TADŽIKISTAN (*) TURKMENISTAN (*) TUNIZIJA (*) TONGA TURČIJA (*) TRINIDAD IN TOBAGO TUVALU TAJVAN (*) TANZANIJA (*) UKRAJINA (*) UGANDA (*) UZBEKISTAN (*) SAINT VINCENT IN GRENADINE VIETNAM (*) VANUATU ZAHODNA SAMOA JEMEN (*) ZVEZNA (SRBIJA IN ČRNA GORA) (*) REPUBLIKA JUGOSLAVIJA JUŽNA AFRIKA ZAMBIJA (*) ZIMBABVE II. Ažuriran seznam držav, katerih državljani ne potrebujejo vizuma v nobeni od schengenskih držav ANDORA ARGENTINA AVSTRALIJA BRUNEJ BOLIVIJA BRAZILIJA (**) KANADA ŠVICA ČILE KOSTARIKA CIPER ČEŠKA EKVADOR ESTONIJA MONAKO GVATEMALA HONDURAS HRVAŠKA MADŽARSKA IZRAEL (***) ISLANDIJA JAPONSKA JUŽNA KOREJA LIHTENŠTAJN LITVA LATVIJA (*) Države, navedene v Prilogi k Uredbi (ES) št. 574/99 z dne 12. marca 1999 o določitvi tretjih držav, katerih državljani potrebujejo vizum za prestop zunanjih mej držav članic. (**) Grčija zahteva vizum za mornarje, ki so državljani te države. (***) V Franciji še naprej velja obveznost vizuma za kratkoročno prebivanje za člane ladijskih ali letalskih posadk, ko opravljajo službene obveznosti. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 311 MALTA MEHIKA MALEZIJA NIKARAGVA NORVEŠKA SINGAPUR SLOVENIJA SLOVAŠKA SAN MARINO SALVADOR NOVA ZELANDIJA ZDRUŽENE DRŽAVE AMERIKE (**) PANAMA POLJSKA (*) PARAGVAJ URUGVAJ VATIKAN VENEZUELA III. Ažuriran seznam držav, katerih državljani potrebujejo vizum le za nekatere schengenske države KOLUMBIJA Seznam držav, katerih državljani potrebujejo vizum le za nekatere schengenske države Beneluks Nemčija Grčija Španija Francija Italija Avstrija Portugalska Kolumbija V V V V (*) Grčija zahteva vizum za mornarje, ki so državljani te države. (**) Francija zahteva vizum za naslednje kategorije državljanov Združenih držav Amerike: — študente, — novinarje na službeni poti, — člane ladijskih ali letalskih posadk, ko opravljajo službene obveznosti. 312 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 PRILOGA 2 Predpisi o ureditvi gibanja imetnikov diplomatskih in službenih potnih listov ter imetnikov prepustnic, ki jih svojim uslužbencem izdajajo nekatere mednarodne organizacije I. Predpisi o ureditvi gibanja na zunanjih mejah 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. Skupni seznam držav, za katere velja obveznost vizuma, ne velja za imetnike diplomatskih in službenih potnih listov, vendar pa se pogodbenice zavezujejo, da bodo druge države članice vnaprej obveščale o vseh nameravanih spremembah predpisov o ureditvi gibanja imetnikov omenjenih potnih listov in da bodo upoštevale interese drugih schengenskih držav. V prizadevanju, da bi bili predpisi o ureditvi gibanja imetnikov navedenih potnih listov usklajeni tako, da bi bili čim bolj prilagodljivi, je Skupnim navodilom za izdajo vizuma v informativne namene priložen seznam držav, katerih državljani ne potrebujejo vizuma, ker so imetniki omenjenih potnih listov, medtem ko drugi državljani teh držav vizum potrebujejo. Če bo treba, bo priložen tudi seznam z nasprotnimi primeri. Za ažuriranje obeh seznamov skrbi Izvršni odbor. Predpisi, ki urejajo navedeno gibanje, ne veljajo za imetnike navadnih potnih listov, ki opravljajo javne funkcije, pa tudi ne za imetnike službenih oziroma posebnih potnih listov itd. , ki so jih izdale tretje države in katerih predpisi ob izdaji potnih listov niso bili v skladu z mednarodno prakso ali prakso, ki jo uporabljajo schengenske države. Zato lahko Izvršni odbor na predlog skupine strokovnjakov sestavi seznam posebnih potnih listov, katerihimetnike schengenske države ne nameravajo obravnavati prednostno. V skladu s členom 18 Izvedbenega sporazuma lahko oseba, ki ji je bil zaradi akreditacije prvič izdan vizum za vstop na državno ozemlje druge schengenske države, potuje vsaj prek ozemlja drugih schengenskih držav, da bi lahko vstopila v državo, ki ji je izdala vizum. Akreditirani člani diplomatsko-konzularnih predstavništev in njihovi družinski člani, ki so imetniki posebne osebne izkaznice, izdane pri ministrstvu za zunanje zadeve, lahko prestopijo zunanjo mejo schengenskega območja s predložitvijo navedene izkaznice in po potrebi potne listine. Praviloma imetnikom diplomatskih ali službenih potnih listov ni treba dokazovati, da imajo dovolj sredstev za preživljanje, vendar zanje velja obveznost vizuma, če je ta predvidena. Ko te osebe potujejo kot zasebniki, lahko zanje veljajo isti pogoji o dokazilih kakor za imetnike navadnih potnih listov, če je to potrebno. Vlogi za izdajo vizuma za diplomatske ali službene potne liste se priloži verbalna nota ministrstva za zunanje zadeve ali diplomatskega predstavništva (če je vloga za izdajo vizuma vložena v tretji državi), če namerava imetnik oditi na službeno pot. Verbalna nota se lahko zahteva tudi pri zasebnih potovanjih. 8. 1 Glede vlog za izdajo vizuma za diplomatske ali službene potne liste se je treba predhodno posvetovati z nacionalnimi centralnimi organi drugih pogodbenic. Predhodno posvetovanje ni potrebno, če je pogodbenica sklenila sporazum o odpravi vizumov za imetnike diplomatskih ali/in službenih potnih listov z državo, s katero je potrebno predhodno posvetovanje (v primerih, navedenih v Prilogi 5 Skupnih navodil). Če ena od pogodbenic ugovarja, lahko država, ki je pristojna za obravnavo vloge za vizum, izda vizum z ozemeljsko omejeno veljavnostjo. 8. 2 Schengenske države se zavezujejo, da v prihodnje ne bodo sklepale sporazumov o odpravi obveznosti vizuma za imetnike diplomatskih ali službenih potnih listov s tretjimi državami, za imetnike katerih druga schengenska država zahteva predhodno posvetovanje za izdajo vizuma, ne da bi se o tem prej sporazumele z drugimi pogodbenicami. 8. 3 Če zaradi akreditacije za vizum zaprosi oseba, ki ji je bil izrečen ukrep zavrnitve vstopa v državo, in če je v takem primeru potrebno predhodno posvetovanje, se le-to izvede v skladu z določbami člena 25 Konvencije. 19/Zv. 2 SL 9. Uradni list Evropske unije 313 Če pogodbenica uporablja izjeme na podlagi člena 5(2) Konvencije, mora biti vstop omejen za imetnike diplomatskih in službenih potnih listov samo na državno ozemlje te pogodbenice, ki o tem obvesti druge pogodbenice. II. Predpisi o ureditvi gibanja na notranjih mejah Praviloma se uporablja ureditev, kakor jo predvidevajo člen 19 in naslednji členi, razen za vizume z ozemeljsko omejeno veljavnostjo. Če za imetnike diplomatskih in službenih potnih listov ne velja obveznost vizuma, se lahko znotraj ozemlja pogodbenic prosto gibljejo tri mesece od dneva vstopa ali do poteka veljavnosti vizuma. Akreditirane osebe pri diplomatsko-konzularnih predstavništvih in njihovi družinski člani, ki so imetniki posebne izkaznice, izdane pri ministrstvu za zunanje zadeve, se lahko prosto gibljejo na državnem ozemlju drugih pogodbenic največ tri mesece ob predložitvi izkaznice in po potrebi tudi potnega lista. III. Predpisi o gibanju, ki so opredeljeni v tem dokumentu, veljajo za prepustnice, ki jih mednarodne organizacije, katerih članice so vse schengenske države, izdajajo svojim uslužbencem. Tem se v skladu z ustanovitvenimi pogodbami ni treba prijaviti pri pristojnem organu za tujce, prav tako pa jim ni treba zaprositi za izdajo dovoljenja za prebivanje (glej stran 47 Skupnega priročnika). Predpisi o ureditvi gibanja imetnikov diplomatskih in službenih potnih listov Seznam A Države, katerih državljani NE potrebujejo vizuma v eni ali več schengenskih državah kot imetniki diplomatskega ali službenega potnega lista, vendar pa vizum potrebujejo, ko so imetniki navadnega potnega lista Antigva in Barbuda Albanija Angola Bosna in Hercegovina Barbados Burkina Faso Bolgarija Benin Bahami Bocvana E F I AU P BNL D GR DS DS D D DS D D DS D DS D D DS DS DS D DS DS DS DS DS DS DS DS Slonokoščena obala DS DS Zelenortski otoki Dominika Dominikanska republika Alžirija 314 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 BNL D GR E F I AU P Egipt Fidži Gabon Gana Gambija Gvajana Indija Jamajka Kuvajt Lesoto Maroko Nekdanja jugoslovanska republika Make- donija DS D DS DS D DS D D D D DS DS DS DS DS DS DS DS DS DS DS DS DS D D DS DS DS D D DS DS D DS DS DS DS D DS DS DS DS DS D D D D DS DS D DS DS D DS DS DS DS DS DS DS DS D D DS DS DS DS DS DS DS DS DS DS Mavretanija Maldivi Malavi Mozambik Niger Peru Filipini Pakistan Romunija Sejšeli Senegal Sao Tome in Principe Svazi Čad Togo Tajska Tunizija Turčija 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 315 Trinidad in Tobago Uganda Venezuela Zahodna Samoa Zvezna republika Jugoslavija Južna Afrika Zimbabve BNL D GR E F I DS DS DS DS DS P D AU DS DS DS: Vizuma ne potrebujejo imetniki diplomatskih in službenih potnih listov. D: Vizuma ne potrebujejo samo imetniki diplomatskih potnih listov. Seznam B Države, katerih državljani potrebujejo vizum v eni ali več schengenskih državah kot imetniki diplomatskega ali službenega potnega lista, vendar pa vizuma NE potrebujejo, ko so imetniki navadnega potnega lista Avstralija Čile Izrael Mehika Paragvaj BNL D GR E F X X I AU X P X X Združene države Amerike (*) za službeno potovanje. X X (*) 316 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 PRILOGA 3 Seznam držav, katerih državljani potrebujejo letališki tranzitni vizum, kar velja tudi za imetnike potnih listin, ki so jih izdale te države (*) Schengenske države se zavezujejo, da ne bodo spreminjale dela 1 Priloge 3, ne da bi pred tem pridobile soglasje drugih držav članic. Če pogodbenica namerava spremeniti del 2 te priloge, mora prej o tem obvestiti druge pogodbenice in upoštevati njihove interese. DEL I Skupni seznam držav, katerih državljani potrebujejo letališki tranzitni vizum (LTV) za vse schengenske države, kar velja tudi za imetnike potnih listin, ki so jih izdale te države (1) (2) AFGANISTAN BANGLADEŠ KONGO (Demokratična republika) (3) ERITREJA (3) ETIOPIJA GANA IRAK IRAN ŠRILANKA NIGERIJA PAKISTAN SOMALIJA Državljani teh držav ne potrebujejo vizuma, če so imetniki enega od dovoljenj za prebivanje, ki so navedena v delu III(A) te priloge in ga je izdala država iz evropskega gospodarskega prostora, ali če so imetniki enega od spodaj omenjenih dovoljenj za prebivanje držav Andore, Japonske, Kanade, Monaka, San Marina, Švice ali Združenih držav Amerike, ki jamči neomejeno pravico vrnitve iz dela III(B). Seznam dovoljenj za prebivanje se sporazumno dopolnjuje v okviru delovne skupine II, podskupina za vizume, in občasno preverja. Če nastanejo težave, lahko pogodbenice te ukrepe opustijo, dokler se težave ne rešijo sporazumno. Pogodbenice se lahko odločijo, da za nekatera dovoljenja za prebivanje te določbe ne veljajo, če je tako določeno v oddelku III. O tem, da so imetniki diplomatskih ali službenih potnih listov oproščeni obveznosti letališkega tranzitnega vizuma, odloča vsaka država članica posebej. Za izdajo letališkega vizuma predhodno posvetovanje z nacionalnimi centralnimi oblastmi ni potrebno (LTV). (*) (1) Za vse schengenske države: Letališkega tranzitnega vizuma (LTV) ne potrebujejo: — člani letalskih posadk, ki so državljani pogodbenih strank Konvencije iz Čikaga. (2) Za države Beneluksa, Francije in Španije: Vizuma ne potrebujejo: — imetniki diplomatskih in službenih potnih listov. (3) Za Zvezno republiko Nemčijo: Obveznost vizuma bo začela veljati, ko bodo stopili v veljavo nacionalni predpisi. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 317 DEL II Seznam držav, katerih državljani potrebujejo letališki tranzitni vizum samo v nekaterih schengenskih državah, kar velja tudi za imetnike potnih listin, ki so izdale jih te države BNL (1) D GR E (2) F (3) I (4) AU (5) P Albanija Angola Bolgarija Slonokoščena obala Indija Gambija Gvineja Bissau Haiti Indonezija Jordanija Libanon Liberija Libija Mali Romunija Sudan Sierra Leone Senegal Sirija Togo Turčija X X X X X X X X X X X X (6) X X X X X X X X (6) X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X (1) Za državljane velja obveznost vizuma samo v primeru, ko nimajo veljavnega dovoljenja za prebivanje v državah Evropskega gos- podarskega prostora, Kanadi ali Združenih državah Amerike. Imetniki diplomatskega ali službenega potnega lista so oproščeni obveznosti vizuma. (2) Imetniki diplomatskih in službenih potnih listov ne potrebujejo letališkega tranzitnega vizuma (LTV). To velja tudi za imetnike navadnega potnega lista, ki stalno prebivajo v eni od držav Evropskega gospodarskega prostora, Kanadi ali Združenih državah Amerike oziroma so imetniki veljavnega vstopnega vizuma za eno od teh držav. (3) Letališkega tranzitnega vizuma ne potrebujejo: — imetniki službenih in diplomatskih potnih listov, — imetniki enega od dovoljenj za prebivanje, navedenih v III. delu, — člani letalskih posadk, ki so državljani ene od držav pogodbenic Konvencije iz Čikaga. (4) Obveznost vizuma velja samo v primeru, ko državljani nimajo veljavnega dovoljenja za prebivanje v državah Evropskega gospo- darskega prostora, Kanadi ali Združenih državah Amerike. (5) Državljani tretjih držav, ki potrebujejo tranzitni vizum, ne potrebujejo letališkega tranzitnega vizuma na avstrijskih letališčih, če imajo za obdobje trajanja tranzita: — dovoljenje za prebivanje držav Andore, Japonske, Kanade, Monaka, San Marina, Švice, Vatikana ali Združenih držav Amerike, ki brezpogojno jamči pravico do vrnitve, — vizum ali dovoljenje za prebivanje ene od schengenskih pogodbenic, v katerih je začel veljati pristopni sporazum, — dovoljenje za prebivanje ene od članic Evropskega gospodarskega prostora. (6) Obveznost vizuma velja samo, če državljani nimajo veljavnega dovoljenja za prebivanje v državah Evropskega gospodarskega pro- stora, Švici, Kanadi ali Združenih državah Amerike. 318 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 DEL III A. Seznam dovoljenj za prebivanje v državah evropskega gospodarskega prostora, katerih imetniki ob predložitvi dokumentov ne potrebujejo letališkega tranzitnega vizuma DANSKA — Opholdstilladelse (dovoljenje za stalno ali začasno prebivanje v obliki izkaznice, označene s črkami C, D, E, F, G, H, J, K ali L) — Opholdstilladelse (dovoljenje za stalno ali začasno prebivanje v obliki nalepke v rožnati in beli barvi, ki je pritrjena v potni list in označena s črkami B, C ali H) — Tilbagerejsetilladelse (dovoljenje za vrnitev v obliki žiga, odtisnjenega v potnem listu in označenega z rimskimi številkami I, II ali III) FINSKA — Oleskelulupa uppehĺllstillstĺnd (dovoljenje za stalno ali začasno prebivanje v obliki izkaznice za državljane Evropske unije ali evropskega gospodarskega prostora in njihove družinske člane, ki prebivajo na Finskem) — Dovoljenje za stalno ali začasno prebivanje v obliki nalepke, ki je izpolnjena v angleškem jeziku in na kateri je jasno označena vrsta in trajanje veljavnosti dovoljenja — vsebuje napis „Suomi Finland“, „visa“ in „permit“ — Dovoljenje za stalno ali začasno prebivanje v obliki nalepke po vzorcu vizumske nalepke z opombo v finskem jeziku „Oleskelulupa Ja Työlupa“ (dovoljenje za stalno ali začasno prebivanje in za delo) — Oleskelulupa uppehĺllstillstĺnd (enotno dovoljenje EU za stalno ali začasno prebivanje, izpolnjeno v finskem/švedskem jeziku) ZDRUŽENO KRALJESTVO — Leave to remain in the United Kingdom for an indefinite period (dovoljenje za stalno ali začasno prebivanje v Združenem kraljestvu Velika Britanija in Severna Irska za nedoločen čas). Ta dokument zadostuje samo, če imetnik zunaj Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska ni živel več kakor dve leti. — Certificate of entitlement to the right of abode (dokazilo o pravici do stalne naselitve) IRSKA — Residence permit (dovoljenje za stalno ali začasno prebivanje, veljavno samo skupaj z vizumom za ponovni vstop) ISLANDIJA — Potni list za tujce (rjave platnice) skupaj z dovoljenjem za ponovni vstop v obliki žiga, odtisnjenega v potni list (*) — Časovno omejeno dovoljenje za stalno ali začasno prebivanje (rdeča izkaznica) skupaj z dovoljenjem za ponovni vstop v obliki žiga, odtisnjenega v potni list — Dovoljenje za stalno prebivanje (rumena izkaznica z zeleno črto) — Dovoljenje za stalno prebivanje in delo (zelena izkaznica) LIHTENŠTAJN — Livret pour étranger B (dovoljenje za začasno prebivanje z veljavnostjo enega leta) (*) — Livret pour étranger C (dovoljenje za stalno prebivanje, veljavno za obdobje od 5 do 10 let) (*) Na podlagi tega dovoljenja imetnik ne more biti oproščen obveznosti letališkega tranzitnega vizuma v Nemčiji. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 319 NORVEŠKA — Oppholdstillatelse (dovoljenje za stalno prebivanje) — Arbeidstillatelse (začasno dovoljenje za delo) — Bosettingstillatelse (dovoljenje za stalno prebivanje in delo) ŠVEDSKA — Dovoljenje za stalno prebivanje v obliki nalepke v potnem listu, označene z „SVERIGE Bevis om permanent uppehĺllstillstĺnd; SWEDEN Certificate of permanent residence permit“ — Dovoljenje za stalno ali začasno prebivanje in delo v obliki vizumske nalepke v potnem listu in označene s „SVERIGE uppehĺlls och arbetstillstĺnd; SWEDEN residence and work permit“ B. Seznam dovoljenj za stalno ali začasno prebivanje z neomejeno pravico do vrnitve, katerih imetniki ob predložitvi ustreznega dokumenta ne potrebujejo tranzitnega letališkega vizuma ANDORA — Tarjeta provisional de estancia y de trabajo (dovoljenje za začasno prebivanje in delo, bele barve). Ta dokument se izdaja sezonskim delavcem, čas veljavnosti je odvisen od trajanja zaposlitve, vendar ne sme biti daljši od šest mesecev. Tega dovoljenja ni mogoče podaljšati (*) — Tarjeta de estancia y de trabajo (dovoljenje za začasno prebivanje in delo, bele barve). Ta dokument se izda za šest mesecev in se lahko podaljša za eno leto (*) — Tarjeta de estancia (dovoljenje za začasno prebivanje, bele barve). Ta dokument se izda za šest mesecev in se lahko podaljša za eno leto (*) — Tarjeta temporal de residencia (dovoljenje za začasno prebivanje, rožnate barve). To dovoljenje se izda za eno leto in se lahko podaljša dvakrat, vsakokrat za eno leto (*) — Tarjeta ordinaria de residencia (navadno dovoljenje za stalno prebivanje, rumene barve). To dovoljenje se izda za tri leta in se lahko ponovno podaljša za tri leta (*) — Tarjeta privilegiada de residencia (posebno dovoljenje za stalno prebivanje, zelene barve). To dovoljenje se izda za pet let in se lahko vsakokrat podaljša za pet let. — Autorización de residencia (dovoljenje za stalno prebivanje, zelene barve). To dovoljenje se izda za eno leta in se lahko podaljša vsakokrat za tri leta (*) — Autorización temporal de residencia y de trabajo (dovoljenje za začasno prebivanje in delo, rožnate barve). To dovoljenje se izda za dve leti in se lahko ponovno podaljša za dve leti (*) — Autorización ordinaria de residencia y de trabajo (dovoljenje za začasno prebivanje in delo, rumene barve). To dovoljenje se izda za pet let. — Autorización privilegiada de residencia y de trabajo (dovoljenje za stalno prebivanje in delo, zelene barve). To dovoljenje se izda za 10 let in se lahko vsakokrat podaljša za 10 let. KANADA — Returning resident permit (dovoljenje za vrnitev, izdano na vložnem listu) ŠVICA — Livret pour étranger B (dovoljenje za začasno prebivanje z veljavnostjo enega leta) (*) — Livret pour étranger C (dovoljenje za stalno prebivanje z veljavnostjo od pet do 10 let) (*) Na podlagi tega dovoljenja imetnik ne more biti oproščen obveznosti letališkega tranzitnega vizuma v Nemčiji. 320 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 MONAKO — Carte de séjour de résident temporaire de Monaco (dovoljenje za začasno prebivanje) (*) — Carte de séjour de résident ordinaire de Monaco (dovoljenje za stalno ali začasno prebivanje) — Carte de séjour de résident privilégié de Monaco (posebno dovoljenje za stalno ali začasno prebivanje) — Carte de séjour de conjoint de ressortissant monégasque (dovoljenje za stalno ali začasno prebivanje za zakonce monaških državljanov) JAPONSKA — Re-entry permit to Japan (dovoljenje za vrnitev na Japonsko) (*) SAN MARINO — Permesso di soggiorno ordinario (validitá illimitata) (dovoljenje za stalno prebivanje (z neomejeno veljavnostjo)) — Permesso di soggiorno continuativo speciale (validitŕ illimitata) (posebnodovoljenje za stalno prebivanje (z neomejeno veljavnostjo)) — Carta d’identitá di San Marino (validitŕ illimitata) (osebna izkaznica San Marina (z neomejeno veljavnostjo)) ZDRUŽENE DRŽAVE AMERIKE — Form I–551 permanent resident card (z veljavnostjo od dveh (*) do 10 let) — Form I–551 alien registration receipt card (z veljavnostjo od dveh do 10 let) — Form I–551 alien receipt card (z neomejeno veljavnostjo) — Form I–327 reentry document (z veljavnostjo dve leti — izdan imetniku dokumenta I-551) (*) — Resident alien card (izkaznica za tujca s stalnim prebivanjem, z veljavnostjo dve (*) ali 10 let ali z neomejeno veljavnostjo. Ta dokument velja samo, če njegov imetnik zunaj Združenih držav Amerike ni prebival več kakor eno leto) — Permit to reenter (odobritev vrnitve, z veljavnostjo dve leti. Ta dokument velja samo, če njegov imetnik zunaj Združenih držav Amerike ni prebival več kakor dve leti) (*) — Valid temporary residence stamp (žig o začasnem prebivanju, ki se odtisne v veljaven potni list in velja eno leto od dneva izdaje) (*) (*) Na podlagi tega dovoljenja imetnik ne more biti oproščen obveznosti letališkega tranzitnega vizuma v Nemčiji. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 321 PRILOGA 4 Seznam dokumentov, ki omogočajo vstop brez vizuma BELGIJA — Carte d’identité d’étranger Identiteiskaart voor vreemdelingen Personalausweis für Ausländer (Osebna izkaznica za tujce) — Certificat d’inscription au registre des étrangers Bewijs van inschrijving in het vreemdelingenregister Bescheinigung der Eintragung im Ausländerregister (Potrdilo o vpisu v register tujcev) — Posebna dovoljenja za bivanje, ki jih izda ministrstvo za zunanje zadeve: — Carte d’identité diplomatique Diplomatieke identiteitskaart Diplomatischer Personalausweis (Diplomatska osebna izkaznica) — Carte d’identité consulaire Consular identiteitskaart Konsularer Personalausweis (Konzularna osebna izkaznica) — Carte d’identité spéciale — couleur bleue Bijzondere identiteitskaart — blauw Besonderer Personalausweis — blau (Posebna osebna izkaznica — modre barve) — Carte d’identité spéciale — couleur rouge Bijzondere identiteitskaart — rood Besonderer Personalausweis — rot (Posebna osebna izkaznica — rdeče barve) — Certificat d’identité pour les enfants âgés de moins de cinq ans des étrangers privilégiés titulaires d’une carte d’identité diplomatique, d’une carte d’identité consulaire, d’une carte d’identité spéciale — couleur bleue ou d’une carte d’identité — couleur rouge Identiteitsbewijs voor kinderen, die de leeftijd van vijf jaar nog niet hebben bereikt, van een bevoorrecht vreemdeling dewelke houder is van een diplomatieke identiteitskaart, consulaire identiteitskaart, bijzondere identiteitskaart — blauw of bijzondere identiteitskaart — rood Identitätsnachweis für Kinder unter fünf diplomatischen Personalausweises sind, Personalausweises — rot oder eines besonderen Personalausweises — blau Jahren, von privilegierten Ausländern, die Inhaber eines eines besonderen eines konsularen Personalausweises, (Osebna izkaznica za otroke, mlajše od pet let, katerih starši so tujci in imetniki diplomatskih osebnih izkaznic, konzularnih osebnih izkaznic ali posebnih osebnih izkaznic modre ali rdeče barve) — Certificat d’identité avec photographie délivré par une administration communale belge à un enfant de moins de douze years Door een Belgisch gemeentebestuur aan een kind beneden de 12 jaar afgegeven identiteitsbewijs met foto 322 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 Von einer belgischen Gemeindeverwaltung einem Kind unter dem 12. Lebensjahr ausgestellter Personalausweis mit Lichtbild (Osebna izkaznica s fotografijo, ki jo izda belgijska občinska uprava otrokom, mlajšim od 12 let) — Seznam udeležencev šolskih izletov znotraj Evropske unije NEMČIJA — Aufenthaltserlaubnis für die Bundesrepublik Deutschland (Dovoljenje za stalno prebivanje v Zvezni republiki Nemčiji) — Aufenthaltserlaubnis für Angehörige eines Mitgliedstaates der EG (Dovoljenje za stalno prebivanje za državljane držav članic ES) — Aufenthaltsberechtigung für die Bundesrepublik Deutschland (Dovoljenje za stalno prebivanje v Zvezni republiki Nemčiji) — Aufenthaltsbewilligung für die Bundesrepublik Deutschland (Dovoljenje za začasno prebivanje v Zvezni republiki Nemčiji) — Aufenthaltsbefugnis für die Bundesrepublik Deutschland (Dovoljenje za stalno ali začasno prebivanje iz humanitarnih in drugih podobnih razlogov v Zvezni republiki Nemčiji) Ti bivalni naslovi omogočajo vstop v državo brez vizuma samo takrat, ko so vloženi v potni list na posebnem listu ali izdani skupaj s potnim listom kot odobritev, ki nadomešča vizum. Ne omogočajo pa vstopa v državo brez vizuma, če so izdani namesto nacionalnega identifikacijskega dokumenta. Dokument za odložitev ukrepa izgona „Aussetzung der Abschiebung (Duldung)“ in dopustitev prebivanja za prosilce za azil „Aufenthaltsgestattung für Asylbewerber“ prav tako ne omogočata vstopa brez vizuma. — Posebna dovoljenja za prebivanje, ki jih izda zvezno ministrstvo za zunanje zadeve: — Diplomatenausweis (Izkaznica za diplomate, rdeče barve) — Ausweis für bevorrechtigte Personen (Posebna izkaznica za osebe s posebnim položajem, modre barve) — Ausweis (Izkaznica, rumene barve) — Personalausweis (Osebna izkaznica, zelene barve) — Posebni bivalni naslovi, ki jih izdajo zvezne dežele: — Ausweis für Mitglieder des Konsularkorps (Izkaznica za člane konzularnega zbora, bele barve) — Ausweis (Izkaznica, sive barve) — Ausweis für Mitglieder des Konsularkorps (Izkaznica za člane konzularnega zbora, bele barve z zelenimi črtami) 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 323 — Ausweis (Izkaznica, rumene barve) — Ausweis (Izkaznica, zelene barve) — Seznam udeležencev šolskih izletov znotraj Evropske unije. GRČIJA — Αδεια παραμονής αλλοδαπού για εργασία (Dovoljenje za stalno prebivanje) — Αδεια παραμονής μελών οικογενείας αλλοδαπού (Bivalni naslov, izdan zaradi ponovne združitve družin) — Αδεια παραμονής αλλοδαπού για σπουδές (Dovoljenje za začasno prebivanje zaradi študija) — Αδεια παραμονής αλλοδαπού (χρώμα λευκό) (Dovoljenje za stalno ali začasno prebivanje za tujce, bele barve) (Ta dokument se izda tujcu, ki je poročen z grškim državljanom; čas veljavnosti je eno leto in se lahko podaljša, dokler obstaja zakonska zveza. ) — Δελτίο ταυτότητας αλλοδαπού (χρώμα πράσινο) (Osebna izkaznica za tujca, zelene barve) (Ta dokument se izda samo tujcem grškega rodu in velja od dveh do pet let. ) — Ειδικό Δελτίο Ταυτότητας Ομογενούς (χρώμα μπέζ) (Posebna osebna izkaznica za tujce grškega rodu, bež barve) (Izdaja se albanskim državljanom grškega rodu. Izkaznica velja tri leta in se izda tudi zakoncem in potomcem grškega rodu ne glede na njihovo državljanstvo, če obstaja uradni dokument, ki potrjuje njihove družinske vezi. — Seznam udeležencev šolskih izletov znotraj Evropske unije. ŠPANIJA Imetniki veljavnega dovoljenja za vrnitev ne potrebujejo vizuma za vstop v državo. Bivalni naslovi, katerih imetniki za vstop na špansko državno ozemlje ne potrebujejo vizuma, ki bi ga sicer zaradi svojega državljanstva potrebovali, so: — Permiso de Residencia Inicial (Začetno dovoljenje za stalno prebivanje) — Permiso de Residencia Ordinario (Navadno dovoljenje za stalno prebivanje) — Permiso de Residencia Especial (Posebno dovoljenje za stalno prebivanje) 324 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 — Tarjeta de Estudiante (Študentska izkaznica) — Permiso de Residencia tipo A (Dovoljenje za stalno prebivanje, kategorija A) — Permiso de residencia tipo b (Dovoljenje za stalno prebivanje, kategorija b) — Permiso de Trabajo y de Residencia tipo B (Dovoljenje za stalno prebivanje in delo, kategorija B) — Permiso de Trabajo y de Residencia tipo C (Dovoljenje za stalno prebivanje in delo, kategorija C) — Permiso de Trabajo y de Residencia tipo d (Dovoljenje za stalno prebivanje in delo, kategorija d) — Permiso de Trabajo y de Residencia tipo D (Dovoljenje za stalno prebivanje in delo, kategorija D) — Permiso de Trabajo y de Residencia tipo E (Dovoljenje za stalno prebivanje in delo, kategorija E) — Permisa de Trabajo fronterizo tipo F (Dovoljenje za delo na obmejnem območju, kategorija F) — Permisa de Trabajo y Residencia tipo P (Dovoljenje za stalno prebivanje in delo, kategorija P) — Permisa de Trabajo y Residencia tipo Ex (Dovoljenje za stalno prebivanje in delo, kategorija Ex) — Tarjeta de Reconocimiento de la excepción a la necesidad de obtener Permiso de Trabajo y Permiso de Residencia (art. 16 Ley 7/85) (Izkaznica, na podlagi katere je oseba oproščena obveznosti pridobitve dovoljenja za stalno prebivanje in dovoljenja za delo, člen 16 zakona 7/85) — Permiso de Residencia para Refugiados (Dovoljenje za začasno prebivanje za begunce) — Lista de personas que participan en un viaje excolar dentro de la Unión Europea (Seznam udeležencev šolskih izletov znotraj Evropske unije) — Tarjeta de Familiar Residente Comunitario (Izkaznica za sorodnike državljanov Skupnosti) — Tarjeta temporal de Familiar de Residente Comunitario (Začasna izkaznica za sorodnike državljanov Skupnosti) Vstopnega vizuma ne potrebujejo imetniki naslednjih veljavnih dokazil o akreditaciji, ki jih izda ministrstvo za zunanje zadeve: — Tarjeta especial (posebna izkaznica, rdeče barve), z napisom na platnicah „ Cuerpo Diplomático. Embajador. Documento de Identidad“ (Diplomatski zbor. Veleposlanik. Identifikacijska izkaznica), ki se izda akreditiranim veleposlanikom 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 325 — Tarjeta especial (posebna izkaznica, rdeče barve), z napisom na platnicah „ Cuerpo Diplomático. Documento de Identidad“ (Diplomatski zbor. Identifikacijska izkaznica), ki se izda osebju, akreditiranemu pri diplomatskih predstavništvih, ki imajo diplomatski status. Dokument, ki se izda zakoncem in otrokom, je označen s črko F — Tarjeta especial (posebna izkaznica, rumene barve), z napisom na platnicah „ Misiones Diplomáticas. Personal Administrativo y Técnico. Documento de Identidad“ (Diplomatska predstavništva. Administrativno in tehnično osebje. Identifikacijska izkaznica), ki se izda uslužbencem pri akreditiranih diplomatskih predstavništvih. Dokument, ki se izda zakoncem in otrokom, je označen s črko F — Tarjeta especial (posebna izkaznica, rdeče barve), z napisom na platnicah „ Tarjeta Diplomática de Identidad“ (Diplomatska identifikacijska izkaznica), ki se izda osebju z diplomatskim statusom pri predstavništvu Zveze arabskih držav, in osebju, akreditiranemu pri predstavništvu Splošne palestinske delegacije (Oficina de la Delegación General). Dokument, ki se izda zakoncem in otrokom, je označen s črko F — Tarjeta especial (posebna izkaznica, rdeče barve), z napisom na platnicah „ Organismos Internacionales. Estatuto Diplomático. Documento de Identidad“ (Mednarodne organizacije. Diplomatski status. Identifikacijski dokument), ki se izda osebju z diplomatskim statusom, akreditiranemu pri mednarodnih organizacijah. Dokument, ki se izda zakoncem in otrokom, je označen s črko F — Tarjeta especial (posebna izkaznica, modre barve), z napisom na platnicah „ Organismos Internacionales. Personal Administrativo y Técnico. Documento de Identidad“ (Mednarodne organizacije. Administrativno in tehnično osebje. Identifikacijski dokument), ki se izda uslužbencem, akreditiranim pri mednarodnih organizacijah. Dokument, ki se izda zakoncem in otrokom, je označen s črko F — Tarjeta especial (posebna izkaznica, zelene barve), z napisom na platnicah „ Funcionario Consular de Carrera. Documento de Identidad“ (Poklicni konzularni uslužbenec. Identifikacijski dokument), ki se izda poklicnim konzularnim uslužbenecm, akreditiranim v Španiji. Dokument, ki se izda zakoncem in otrokom, je označen s črko F — Tarjeta especial (posebna izkaznica, zelene barve), z napisom na platnicah „ Empleado Consular. Emitido a favor de. … Documento de Identidad“ (Konzularni uslužbenec. Izdano za … identifikacijski dokument), ki se izda konzularnim uslužbenecem, akreditiranim v Španiji. Dokument, ki se izda zakoncem in otrokom, je označen s črko F — Tarjeta especial (posebna izkaznica, sive barve), z napisom na platnicah „ Personal de Servicio. Misiones Diplomáticas. Oficinas Consulares y Organismos Internacionales. Emitido a … Documento de Identidad“ (Služno Izdanoza … Identifikacijski osebje. Diplomatska predstavništva, konzulati dokument). Ta dokument se izda službenemu osebju na diplomatskih predstavništvih, konzulatih in mednarodnih organizacijah ter osebju z diplomatskim in konzularnim poklicnim statusom (posebni uslužbenci). Dokument, ki se izda zakoncem in otrokom, je označen s črko F in mednarodne organizacije. FRANCIJA 1. Polnoletni državljani tretjih držav morajo imeti naslednje dokumente: — Carte de séjour temporaire comportant une mention particulière qui varie selon le motif du séjour autorisé (Dovoljenje za začasno prebivanje z navedenimi posebnimi podatki, ki se nanašajo na razloge za dovoljeno prebivanje) — Carte de résident (Izkaznica za rezidenta) — Certificat de résidence d’Algérien comportant une mention particulière qui varie selon le motif du séjour autorisé (1 an, 10 ans) (Dovoljenje za začasno prebivanje za Alžirce z navedbo posebnih podatkov o razlogih za dovoljeno prebivanje) (eno leto, deset let) — Certificat de résidence d’Algérien portant la mention „membre d’un organisme officiel“) (2 ans) (Dovoljenje za začasno prebivanje za Alžirce, z navedbo „član uradne organizacije“) (dve leti) 326 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 — Carte de séjour des Communautés européennes (1 an, 5 ans, 10 ans) (Dovoljenje za stalno ali začasno prebivanje državljanov Evropskih skupnosti) (eno leto, pet let, deset let) — Carte de séjour de l’Espace Economique Européen (Dovoljenje za stalno prebivanje v evropskem gospodarskem prostoru) — Cartes officielles valant de titre de séjour, délivrées par le Ministère des Affaires Etrangères (Uradna dovoljenja, ki imajo status dovoljenja za prebivanje, izdana pri ministrstvu za zunanje zadeve) (a) Cartes diplomatiques (diplomatska dovoljenja): — Carte portant la mention „corps diplomatique“ délivrée aux chefs de mission diplomatique (couleur blanche) (Dovoljenje s pripisom „diplomatski zbor“, izdano vodjem diplomatskih predstavništev, bele barve) — Carte portant la mention „corps diplomatique“ délivrée au personnel des représentations diplomatiques accréditées en France (couleur orange) (Dovoljenje s pripisom „diplomatski zbor“, akreditiranih v Franciji, oranžne barve) izdano osebju pri diplomatskih predstavništvih, — Carte portant la mention „organisations internationales“ et en deuxième page „assimilé à un chef de mission diplomatique“ (couleur blanche) (Dovoljenje s pripisom „mednarodne organizacije“, na drugi strani sledi pripis „enakovreden vodji diplomatskega predstavništva“, bele barve) — Carte portant la mention „organisations internationales“ et en deuxième page „assimilé à un membre de mission diplomatique“ (couleur bleue) (Dovoljenje s pripisom „mednarodne organizacije“, na drugi strani sledi pripis „enakovreden članu diplomatskega predstavništva“, modre barve) (b) Posebne izkaznice — Carte spéciale portant la mention „carte consulaire“ délivrée aux fonctionnaires des postes consulaires (couleur verte) (Posebna izkaznica s pripisom „konzularno dovoljenje“, izdana uslužbencem na konzulatih, zelene barve) — Carte spéciale portant la mention „organisations internationales“ délivrée aux fonctionnaires internationaux des organisations situées en France (couleur verte) (Posebna izkaznica s pripisom „mednarodne organizacije“, izdana tujim uslužbencem mednarodnih organizacij v Franciji, zelene barve) — Carte spéciale portant la mention „carte spéciale“ délivrée au personnel administratif et technique, de nationalité étrangère, des missions diplomatiques et consulaires et des organisations internationales (couleur beige) (Posebna izkaznica s pripisom „posebna izkaznica“, izdana tujemu administrativnemu in tehničnemu osebju, ki je zaposleno na diplomatskih predstavništvih, konzulatih ali pri mednarodnih organizacijah, bež barve) — Carte spéciale portant la mention „carte spéciale“ délivrée au personnel de service, de nationalité étrangère, des missions diplomatiques et des postes consulaires et des organisations internationales (couleur grise) (Posebna izkaznica s pripisom „posebna izkaznica“, diplomatskih predstavništvih, konzulatih ali pri mednarodnih organizacijah, sive barve) izdana tujemupomožnemu osebjupri — Carte spéciale portant la mention „carte spéciale“ délivrée au personnel privé, de nationalité étrangère, au service des agents diplomatiques ou assimilés, des fonctionnaires consulaires et des fonctionnaires internationaux (couleur grise) (Posebna izkaznica s pripisom „posebna izkaznica“, izdana tujemu osebju, ki je zaposleno pri diplomatskih predstavnikih ali pri primerljivih osebah, poklicnih konzularnih uslužbencih in uslužbencih mednarodnih organizacij, sive barve) 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 327 — Carte spéciale portant la mention „carte spéciale“ délivrée au personnel étranger en mission officielle et de statut particulier (couleur bleu-gris) (Posebna izkaznica s pripisom „posebno dovoljenje“, izdana tujemu osebju s posebno nalogo ali s posebnim statusom, modrosive barve) 2. Tuje mladoletne osebe morajo imeti naslednje dokumente: — Document de circulation pour étrangers mineurs (Potna listina za tuje mladoletne osebe) — Visa de retour (sans condition de nationalité et sans présentation du titre de séjour, auquel ne sont pas soumis les enfants mineurs) (Vizum za vrnitev) (ne glede na državljanstvo in brez predložitve naslova stalnega prebivališča, ker mladoletne osebe ne potrebujejo dovoljenja za prebivanje) — Passeport diplomatique/de service/ordinaire des enfants mineurs des titulaires d’une carte spéciale du Ministère des Affaires étrangères revêtu d’un visa de circulation (Diplomatski /službeni /navadni potni list za mladoletne osebe, ki so otroci imetnikov posebnih izkaznic, ki jih je izdalo ministrstvo za zunanje zadeve in v katere je vpisan poseben vizum) 3. Seznam udeležencev šolskih izletov znotraj Evropske unije Opomba 1: Treba je opozoriti, da potrdila o sprejemu vlog prosilcev, ki prvič prosijo za dovoljenje, niso veljavna. Nasprotno pa so potrdila o sprejemu vlog za podaljšanje dovoljenja veljavna, če so predložena skupaj z dovoljenjem. Opomba 2: „Potrdilo o opravljanju funkcije“, ki ga po svoji presoji izda ministrstvo za zunanje zadeve, ne more nadomestiti dovoljenja za prebivanje. Imetniki morajo imeti tudi enega od bivalnih naslovov v skladu s pravom Skupnosti (glej točke 1 do 6 seznama) ITALIJA — Carta di soggiorno (validità illimitata) (Dovoljenje za stalno prebivanje, neomejena veljavnost) — Permesso di soggiorno con esclusione delle sottoelencate tipologie: (Dovoljenje za stalno prebivanje razen naslednjih dokumentov:) 1. Permesso di soggiorno provvisorio per richiesta asilo politico ai sensi della Convenzione di Dublino (Dovoljenje za začasno prebivanje za prosilce za azil v skladu z Dublinsko konvencijo) 2. Permesso di soggiorno per cure mediche (Dovoljenje za stalno ali začasno prebivanje iz zdravstvenih razlogov) 3. Permesso di soggiorno per motivi di giustizia (Dovoljenje za začasno prebivanje zaradi urejanja pravnih zadev) — Carta d’identità M. A. E. — Corpo diplomatico (Osebna izkaznica, ki jo izda ministrstvo za zunanje zadeve — diplomatski zbor) — Carta d’identità — Organizzazioni internazionali e Missioni Estere Speciali (Osebna izkaznica — mednarodne organizacije in posebna tuja predstavništva) — Carta d’identità — Rappresentanze Diplomatiche (Osebna izkaznica — diplomatska predstavništva) — Carta d’identità — Corpo Consolare (Osebna izkaznica — konzularni zbor) — Carta d’identità — Uffici Consolari (Osebna izkaznica — konzularni uradi) — Carta d’identità — Rappresentanze Diplomatiche (personale amministrativo e tecnico) (Osebna izkaznica — diplomatska predstavništva, administrativno in tehnično osebje) — Carta d’identità — Rappresentanze Diplomatiche e Consolari (personale di servizio) (Osebna izkaznica — diplomatska predstavništva in konzulati) (služno osebje) — Seznam udeležencev šolskih izletov znotraj ozemlja EU 328 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 LUKSEMBURG — Carte d’identité d’étranger (Osebna izkaznica za tujce) — Autorisation de séjour provisoire apposée dans le passeport national (Dovoljenje za začasno prebivanje, vpisano v potni list) — Carte diplomatique délivrée par le Ministère des Affaires étrangères (Diplomatska izkaznica, ki jo izda ministrstvo za zunanje zadeve) — Titre de légitimation délivré par le Ministère des Affaires Etrangères au personnel administratif et technique des Ambassades (Identifikacijski dokument, ki ga izda ministrstvo za zunanje zadeve administrativnemu in tehničnemu osebju na veleposlaništvih) — Titre de légitimation délivré par le Ministère de la Justice au personnel des institutions et organisations internationales établies au Luxembourg (Identifikacijski dokument, ki ga izda ministrstvo za pravosodje osebju inštitucij in mednarodnih organizacij s sedežem v Luksemburgu) — Seznam udeležencev šolskih izletov znotraj ozemlja EU. NIZOZEMSKA — Dokumenti se izdajajo v naslednji obliki: — Vergunning tot vestiging (tip „A“) (Dovoljenje za stalno prebivanje) — Toelating als vluchteling (tip „C“) (Dovoljenje za begunce) — Verblijf voor onbepaalde duur (tip „C“) (Dovoljenje za stalno prebivanje) — Vergunning tot verblijf (tip „D“) (Dovoljenje za stalno prebivanje) — Voorwaardelijke vergunning tot verblijf (tip „D“ je označen s pripisom „voorwaardelijk“ (pogojno)) (Pogojno dovoljenje za stalno ali začasno prebivanje) — Verblijfskaart van een onderdaan van een Lid-Staat der EEG (tip „E“) (Dovoljenje za stalno ali začasno prebivanje za državljane držav članic Evropskega gospodarske skupnosti) — Vergunning tot verblijf (in de vorm van een stempel in het paspoort) (Dovoljenje za stalno prebivanje (v obliki žiga, odtisnjenega v potni list) — Vreemdelingendocument, označen s črkami „A“, „B“, „C“, „D“, „E“, „F1“, „F2“ ali „F3“ (Dokument za tujce) — Legitimatiebewijs voor leden van diplomatieke of consulaire posten (Identifikacijski dokument za člane diplomatsko-konzularnih predstavništev) — Legitimatiebewijs voor ambtenaren met een bijzondere status (Identifikacijski dokument za uslužbence s posebnim statusom) — Legitimatiebewijs voor ambtenaren van internationale organisaties (Identifikacijski dokument za uslužbence mednarodnih organizacij) 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 329 — Identiteitskaart voor leden van internationale organisaties waarvan de zetel in Nederland is gevestigd (Identifikacijski dokument za člane mednarodnih organizacij, ki imajo svoj sedež na Nizozemskem) — Visum voor terugkeer (Vizum za vrnitev) — Seznam udeležencev šolskih izletov znotraj ozemlja Evropske unije Opombe k besedilu iz odstavkov 1 in 2 Od 1. marca 1994 se bivalni naslovi iz odstavkov 1 in 2 ne izdajajo več (od 1. junija 1994 ne velja več tip „D“, prav tako se v potni list ne odtisne več žiga). Dokumenti, ki so še v obtoku, veljajo do 1. januarja 1997. Opombe k besedilu iz odstavka 3 Dokument za tujce se izdaja od 1. marca 1994. Ta dokument v obliki „kreditne kartice“ bo postopoma nadomestil dovoljenja za prebivanje iz odstavkov 1 in 2. Črkovna koda za posamezne kategorije ostane nespremenjena. Dokument za tujce, ki je označen s črkovno kodo E, se izdaja državljanom ES in državljanom pogodbenic Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru. Pogojna dovoljenja za prebivanje so označena s kodami F1, F2 in F3. Opombe k besedilu odstavka 7 Seznam mednarodnih organizacij s sedežem na Nizozemskem, katerih sodelavci (vključno z družinskimi člani) so imetniki identifikacijskih dokumentov, ki jih ni izdalo ministrstvo za zunanje zadeve 1. European Space Agency (ESA) — Evropska vesoljska agencija 2. European Patent Office (EPO) — Evropski patentni urad 3. International Tea Promotion Association (ITPA) — Mednarodno združenje za promocijo čaja 4. International Service for National Agricultural Research (ISNAR) — Mednarodni center za raziskave v kmetijstvu 5. Technical Centre for Agricultural and Rural Cooperation (ACP) — Center za tehnično sodelovanje v kmetijstvu in na podeželju 6. United Nations University Institute for New Technologies (UNU-INTECH) Inštitut Združenih narodov za nove tehnologije 7. African Management Services Company (AMSCO SA) AVSTRIJA — Aufenthaltstitel in Form der Vignette entsprechend der Gemeinsamen Maßnahme der Europäischen Union vom 16. Dezember 1996 zur einheitlichen Gestaltung der Auftenthaltstitel (Bivalni naslov v obliki nalepke v skladu s Skupnim programom ukrepov EU z dne 16. decembra 1996 za enotni format dovoljenja za prebivanje) Od 1. januarja 1998 se bodo bivalni naslovi izdajali in podaljševali samo v tej obliki. Pod „Vrsta dovoljenja“ se vpiše: Niederlassungsbewilligung (dovoljenje za stalno prebivanje), „Aufenthaltserlaubniss“ (dovoljenje za stalno prebivanje), „Befr. Aufenthaltsrecht“ (pravica do začasnega prebivanja). 330 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 — Vor dem 1. Jänner 1998 erteilte Aufenthaltstitel im Rahmen der — „auch unbefristet“ eingetragenen — Gültigkeitsdauer: (bivalni naslovi, izdani pred 1. januarjem 1998 na podlagi vpisane veljavnosti, vključno z neomejeno veljavnostjo:) „Wiedereinreise — Sichtvermerk“ oder „Einreise — Sichtvermerk“; wurden bis 31. 12. 1992 von Inlandsbehörden, aber auch von Vertretungsbehörden in Form eines Stempels ausgestellt (Vizumi za ponovni vstop ali vstopni vizumi, ki so jih v obliki žiga izdajali avstrijski organi in konzulati do 31. decembra 1992); „Gewöhnlicher Sichtvermerk“ wurde vom 1. 1. 1993 bis 31. 12. 1997 in Form einer Vignette — ab 1. 9. 1996 entsprechend der VO (EG) 1683/95 — ausgestellt (Navadni vizum, izdan med 1. januarjem 1993 in 31. decembrom 1997 v obliki nalepke — od 1. septembra v skladu z Odredbo EU 1683/95); „Aufenthaltsbewilligung“; wurde vom 1. 1. 1993 bis 31. 12. 1997 in Form einer speziellen Vignette ausgestellt; (Dovoljenje za stalno prebivanje, izdano med 1. januarjem 1993 in 31. decembrom 1997 v obliki posebne nalepke). — Konventionsreisepaß, ausgestellt ab 1. Januar 1993 (Konvencijska potna listina, ki se izdaja od 1. januarja 1993) — Legitimationskarten für Träger von Privilegien und Immunitäten in den Farben rot, gelb und blau, ausgestellt vom Bundesministerium für auswärtige Angelegenheiten (Potna listina, izdana za osebe z imuniteto v rdeči, rumeni in modri barvi, ki jo izda zvezno ministrstvo za zunanje zadeve) — Seznam udeležencev šolskih izletov znotraj ozemlja EU Naslednji dokumenti ne veljajo kot dovoljenje za začasno prebivanje in imetniku ne dovoljujejo vstopa v Avstrijo brez vizuma: — Lichtbildausweis für Fremde gemäß § 85 Fremdengesetz 1997 (Osebna izkaznica s fotografijo za tujce v skladu s členom 85 Zakona o tujcih) — Durchsetzungsaufschub und Abschiebungsaufschub nach Aufenthaltsverbot oder Ausweisung (Odlog izvršitve in odlog izgona po izreku prepovedi prebivanja ali izgona tujca iz države) — Bewilligung zur Wiedereinreise trotz bestehenden Aufenthaltsverbotes, in Form eines Visums erteilt, jedoch als eine solche Bewilligung gekennzeichnet (Dovoljenje za ponovni vstop v državo, izdano v obliki vizuma, kljub prepovedi prebivanja, ki je označeno kot dovoljenje za ponovni vstop) — Vorläufige Aufenthaltsberechtigung gemäß § 19 Asylgesetz 1997 bzw. § 7 AsylG 1991 (Začasno dovoljenje za začasno prebivanje v skladu s členom 19 Zakona o azilu iz leta 1997 ali členom 7 Zakona o azilu iz leta 1991) — Befristete Aufenthaltsberechtigung gemäß § 15 Asylgesetz 1997 bzw. § 8 AsylG 1991 als Duldung des Aufenthaltes trotz abgelehnten Asylantrags (Začasno dovoljenje za začasno prebivanje v skladu s členom 15 Zakona o azilu iz leta 1991 oziroma členom 8 Zakona o azilu iz leta 1991, ki dopušča prebivanje kljub zavrnjeni prošnji za azil) PORTUGALSKA — Cartão de Identidade (emitido pelo Ministério dos Negócios Estrangeiros) (Osebna izkaznica, ki jo izda ministrstvo za zunanje zadeve) Corpo Consular, Chefe de Missão (Diplomatski zbor, vodja diplomatskega predstavništva) — Cartão de Identidade (emitido pelo Ministério dos Negócios Estrangeiros) (Osebna izkaznica, ki jo izda ministrstvo za zunanje zadeve) Corpo Consular, Funcionário de Missão (Diplomatski zbor, uslužbenec pri diplomatskem predstavništvu) 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 331 — Cartão de Identidade (emitido pelo Ministério dos Negócios Estrangeiros) (Osebna izkaznica, ki jo izda ministrstvo za zunanje zadeve) Pessoal Auxiliar de Missão Estrangeira (Pomožno osebje, ki je zaposleno pri tujem predstavništvu) — Cartão de Identidade (emitido pelo Ministério dos Negócios Estrangeiros) (Osebna izkaznica, ki jo izda ministrstvo za zunanje zadeve) Funcionário Administrativo de Missão Estrangeira (Upravni delavec, zaposlen pri tujem predstavništvu) — Cartão de Identidade (emitido pelo Ministério dos Negócios Estrangeiros) (Osebna izkaznica, ki jo izda ministrstvo za zunanje zadeve) Corpo Diplomático, Chefe de Missão (Diplomatski zbor, vodja diplomatskega predstavništva) — Cartão de Identidade (emitido pelo Ministério dos Negócios Estrangeiros) (Osebna izkaznica, ki jo izda Ministrstvo za zunanje zadeve) Corpo Diplomático, Funcionário de Missão (Diplomatski zbor, uslužbenec pri diplomatskem predstavništvu) — Título de Residência (1 Ano) (Bivalni naslov — z veljavnostjo enega leta) — Título de Residência Anual (1 Ano) (Bivalni naslov — z veljavnostjo enega leta) — Título de Residência Anual (cor de laranja) (Bivalni naslov, oranžne barve) — Título de Residência Temporário (5 Anos) (Začasni bivalni naslov, pet let) — Título de Residência Vitalício (Dosmrtni bivalni naslov) — Cartão de Residência de Nacional de um Estado Membro da Comunidade Europeia (Dovoljenje za stalno prebivanje za državljane držav članic Evropske skupnosti) — Cartão de Residência Temporário (Dovoljenje za začasno prebivanje) — Cartão de Residência (Dovoljenje za stalno prebivanje) — Autorização de Residência Provisória (Dovoljenje za začasno prebivanje) — Título de Identidade de Refugiado (Izkaznica za begunca) 332 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 ZAUPNO PRILOGA 5 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 333 PRILOGA 6 Seznam častnih konzulov, ki so v izjemnih primerih in začasno pristojni za izdajanje enotnega vizuma V skladu s sklepom, ki so ga sprejeli ministri in državni sekretarji na seji dne 15. decembra 1992, vse schengenske države priznavajo, da so v nadaljevanju navedeni častni konzuli pristojni za izdajanje enotnega vizuma za obdobje, ki je tukaj opredeljeno: Sedanji častni konzuli Nizozemske — v Nassauu (Bahami), dokler ena od schengenskih držav ne odpre predstavništva s poklicnimi diplomati; — v Manami (Bahrajn) še pet let od začetka veljavnosti Konvencije. 334 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 PRILOGA 7 Priporočljive vsote za prestop zunanjih mej, ki jih vsako leto določijo nacionalni organi BELGIJA Belgijski zakon predvideva splošne določbe za preverjanje ustreznih sredstev za preživljanje, vendar ne določa podrobnejših meril za to. Pristojni upravni organi ravnajo na naslednji način: — Tujci, ki živijo pri zasebniku Dokazila o sredstvih za preživljanje lahko zagotovi oseba, pri kateri tujec živi v Kraljevini Belgiji in ki napiše in podpiše garantno izjavo, overjeno pri upravnem organu v kraju prebivanja. Ta oseba jamči, da bo poravnala vse stroške, ki bi nastali v zvezi s prebivanjem in oskrbo tujca, stroške za zdravstveno oskrbo in za vrnitev v matično državo, če jih tujec ne bi mogel poravnati. S tem ukrepom naj bi preprečili, da bi moral stroške poravnati upravni organ. Garantno izjavo mora podpisati oseba, ki je kreditno sposobna; če je ta oseba tujec, mora imeti dovoljenje za stalno prebivanje. Če je potrebno, mora tujec predložiti tudi dokazila o lastnih dohodkih. Če tujec nima lastnih sredstev, mora razpolagati vsaj z vsoto 1 500 BFR za dan prebivanja. — Tujci, ki so nastanjeni v hotelu Če tujec ne more predložiti dokazil o lastnih sredstvih, mora razpolagati vsaj z vsoto 2 000 BFR za dan prebivanja. V večini primerov mora tujec predložiti tudi vozovnico (letalsko vozovnico) za vrnitev v matično državo ali državo svojega bivališča. NEMČIJA V skladu s členom 60(2) Zakona o tujcih z dne 9. julija 1990 (AuslG) sme biti tujec na meji zavrnjen, če so dani razlogi za njegov izgon iz države. Tujec je zavrnjen, če je prisiljen zaprositi ali če zaprosi za dodelitev socialne pomoči zase, za svoje družinske člane, ki ne prebivajo na ozemlju Zvezne republike Nemčije, ali za osebe, ki živijo v njegovem gospodinjstvu (člen 6(6) Zakona o tujcih). Priporočljivi zneski, ki naj bi jih upoštevali organi mejne kontrole, niso določeni. V praksi se kot priporočljiva osnova običajno uporablja 50 DEM na dan. Tujec mora imeti tudi povratno vozovnico ali ustrezna denarna sredstva. Pred izrekom ukrepa zavrnitve vstopa tujca v državo mu mora biti omogočeno, da si v primernem času in zakonito pridobi zahtevana denarna sredstva, ki jih potrebuje za prebivanje na ozemlju Zvezne Republike Nemčije, to pa stori na enega izmed naslednjih načinov: — z zakonitim bančnim jamstvom ene od nemških bank, — z garantno izjavo gostitelja, — s telegrafskim denarnim nakazilom, — s položitvijo varščine pri organu, ki je pristojen za prebivanje tujcev. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 335 GRČIJA Z ministrskim Odlokom št. 3011/2/1f z dne 11. januarja 1992 je bila določena vsota, s katero morajo razen državljanov držav Evropske skupnosti razpolagati tujci, ki želijo vstopiti na ozemlje Helenske republike. V skladu z navedenim ministrskim odlokom morajo tujci iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti, razpolagati s 5 000 DR v tuji valuti na osebo na dan ob vstopu v Helensko republiko in minimalnim zneskom 35 000 DR. Za mladoletne družinske člane znaša dnevni znesek v tuji valuti polovico celotnega zneska. Za državljane tistih držav, ki niso članice Skupnosti in katerih zakonodaja določa, da morajo grški državljani na njihovih mejah zamenjati devize, velja ta obveznost po načelu vzajemnosti. ŠPANIJA Tujci morajo dokazati, da razpolagajo s finančnimi sredstvi za preživljanje. Minimalni zneski pri tem so naslednji: (a) za stroške prebivanja v Španiji znaša ta znesek 5 000 PTA ali protivrednost v tuji valuti, ki se pomnoži s številom načrtovanih dni prebivanja v Španiji in s številom družinskih članov, ki potujejo z osebo. Ne glede na načrtovano trajanje prebivanja znaša v vsakem primeru najmanjši znesek, za katerega mora tujec predložiti dokazila, 50 000 PTA na osebo; (b) za vrnitev v matično državo ali za tranzit prek tretje države mora tujec predložiti neprenosljivo vozovnico (vozovnice), ki se glasi(jo) na njegovo ime in vsebuje navedene dneve potovanja ali vozovnico(e) za nameravano prometno sredstvo. Tujci dokažejo, da razpolagajo z zadostnimi sredstvi za preživljanje, ali s predložitvijo gotovine ali potrjenimi čeki, potovalnimi čeki, potrdili, kreditnimi karticami ali ustreznim bančnim potrdilom. Če tujec teh dokazil ne more predložiti, španska mejna policija prizna vsako drugo dokazilo, za katero meni, da zadostuje. FRANCIJA Priporočljivi znesek ustreznih sredstev, potrebnih za nameravano prebivanje tujca v Franciji ali za tranzit prek ozemlja Francije do cilja v tretji državi, je enak znesku zagotovljene minimalne plače v Franciji (SMIC), ki se dnevno izračunava na podlagi stopnje, določene 1. januarja tekočega leta. Ta znesek se redno prilagaja indeksu življenjskih stroškov v Franciji: — samodejno, kadar koli se indeks cen na drobno dvigne za več kakor 2 %, — po posvetu z državno komisijo za pogajanja za kolektivne pogodbe na podlagi sklepa vlade o zagotovljenem razvoju cen, ki je višje od povečanja indeksa cen na drobno. Od 1. julija 1998 znaša dnevni znesek minimalne plače (SMIC) 302 FF. Imetniki potrdila o prebivanju morajo razpolagati vsaj z minimalnim zneskom, ki je enak polovici minimalne plače, če hočejo prebivati v Franciji. Ta znesek znaša 151 FRF na dan. ITALIJA Točen znesek sredstev za preživljanje, s katerim naj bi razpolagali državljani držav nečlanic EU, ki želijo prebivati v Italiji, in za katerega morajo organom mejne kontrole predložiti dokazila, ni bil nikoli določen, čeprav so sredstva za preživljanje omenjena v členu 3(5) Zakona št. 39 z dne 28. februarja 1990 o nujnih predpisih o političnem azilu, vstopu in prebivanju državljanov držav, ki niso članice EU, pa tudi o prebivanju državljanov držav, ki niso članice EU, in oseb brez državljanstva, ki so že na državnem ozemlju. 336 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 Organom mejne kontrole je prepuščena odločitev, ali ima tujec dovolj denarnih sredstev. Odločitev je odvisna od trajanja prebivanja in razloga zanj, od državljanstva (to je zlasti pomembno, če tujec prihaja iz države, ki je tvegana glede ilegalnih migracij), od osebnih okoliščin tujca in od prometnega sredstva, ki ga uporablja. Tujec lahko dokaže, da ima dovolj potrebnih denarnih sredstev, tako da predloži gotovino, kreditne kartice ali druga dokazila o denarnih sredstvih (npr. potovalne čeke). V skladu s členom 36(6) navedenega zakona se šteje, da tujec razpolaga z ustreznim zneskom sredstev za preživljanje, če lahko predloži dokumente, iz katerih je razvidno, da ima v Italiji lastnino, ali redno plačano zaposlitev (npr. z dovoljenjem za delo), ali garantno izjavo zavoda, podjetja ali zasebnika, s katero so zajamčena sredstva za njegovo prebivanje in preživljanje in za njegov vrnitev v matično državo. Poleg tega mora tujec vedno imeti povratno vozovnico ali vsaj sredstva v ustrezni višini (vključno z denarjem za vrnitev v matično državo in z zneskom, potrebnim za kritje stroškov prebivanja). LUKSEMBURG Zakonodaja Luksemburga ne predvideva priporočljive vsote, ki bi jo organi mejne kontrole preverjali. Pooblaščena uradna oseba, ki izvaja mejno kontrolo, odloča o vsakem primeru posebej, ali ima tujec za preživljanje dovolj denarnih sredstev. V ta namen pooblaščena uradna oseba upošteva namen prebivanja in način nastanitve. NIZOZEMSKA Trenutno znaša vsota, ki je organom mejne kontrole za osnovo pri preverjanju sredstev za preživljanje, 75 NLG na osebo na dan. Uporaba tega merila je spremenljiva, ker se zahtevani znesek sredstev za preživljanje določa glede na dolžino nameravanega prebivanja tujca v državi, glede na namen njegovega potovanja in glede na njegove osebne okoliščine itd. AVSTRIJA V skladu s členom 32(2) (Z)3 Zakona o tujcih je tujec na meji zavrnjen, če v Avstriji nima urejenega prebivanja in če nima dovolj denarnih sredstev za kritje stroškov prebivanja in za vrnitev v matično državo. Vendar pa za presojo o tem niso določene priporočljive vsote. Odloča se o vsakem primeru posebej glede na namen, način in trajanje potovanja. Za dokazilo je lahko gotovina in — glede na okoliščine posameznega primera — potovalni čeki, kreditne kartice, bančna garancija ali garantna izjava plačila zmožne osebe, ki živi v Avstriji. PORTUGALSKA Tujci morajo ob vstopu na Portugalsko razpolagati z naslednjimi zneski: — 15 000 PTE — za vsak vstop, — 8 000 PTE — za vsak dan prebivanja v državi. Tujcem, ki lahko dokažejo, da imajo zagotovljeno oskrbo in prebivanje med svojim obiskom v državi, ni treba plačati omenjenih zneskov. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 337 PRILOGA 8 Enotna vizumska nalepka ter podatki o tehničnih standardih in varnostnih značilnostih Tehnični standardi in varnostne značilnosti v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1683/95 o enotni obliki za vizume veljajo od 7. septembra 1996. UREDBA SVETA (ES) št. 1683/95 z dne 29. maja 1995 o enotni obliki za vizume SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 100 c(3) Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta, enotnega vizuma, pri čemer ga lahko po svoji presoji zamenja, če je treba; ker mora zaradi varnostnih razlogov vsaka država čla- nica Komisiji in drugim državam članicam sporočiti naziv izva- jalca, ki je pooblaščen za tiskanje enotnega vizuma; ker mora ta uredba, da je učinkovita, veljati za vse vizume iz člena 5; ker je državam članicam prepuščeno, ali bodo uporab- ljale enotni vizum tudi za vizume, ki se uporabljajo za druge namene, kakršni so opredeljeni v členu 5, pri čemer zagotovijo, da so vključene s prostim očesom vidne razlike, zato da takega vizuma ni mogoče zamenjati z enotnim vizumom; ker člen 100c(3) Pogodbe zahteva, da Svet sprejme ukrepe glede enotnega formata za vizume pred 1. januarjem 1996, ker morajo biti pri osebnih podatkih, ki se vpišejo v enotni vizum v skladu s prilogo, upoštevane določbe držav članic glede varstva osebnih podatkov, pa tudi ustrezna zakonodaja Skupnosti, ker je vpeljava uporabe enotnega vizuma pomemben korak k usklajevanju vizumske politike; ker člen 7a Pogodbe določa, da je notranji trg prostor brez notranjih meja, kjer je zagotovljen prosti pretok oseb v skladu s določbami te pogodbe; ker ta ukrep skupaj z ukrepi iz poglavja VI Pogodbe tvori med seboj povezano celoto; SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 ker je pomembno, da enotni vizum vsebuje vse potrebne podatke in izpolnjuje zahteve visoke tehnične ravni zlasti glede zaščite pred ponarejanjem in prenarejanjem dokumentov; ker mora biti vizumska nalepka primerna za uporabo v vseh državah članicah in ker mora vsebovati vsem prepoznavne varnostne oznake, ki so vidne s prostim očesom; ker vsebuje ta uredba samo tiste tehnične standarde, ki niso zaupne narave, in ker morajo biti ti standardi dopolnjeni z novimi, ki morajo ostati zaupni, da bi preprečili ponarejanje in prenarejanje dokumentov, in ne smejo vsebovati osebnih podatkov ali namigov na te podatke; ker je treba pristojnost za sprejetje nadaljnjih standardov prenesti na Komisijo; Vizum, ki ga izdajo države članice v skladu s členom 5, se izdela v obliki enotnega formata (nalepke). Ta vizum mora ustrezati teh- ničnim standardom, ki so navedeni v Prilogi. Člen 2 Nadaljnji tehnični standardi, ki preprečujejo ponarejanje vizuma, se določijo v skladu s postopkom, opisanim v členu 6. Člen 3 ker je treba zagotoviti, da omenjeni podatki niso dostopni več- jemu številu oseb, kolikor je potrebno, je tudi pomembno, da vsaka država članica pooblasti samo enega izvajalca za tiskanje 1. Tehnični standardi, omenjeni v členu 2, so zaupne narave in se ne objavijo. Dostopni so samo izvajalcem, ki jih države članice pooblastijo 338 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 za tiskanje vizumov, in osebam, ki jih v skladu s predpisi za to pooblasti država članica ali Komisija. 2. Vsaka država članica pooblasti za tiskanje samo enega izva- jalca ter sporoči njegovo ime Komisiji in preostalim državam čla- nicam. Dve ali več držav članic lahko za tiskanje sočasno poob- lasti istega izvajalca. Vsaka država članica se lahko odloči za drugega izvajalca, o čemer obvesti Komisijo in druge države čla- nice. 2. Komisiji bo pomagal odbor, ki ga sestavljajo predstavniki držav članic in ki mu predseduje predstavnik Komisije. Predstav- nik Komisije predloži odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor dasvoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve. Mnenje se sprejme z večino, ki jo določa člen 148(2) Pogodbe za sprejemanje odločitev Sveta na predlog Komisije. Glasovi predstavnikov držav članic v odboru se ponde- rirajo na način iz navedenega člena. Predsednik ne glasuje. Člen 4 1. Ne glede na ustrezne obširnejše določbe o varstvu osebnih podatkov ima posameznik, ki mu je izdan vizum, pravico, da preveri osebne podatke na vizumu in po potrebi zahteva spre- membe ali izbrise. 2. Enotni vizum ne vsebuje strojno čitljivih podatkov razen tistih, ki se pojavijo tudi v poljih, opisanih v točkah 6 in 12 Priloge, ali v potni listini. Člen 5 Za namene te uredbe pomeni „vizum“ odobritev ali odločitev države članice, ki se zahteva za vstop na njeno državno ozemlje: — zaradi nameravanega prebivanja v državi članici ali v več drža- vah članicah, ne daljšega od skupaj treh mesecev; — zaradi tranzita prek ozemlja te države članice ali več držav čla- nic ali prek tranzitnega območja na letališču. 3. (a) Komisija sprejme predlagane ukrepe, če so v skladu z mne- njem odbora. (b) Če predlagani ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora ali če mnenje ni bilo dano, Komisija brez odlašanja predloži Svetu predlog ukrepov, ki naj se sprejmejo. Svet odloča s kvalificirano večino. Če Svet ne odloči po dveh mesecih, predlagane ukrepe sprejme Komisija, razen če se je Svet z navadno večino izre- kel proti njim. Člen 7 Če države članice uporabljajo enotni format za vizume za namene, ki jih člen 5 ne predvideva, morajo z ustreznimi ukrepi onemo- gočiti zamenjavo z vizumom iz člena 5. Člen 8 Člen 6 Ta odredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. 1. Pri sklicevanju na postopek, opredeljen v tem členu, veljajo naslednje določbe. Člen 1 se prične uporabljati šest mesecev po sprejetju ukrepov iz člena 2. Ta uredba je v celoti zavezujoča in neposredno velja v vseh državah članicah. V Bruslju, 29. maja 1995 Za Svet Predsednik H. de CHARETTE 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 339 PRILOGA Varnostne značilnosti vizuma 1. V tem polju je znak, sestavljen iz devetih elips v pahljačasti obliki. 2. Optično spremenljiv znak („kinegram“ ali drug enakovreden znak). Odvisno od zornega kota je v različni barvi in velikosti vidnih 12 zvezd, simbol „E“ in obla sveta. 3. V tem prostoru je znak z učinkom skrite podobe, sestavljen iz črke oz. črk, ki označujejo državo izdajateljico (ali „BNL“ za države Beneluksa, tj. za Belgijo, Luksemburg in Nizozemsko). V vodoravnem položaju je znak svetleč, če ga zavrtimo za 90 stopinj pa je temen. Uporabljajo se naslednji znaki: A za Avstrijo, BNL za Beneluks, D za Nemčijo, DK za Dansko, E za Španijo, F za Francijo, FIN za Finsko, GR za Grčijo, I za Italijo, IRL za Irsko, P za Portugalsko, S za Švedsko, UK za Združeno kraljestvo. 4. V srednjem delu je beseda „VIZUM“, napisana z velikimi črkami v optično spremenljivi barvi, ki se odvisno od zornega kota spreminja iz rdeče v zeleno. 5. V tem polju je predhodno natisnjena številka vizuma, na prvem mestu je črka(-e), ki označuje(-jo) državo v skladu s tretjo točko. Uporablja se posebna tipografija. Polja za vpisovanje 6. Na začetku polja sta besedi „Velja za“. Organ, ki izda vizum, določi državno ozemlje oziroma državna ozemlja, za katero(-a) velja vizum. 7. Na začetku polja je beseda „Od“, v nadaljevanju vrstice pa beseda „do“. Organ, ki izda vizum, v tem polju navede trajanje veljavnosti vizuma. 8. Na začetku polja sta besedi „Število vstopov“, v nadaljevanju vrstice pa besedi „trajanje prebivanja“ (tj. trajanje prebivanja, kakor ga načrtuje prosilec) in beseda „dni“. 9. Na začetku polja sta besedi „Izdano v“, ki jima sledi ime kraja. 340 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 10. Na začetku tega polja je beseda „Dne“ (pristojni organ vpiše na tem mestu dan izdaje vizuma), v nadaljevanju vrste pa besede „številka potnega lista“ (sledi številka imetnikovega potnega lista). 11 Na začetku polja sta besedi „Vrsta vizuma“. Organ, ki vizum izda, vpiše vrsto vizuma v skladu s členoma 5 in 7 te uredbe. 12. Na začetku polja je beseda „Opombe“. V to polje pristojni organ vnese dodatne podatke, za katere meni, da so potrebni, in ki so v skladu s členom 4 te uredbe. Naslednja poltretja vrstica je namenjena za vnos teh podatkov. 13. V to polje se vpišejo ustrezni podatki, ki so strojno čitljivi, zato da bi bilo organom mejne kontrole na zunanjih mejah delo olajšano. Papir za izdelavo vizuma je pastelno zelene barve z rdečimi in modrimi oznakami. Oznake za posamezna polja so v angleškem in francoskem jeziku. Država, ki izda vizum, lahko doda še tretji jezik, ki je uradni jezik Skupnosti. Beseda „vizum“ v zgornji vrstici je lahko v katerem koli uradnem jeziku Skupnosti. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 341 ZAUPNO PRILOGA 9 342 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 ZAUPNO PRILOGA 10 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 343 PRILOGA 11 Potne listine, v katere se lahko vpiše vizum V nadaljevanju so naštete potne listine, ki se v skladu s členom 17(3)(b) Konvencije priznajo kot veljavne, če izpolnjujejo pogoje iz členov 13 in 14 in če potrjujejo istovetnost imetnika ter v primerih, navedenih v točkah (a) in (b), tudi njegovo narodnost ali državljanstvo. (a) Potne listine, izdane v skladu z mednarodnimi pravnimi predpisi, ki jih uporabljajo države ali regionalni oziroma lokalni organi, te pa priznavajo vse države članice. (b) Potni listi ali potne listine, ki so jih izdale države ali mednarodni organi in jih ne priznavajo vse države članice, vendar jamčijo vrnitev tujca pod pogojem, da Izvršni odbor te dokumente prizna kot veljavne dokumente, v katere se lahko vpiše vizum (ali pa se vpiše na poseben list). Izvršni odbor soglasno odobri: — seznam omenjenih potnih listov in potnih listin, — seznam držav ali območij, ki jih ne priznava, v teh pa so bili ti dokumenti izdani. Morebitna priprava seznamov, ki bodo namenjeni samo za uresničevanje Konvencije, ne omejuje pravice držav članic, da priznajo države ali območja, ki jih pogodbenice še ne priznavajo. (c) Potne listine za begunce, izdane v skladu z Ženevsko Konvencijo o statusu beguncev iz leta 1951. (d) Potne listine za osebe brez državljanstva, izdane v skladu z Mednarodno Konvencijo o pravnem položaju oseb brez državljanstva iz leta 1954 (1). (1) Čeprav Portugalska republika in Republika Avstrija nista pogodbenici te Konvencije, priznavata potne listine, ki so izdane v skladu s tem Sporazumom, kot dokumente, v katere lahko schengenske države vpišejo enotni vizum. 344 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 PRILOGA 12 Takse (v evrih) za izdajanje enotnih vizumov A. Letališki tranzitni vizum 10 evrov B. Tranzitni vizum (za enkratni, dvakratni ali večkratni 10 evrov vstop) C1. Prebivanje za kratek čas (do 30 dni) od 15 do 25 evrov C2. Prebivanje za kratek čas (do 90 dni) 30 evrov + 5 evrov od drugega vstopa naprej, pri vizumu z večkratnim vstopom) C3. Večkratni vstopni vizum, veljavnost 1 leto 50 evrov C4. Večkratni vstopni vizum, veljavnost do 5 let 50 evrov + 30 evrov za vsako dodatno leto D. Nacionalni vizum za prebivanje za daljši čas Znesek določijo države članice, ki lahko izdajo vizum tudi brezplačno — Vizum z ozemeljsko omejeno veljavnostjo Vsaj 50 % takse, določene za vizume vrste A, B in C — Vizum, ki ga izda organ mejne kontrole Dvojni znesek takse, določene za zaželeno vrsto vizuma. Tak vizum se lahko izda tudi brezplačno — Skupinski vizum vrste A in B (od 5 do 50 oseb) 10 evrov + 1 evro na osebo — Skupinski vizum vrste C1 (30 dni), za enkratni ali 30 evrov + 1 evro na osebo dvakratni vstop (od 5 do 50 oseb) — Skupinski vizum vrste C1 (30 dni) za več kakor dva- 30 evrov + 3 evre na osebo kratni vstop (od 5 do 50 oseb) Osnovna načela I. Takse se vplačajo v konvertibilni valuti ali v domači valuti na podlagi veljavnega menjalnega tečaja. II. Zaradi varstva kulturnih interesov, interesov zunanje politike, razvojne politike ali drugih pomembnih javnih interesov se v posameznih primerih takse v skladu z nacionalno zakonodajo lahko znižajo ali se ne zaračunajo. III. Skupinski vizum se v skladu z nacionalno zakonodajo izda za največ 30 dni. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 345 PRILOGA 13 Navodila za izpolnjevanje vizumske nalepke Opomba: Časovno obdobje med izdajo vizuma in začetkom potovanja praviloma ne sme biti daljše od treh mesecev. 346 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 LETALIŠKI TRANZITNI VIZUM (LTV) Letališki tranzitni vizum potrebujejo samo državljani nekaterih „tveganih“ držav (glej Prilogo 3). Imetniki letališkega tranzitnega vizuma ne smejo zapustiti mednarodnega območja na letališču, ko so v tranzitu. Primer št. 1 LETALIŠKI TRANZITNI VIZUM ZA EN VSTOP — Kategorija vizuma: letališki tranzitni vizum (LTV) z oznako A. — LTV za en vstop omogoča vstop samo v eno državo (v tem primeru v Francosko republiko). — Trajanje veljavnosti se izračuna od dneva odhoda (npr. 01. 02. 00); to se določi tako, da se doda dopustna prekoračitev roka sedmih dni, če imetnik svoj odhod preloži. — Ker LTV ne daje pravice za prebivanje, se polje „Trajanje bivanja“ izpolni z oznako XXX. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 347 Primer št. 2(a) LETALIŠKI TRANZITNI VIZUM ZA DVA VSTOPA (ZA VRNITEV) (velja samo za eno državo) — Ta vizum omogoča letališki tranzit za polet v državo in za vrnitev v matično državo prek istega letališča. — Trajanje veljavnosti vizuma se izračuna na naslednji način: dan vrnitve + sedem dni (v predstavljenem primeru: dan vrnitve 15. 02. 00) — Če je tranzit predviden prek enega samega letališča, se v polje „Velja za“ vpiše ime ustrezne države (glej primer 2a). Če tranzit izjemoma poteka prek dveh različnih schengenskih držav pri potovanju v državo in pri vrnitvi iz nje, se v vizum vnese opombo „Schengenske države“ (glej primer 2b). 348 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 Primer št. 2(b) LETALIŠKI TRANZITNI VIZUM ZA DVA VSTOPA — ZA VEČ DRŽAV V polje „Velja za“ se vnese opomba „Schengenske države“, na podlagi česar je dovoljen tranzit prek dveh letališč v različnih državah. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 349 Primer št. 3 LETALIŠKI TRANZITNI VIZUM ZA VEČ VSTOPOV (izda se samo v izjemnih primerih) — Pri vizumu za večkratni letališki tranzit se trajanje veljavnosti vizuma izračuna na naslednji način: dan prvega odhoda + tri mesece. — Polje „Velja za“ se izpolni tako kakor pri vizumu za dvojni letališki tranzit. 350 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 TRANZITNI VIZUM Primer št. 4 TRANZITNI VIZUM ZA EN VSTOP — Kategorija vizuma: tranzitni vizum z oznako B. Priporočljivo je dodati besedo „TRANZIT“. — Trajanje veljavnosti se izračuna od dneva odhoda (npr. 01. 02. 00). Rok se določi na naslednji način: dan odhoda + (največ pet dni) + sedem dni (dopustna prekoračitev roka, če imetnik vizuma odhod preloži). — Tranzit ne sme trajati dlje kakor pet dni. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 351 Primer št. 5 TRANZITNI VIZUM ZA DVA VSTOPA — Trajanje veljavnosti: če dan različnih tranzitnih potovanj ni znan (kar se pogosto zgodi), se trajanje veljavnosti izračuna na naslednji način: dan odhoda + šest mesecev. — Tranzit ne sme trajati več kakor pet dni. 352 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 Primer št. 6 TRANZITNI VIZUM ZA VEČ VSTOPOV — Trajanje veljavnosti se izračuna na isti način kakor pri tranzitnem vizumu za dva vstopa (primer 5). — Trajanje prebivanja v tranzitu sme trajati največ pet dni. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 353 VIZUM ZA BIVANJE ZA KRATEK ČAS Primer št. 7 VIZUM ZA PREBIVANJE ZA KRATEK ČAS ZA EN VSTOP — Kategorija vizuma: vizum za prebivanje za kratek čas je označen s črko C. — Trajanje veljavnosti vizuma se izračuna od dneva odhoda (npr. 01. 02. 00), rok veljavnosti se izračuna na naslednji način: dan odhoda + trajanje prebivanja + dopustna prekoračitev roka 15 dni. — Trajanje prebivanja ne sme biti daljše od 90 dni v naslednjih šestih mesecih (30 dni v predstavljenem primeru). 354 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 Primer št. 8 VIZUM ZA BIVANJE ZA KRATEK ČAS ZA VEČ VSTOPOV — Trajanje veljavnosti se izračuna od dneva odhoda + šest mesecev na podlagi predloženih dokazil. — Trajanje bivanja ne sme presegati 90 dni v naslednjih šestih mesecih (kakor v predstavljenem primeru, vendar je trajanje lahko tudi krajše). Trajanje prebivanja se izračuna s seštevkom števila zaporednih prebivanj. Odvisno je tudi od predloženih dokazil. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 355 Primer št. 9 VIZUM ZA BIVANJE ZA KRATEK ČAS ZA VEČ VSTOPOV Z DALJŠO VELJAVNOSTJO — Vizum za prebivanje za kratek čas za več vstopov velja za obdobje, daljše od šestih mesecev, ali eno, dve, tri leta, v izjemnih primerih pa pet let (npr. VIP). V predstavljenem primeru je veljavnost tri leta. — Trajanje prebivanja se izračuna tako kakor pri primeru št. 8 (največ 90 dni). 356 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 VIZUMI Z OZEMELJSKO OMEJENO VELJAVNOSTJO Vizum z ozemeljsko omejeno veljavnostjo je lahko vizum za prebivanje za kratek čas ali tranzitni vizum. Veljavnost vizuma je lahko omejena na eno ali več držav. VIZUMI Z OZEMELJSKO OMEJENO VELJAVNOSTJO ZA BIVANJE ZA KRATEK ČAS — ZA ENO DRŽAVO Primer št. 10 — V tem primeru je veljavnost vizuma omejena samo na eno državo, tj. Francosko republiko. — Vizum z ozemeljsko omejeno veljavnostjo je označen s črko C (kot v primeru št. 7). 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 357 VIZUM Z OZEMELJSKO OMEJENO VELJAVNOSTJO ZA BIVANJE ZA KRATEK ČAS — ZA VEČ DRŽAV Primer št. 11 — V tem primeru se v polje „Velja za“ vpišejo oznake držav, v katerih obstaja obveznost vizuma: (Kraljevina Belgija: B, Helenska republika: GR, Kraljevina Španija: E, Francoska republika: F, Italijanska republika: I, Veliko vojvodstvo Luksemburg: L, Kraljevina Nizozemska: NL, Republika Avstrija: A, Portugalska republika: P, in države Beneluksa: BNL). — V predstavljenem primeru je veljavnost vizuma omejena na Francosko republiko in Kraljevino Španijo. 358 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 Primer št. 12 VIZUM Z OZEMELJSKO OMEJENO VELJAVNOSTJO ZA TRANZIT ZA ENO DRŽAVO — Tranzitni vizum je v polju „Kategorija vizuma“ označen s črko B. — V predstavljenem primeru je veljavnost vizuma omejena na Francosko republiko. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 359 VIZUM ZA SOPOTNIKE Primer št. 13 — V tem primeru se v potni list vpiše en ali več otrok, v izjemnih primerih tudi zakonec. — Če vizum velja za enega ali več otrok, ki so vpisani v potni list, se v polje „Številka potnega lista“ za številko potnega lista vpiše „+ nX“ (n = število otrok); če s potnim listom potuje zakonec, se vpiše „+Y“. V predstavljenem primeru (enkraten vstop, vizum za kratkoročno prebivanje, trajanje prebivanja 30 dni) je vizum izdan za imetnika potnega lista, tri otroke in zakonca imetnika vizuma. 360 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 VIZUM, IZDAN ZA ZASTOPANJE Primer št. 14 Predstavljeni vizum je izdalo diplomatsko predstavništvo schengenske države, ki zastopa drugo schengensko državo. V takem primeru se v polje „Opombe“ vpiše črko „R“, ki ji sledi znak države, v imenu katere je bil vizum izdan. Oznake držav, ki se vpišejo, so: Belgija: Nemčija: Grčija: Španija: Francija: Italija: Luksemburg: B D GR E F I L Nizozemska: NL Avstrija: A Portugalska: : P V tem primeru je vizum izdalo belgijsko veleposlaništvo v Brazzavillu v imenu Španije. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 361 POVZETEK „VELJA ZA“ „KATEGORIJA VIZUMA“ „ŠTEVILO VSTOPOV“ „OD“… „DO“ MAKSIMALNO TRAJANJE PRE- BIVANJA (v dnevih) Letališki tranzitni vizum (LTV) FRANCIJA (npr. ) ali SCHENGENSKE DRŽAVE Tranzitni vizum SCHENGENSKE DRŽAVE ali FRANCIJA (npr. ) Vizumi za bivanje za kratek čas SCHENGENSKE DRŽAVE ali FRANCIJA (npr. ) A B C (1) MULT pomeni več potovanj, torej več kakor dva vstopa. (2) MULT pomeni več potovanj, torej več kakor en vstop. 01 02 Dan odhoda Dan odhoda + sedem dni XXX Dan odhoda Dan vrnitve + sedem dni MULT (1) Dan prvega odhoda 01 02 Dan odhoda Dan prvega odhoda MULT (1) Dan prvega odhoda Dan prvega odhoda + odobreno šte- vilo mesecev prebivanja (največ tri mesece) Dan odhoda + trajanje prebivanja + sedem dni Dan prvega odhoda + odobreno šte- vilo mesecev prebivanja (največ šest mesecev) XXX ali od 1 do 5 01 Dan odhoda Dan odhoda + trajanje prebivanja + 15 dni od 1 do 90 MULT (2) Dan prvega odhoda Dan prvega odhoda + odobreno šte- vilo mesecev prebivanja (največ pet let) 362 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 PRILOGA 14 Načela in postopki za obveščanje pogodbenic ob izdajanju vizumov z ozemeljsko omejeno veljavnostjo, ob razveljavitvi, odpravi in omejitvi trajanja veljavnosti enotnega vizuma ter ob izdajanju nacionalnih dovoljenj za prebivanje I. OBVEŠČANJE OB IZDAJI VIZUMA Z OZEMELJSKO OMEJENO VELJAVNOSTJO 1. 1 Splošni pogoji Tujcem, državljanom tretjih držav je praviloma dovoljen vstop na ozemlje schengenskih držav, če izpolnjujejo pogoje, opredeljene v členu 5(1) Konvencije. Če tujec, državljan tretje države ne izpolnjuje vseh navedenih pogojev, se mu vstop v državo ali izdaja vizuma odkloni, razen če pogodbenica meni, da gre za izjemo iz humanitarnih razlogov, zaradi nacionalnega interesa ali mednarodnih obveznosti. V teh primerih lahko pogodbenica izda samo vizum z ozemeljsko omejeno veljavnostjo, o tem pa obvesti druge pogodbenice (člena 5(2) in 16 Schengenskega sporazuma). Za izdajo vizuma z ozemeljsko omejeno veljavnostjo za bivanje za kratek čas v skladu z določbami Schengenskega sporazuma in Skupnih konzularnih navodil o vizumih (SCH/IIVisa (93) 11, 6 Rev. , 4. Corr. , točka 3 poglavja V) veljajo praviloma naslednji pogoji: (a) Vizum z ozemeljsko omejeno veljavnostjo se izda izjemoma. Pogoje, na podlagi katerih se lahko izda ta kategorija vizuma, je treba natančno pretehtati pri vsakem primeru posebej. (b) Če bi pogodbenice pogosto uporabljale možnost izdaje vizuma z ozemeljsko omejeno veljavnostjo, ne bi bilo v skladu z načeli in cilji Schengenskega sporazuma. Zato bo tudi število izdanih vizumov verjetno majhno in tako ni potrebno, da bi uvedli postopek, s katerim bi bile o tem samodejno obveščene druge pogodbenice. 1. 2 Postopek Pri določanju postopka, po katerem se pogodbenice obveščajo o izdaji vizuma z ozemeljsko omejeno veljavnostjo, je treba razlikovati med vizumi, ki jih izdajo diplomatsko-konzularna predstavništva, in tistimi, ki jih izdajo organi mejne kontrole. Pri tem se uporablja naslednji postopek: 1. 2. 1 Izdaja vizumov pri diplomatsko-konzularnih predstavništvih Za obveščanje drugih pogodbenic se načelno uporablja začasni postopek za predhodno posvetovanje z nacionalnimi centralnimi organi (člen 17(2) Schengenskega izvedbenega sporazuma), ki ga z ustreznimi spremembami uporabljajo pogodbenice (glej SCH/II–Visa (94)7). Če pogodbenice uporabljajo določbe drugače, morajo o tem obvestiti druge pogodbenice. Praviloma se ti podatki sporočijo v 72 urah. 1. 2. 2 Izdaja vizumov pri organih mejne kontrole V tem primeru se podatki sporočijo nacionalnim centralnim organom drugih pogodbenic v 72 urah. 1. 2. 3 Pogodbenice imenujejo kontaktne službe, ki podatke sprejemajo. 1. 2. 4 Pri vzpostavljanju samodejnega postopka za predhodno posvetovanje med nacionalnimi centralnimi organi (člen 17(2) Konvencije) je treba sprejeti določbo, ki bo zagotavljala, da se tudi druge pogodbenice obvestijo o izdaji vizuma z ozemeljsko omejeno veljavnostjo, če se v okviru postopka za predhodno posvetovanje ena ali več pogodbenic ni strinjalo z izdajo schengenskega vizuma. Ko se vizum izda v drugačnih okoliščinah, se ta postopek o obveščanju med državami ne uporablja. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 363 1. 2. 5 Pogodbenicam se pošljejo naslednji podatki: priimek, ime in datum rojstva imetnika vizuma, državljanstvo imetnika vizuma, datum in kraj izdaje vizuma z ozemeljsko omejeno veljavnostjo razlogi za izdajo vizuma z ozemeljsko omejeno veljavnostjo: — humanitarni razlogi, — razlogi nacionalnega interesa, — mednarodne obveznosti, — potna listina, ki ni veljavna v vseh pogodbenicah, — druga izdaja vizuma v šestih mesecih, — v nujnih primerih, ko ni bilo predhodnega posvetovanja z nacionalnimi centralnimi organi, — pridržki nacionalnih centralnih organov pogodbenice med posvetovanjem o nekem primeru. 2. RAZVELJAVITEV, ODPRAVA IN OMEJITEV TRAJANJA ENOTNEGA VIZUMA V skladu z načeli Izvršnega odbora o razveljavitvi, odpravi in omejitvi trajanja enotnega vizuma (SCH/Com–ex (93)24) se drugim pogodbenicam pošljejo naslednji podatki. 2. 1 Razveljavitev vizuma Namen razveljavitve schengenskega vizuma je preprečiti vstop na državno ozemlje pogodbenic tistim osebam, pri katerih se potem, ko je bil vizum že izdan, ugotovi, da ne izpolnjujejo pogojev za izdajo vizuma. Pogodbenice, ki razveljavijo vizum, izdan pri drugi pogodbenici, o tem praviloma v 72 urah obvestijo to državo. Pri obveščanju je treba poslati naslednje podatke: priimek, ime in datum rojstva imetnika vizuma, državljanstvo imetnika vizuma, vrsta in številka potne listine, številka vizumske nalepke, vrsta vizuma, dan in kraj izdaje vizuma, dan in vzrok razveljavitve. 2. 2 Odprava vizuma Odprava vizuma omogoča razveljavitev preostale veljavnosti trajanja vizuma celo potem, ko je imetnik že vstopil v državo. 364 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 Pogodbenica, ki odpravi enotni vizum, mora o tem praviloma v 72 urah obvestiti pogodbenico, ki je vizum izdala. To obvestilo mora vsebovati iste podatke, kakršni so navedeni v točki 2. 1. 2. 3 Omejitev trajanja veljavnosti vizuma Ko schengenska država omeji veljavnost trajanja vizuma, ki ga je izdala druga schengenska država, ponavadi o tem v 72 urah obvesti nacionalne centralne organe te države. Obvestilo vsebuje iste podatke, kakršni so navedeni v točki 2. 1. 2. 4 Postopek Podatki, poslani pogodbenici, ki je izdala vizum, ko se veljavnost vizuma razveljavi, odpravi ali omeji, se načelno pošljejo tudi nacionalnim centralnim organom, ki jih imenuje ta pogodbenica. 3. OBVEŠČANJE O NACIONALNIH DOVOLJENJIH ZA PREBIVANJE (ČLEN 25) Člen 25(1) določa, da se mora pogodbenica, ki namerava tujcu, za katerega je razpisan ukrep zavrnitve vstopa v državo, izdati dovoljenje za prebivanje, najprej posvetovati s pogodbenico, ki je ukrep razpisala, in upoštevati njene interese. Dovoljenje za začasno prebivanje se izda samo iz tehtnih razlogov, zlasti humanitarnih ali takih, ki izhajajo iz mednarodnih obveznosti. Drugi pododstavek člena 25(1) določa, da pogodbenica, ki je razpisala ukrep, tega lahko prekliče, vendar tujca, državljana tretje države še vedno lahko uvrsti na nacionalni seznam ukrepov. Uporaba omenjenih pogodbenih določb obsega dvoje prenosov podatkov med pogodbenico, ki namerava izdati dovoljenje za stalno ali začasno prebivanje, in pogodbenico, ki je razpisala iskanje: — predhodno posvetovanje z pogodbenico, ki je razpisala ukrep zaradi zaščite svojih interesov, in — podatki o izdaji dovoljenja za prebivanje, tako da lahko pogodbenica razpis iskanja umakne. V skladu z določbami člena 25(2) Konvencije se mora pogodbenica, ki je razpisala ukrep zavrnitve vstopa, posvetovati tudi takrat, ko se šele naknadno, tj. po izdaji dovoljenja za prebivanje, izkaže, da je bil za imetnika dovoljenja za prebivanje tak ukrep razpisan. Tudi izdaja dovoljenja za prebivanje tujcu, za katerega je ena od pogodbenic razpisala ukrep iskanja zaradi zavrnitve vstopa, se glede na temeljna načela Konvencije omeji samo na izjemne primere. Obveščanje v skladu z členom 25 Konvencije je odvisno od delovanja schengenskega informacijskega sistema (SIS). Treba je preveriti, ali bi se podatki lahko pošiljali po prihodnjem sistemu SIRENE. Pravila postopka, ki so določena v tem sporočilu, se glede praktične uporabnosti ponovno preverijo najpozneje leto dni po uveljavitvi Konvencije. 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 365 PRILOGA 15 Vzorec usklajenega obrazca za dokazovanje vabila, garantne izjave in izjave o sprejemu na prebivanje, ki so ga sestavile pogodbenice 366 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 367 368 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 369 370 SL Uradni list Evropske unije 19/Zv. 2 Dodatek 2 SKUPNI PRIROČNIK ZAUPNO ZAUPNO 19/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 371 Razveljavijo se naslednji sklepi Izvršnega odbora in centralne skupine: (a) Sklepi Izvršnega odbora Dodatek 3 SCH/Com-ex (93)4 Rev. 2 corr. z dne 14. decembra 1993 SCH/Com-ex (93)5 Rev. z dne 14. decembra 1993 SCH/Com-ex (94)5 z dne 27. junija 1994 SCH/Com-ex (94)6 z dne 27. junija 1994 SCH/Com-ex (94)7 z dne 27. junija 1994 SCH/Com-ex (94)12 z dne 27. junija 1994 SCH/Com-ex (94)20 Rev. z dne 21. novembra 1994 SCH/Com-ex (94)23 Rev. z dne 22. decembra 1994 SCH/Com-ex (94)24 Rev. z dne 22. decembra 1994 SCH/Com-ex (95)1 z dne 28. aprila 1995 SCH/Com-ex (95)4 z dne 28. aprila 1995 SCH/Com-ex (95)15 Rev. 2 z dne 29. junija 1995 SCH/Com-ex (95)22 Rev. z dne 20. decembra 1995 SCH/Com-ex (96)14 Rev. z dne 27. junija 1996 SCH/Com-ex (96)24 z dne 19. decembra 1996 SCH/Com-ex (97)13 z dne 24. junija 1997 SCH/Com-ex (97)21 z dne 7. oktobra 1997 SCH/Com-ex (97)36 z dne 15. decembra 1997 SCH/Com-ex (97)41 z dne 15. decembra 1997 SCH/Com-ex (98)13 z dne 21. aprila 1998 SCH/Com-ex (98)36 z dne 16. septembra 1998 SCH/Com-ex (98)38 corr. z dne 16. septembra 1998 SCH/Com-ex (98)54 z dne 16. decembra 1998 SCH/Com-ex (98)55 z dne 16. decembra 1998 (b) Sklepi centralne skupine SCH/C (96)16 z dne 12. marca 1996 SCH/C (96)32 z dne 26. aprila 1996 SCH/C (96)40 z dne 28. maja 1996 SCH/C (96)41 z dne 23. maja 1996 SCH/C (96)96 z dne 11. maja 1996 SCH/SG (97)9 z dne 17. januarja 1997 SCH/C (97)95 z dne 7. julija 1997 SCH/SG(97) 79 z dne 7. oktobra 1997 SCH/Pers (98)9 Rev. z dne 30. marca 1998 SCH/SG)98)25 Rev. 2 z dne 31. marca 1998 SCH/C (98)135 z dne 15. decembra 1998