title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1104/1999 af 27. maj 1999 om fastsættelse af maksimumsnedsættelsen af importtolden for majs inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 566/1999 omhandlede licitation

eurovoc_concepts:
CCT duties
award of contract
import
maize

formats: pdf print

text: 28. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 133/33 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1104/1999 af 27. maj 1999 om fastsættelse af maksimumsnedsættelsen af importtolden for majs inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 566/1999 omhandlede licitation KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 juni 1992 om den fælles markedsordning for af 30. korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), særlig artikel 12, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: En licitation over maksimumsnedsættelsen af import- tolden for majs til Spanien blev (cid:134)bnet ved Kommissio- nens forordning (EF) nr. 566/1999 (3), ændret ved forord- ning (EF) nr. 1006/1999 (4); i overensstemmelse med artikel 5 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1839/95 (5), ændret ved forordning (EF) nr. 1963/95 (6), kan Kommissionen efter fremgangs- m(cid:134)den i artikel 23 i forordning (EØF) nr. 1766/92 vedtage at fastsætte en maksimumsnedsættelse af importtolden; ved fastsættelse af denne skal der bl. a. tages hensyn til kriterierne i artikel 6 og 7 i forordning (EF) nr. 1839/95; tilslagsmodtager bliver enhver bydende, hvis bud er lig med eller importtolden; ligger under maksimumsnedsættelsen af anvendelse af ovennævnte kriterier p(cid:134) den nuværende markedssituation for den p(cid:134)gældende kornart medfører, at en maksimumsnedsættelse af importtolden fastsættes til det i artikel 1 nævnte beløb; Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 For bud, der meddeles fra den 21. til den 27. maj 1999 inden for rammerne af den i forordning (EF) nr. 566/1999 omhandlede licitation, fastsættes maksimumsnedsættelsen af importtolden for majs til 69,48 EUR/ton for en maksi- mumstotalmængde p(cid:134) 200 000 t. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 28. maj 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 27. maj 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 70 af 17. 3. 1999, s. 9. (4) EFT L 123 af 13. 5. 1999, s. 27. (5) EFT L 177 af 28. 7. 1995, s. 4. (6) EFT L 189 af 10. 8. 1995, s. 22


title: Verordnung (EG) Nr. 1100/1999 der Kommission vom 27. Mai 1999 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreide, Mehle, Grobgrieß und Feingrieß von Weizen oder Roggen

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: L 133/28 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 28. 5. 1999 VERORDNUNG (EG) Nr. 1100/1999 DER KOMMISSION vom 27. Mai 1999 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen f(cid:129)r Getreide, Mehle, Grobgrieß und Feingrieß von Weizen oder Roggen DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Getreide (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 923/96 der Kommission (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 2, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Artikel 13 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 bestimmt, daß der Unterschied zwischen den Notierungen oder den Preisen auf dem Weltmarkt f(cid:129)r die in Artikel 1 derselben Verordnung genannten Erzeugnisse und den Preisen f(cid:129)r diese Erzeugnisse in der Gemeinschaft durch eine Erstat- tung bei der Ausfuhr ausgeglichen werden kann. Bei der Festsetzung der Erstattungen sind die Faktoren zu ber(cid:129)cksichtigen, die in Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 der Kommission vom 29. Juni 1995 mit Durch- f(cid:129)hrungsbestimmungen zur Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates hinsichtlich der Gew(cid:132)hrung von Ausfuhrerstattungen bei und treffenden Getreidesektor St(cid:148)rungen Maßnahmen (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2513/98 (4), aufgef(cid:129)hrt sind. Festlegung zu der zur im F(cid:129)r Mehle, Grobgrieß und Feingrieß aus Weizen und Roggen muß die auf diese Erzeugnisse anwendbare Erstattung unter Ber(cid:129)cksichtigung der zur Herstellung der betreffenden Erzeugnisse notwendigen Getreide- menge berechnet werden. Diese Mengen sind in der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 festgesetzt worden. Die Lage auf dem Weltmarkt oder die besonderen Erfor- dernisse bestimmter M(cid:132)rkte k(cid:148)nnen die Unterteilung der Erstattung f(cid:129)r gewisse Erzeugnisse gem(cid:132)ß ihrer Bestim- mung notwendig machen. Die Erstattung muß mindestens einmal monatlich festge- setzt werden; sie kann innerhalb dieses Zeitraums abge(cid:132)n- dert werden. Die Anwendung dieser Modalit(cid:132)ten auf die gegenw(cid:132)rtige Lage der Getreidem(cid:132)rkte und insbesondere auf die Notie- rungen oder Preise dieser Erzeugnisse in der Gemein- schaft und auf dem Weltmarkt f(cid:129)hrt zur Festsetzung der Erstattung in H(cid:148)he der im Anhang genannten Betr(cid:132)ge. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Getreide (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Erstattungen bei der Ausfuhr der in Artikel 1 Buch- staben a), b) und c) der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 genannten Erzeugnisse, Malz ausgenommen, in unver(cid:132)n- dertem Zustand sind im Anhang festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 28. Mai 1999 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 27. Mai 1999 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 126 vom 24. 5. 1996, S. 37. (3) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 7. (4) ABl. L 313 vom 21. 11. 1998, S. 16. 28. 5. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 133/29 ANHANG zur Verordnung der Kommission vom 27. Mai 1999 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen f(cid:129)r Getreide, Mehle, Grobgrieß und Feingrieß von Weizen oder Roggen Erzeugniscode Bestimmung (1) Erstattungsbetrag Erzeugniscode Bestimmung (1) Erstattungsbetrag (EUR/Tonne) (EUR/Tonne) (cid:190) 0 (cid:190) 32,50 0 62,00 0 (cid:190) 42,75 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 40,00 0 (cid:190) (cid:190) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (cid:190) 01 (cid:190) 03 02 03 02 (cid:190) 03 02 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 04 02 (cid:190) (cid:190) (1) Folgende Bestimmungen sind vorgesehen: 01 alle Drittl(cid:132)nder, 02 andere Drittl(cid:132)nder, 03 Schweiz, Liechtenstein, 04 Schweiz, Liechtenstein und Slowenien. 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 01 01 (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 58,00 54,50 50,00 46,25 43,25 (cid:190) (cid:190) 82,00 (cid:190) (cid:190) 30,00 (2) 27,00 (2) (cid:190) 30,00 (2) (cid:190) (2) Enth(cid:132)lt das Erzeugnis gepreßten agglomerierten Grieß, wird keine Erstattung gew(cid:132)hrt. NB: Die Zonen sind diejenigen, die in der ge(cid:132)nderten Verordnung (EWG) Nr. 2145/92 der Kommission (ABl. L 214 vom 30. 7. 1992, S. 20) bestimmt sind


title: 1999/351/EG: Kommissionens beslut av den 27 maj 1999 om avslutande av antisubventionsförfarandet beträffande import av skördegarn av polypropen med ursprung i Konungariket Saudiarabien [delgivet med nr K(1999) 1356]

eurovoc_concepts:
Saudi Arabia
anti-subsidy proceeding
import
originating product
plastics
wire

formats: html pdf print

text: L 133/62 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 5. 1999 KOMMISSIONENS BESLUT av den 27 maj 1999 om avslutande av antisubventionsf(cid:148)rfarandet betr(cid:132)ffande import av sk(cid:148)rdegarn av polypropen med ursprung i Konungariket Saudiarabien [delgivet med nr K(1999) 1356] (1999/351/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT och gjorde kontrollbes(cid:148)k vid f(cid:148)ljande f(cid:148)retag och organ: med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import fr(cid:134)n l(cid:132)nder som inte (cid:132)r medlemmar i Europeiska gemen- skapen (1), s(cid:132)rskilt artikel 14 i denna, efter samr(cid:134)d med r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: A. F(cid:153)RFARANDE 1. Inledande Till f(cid:148)ljd av ett klagom(cid:134)l, ingivet den 12 juni 1998 av Eurocord som f(cid:148)retr(cid:132)dare f(cid:148)r producenter som svarar f(cid:148)r en betydande del av gemenskapens till- verkning av sk(cid:148)rdegarn av polypropen, inledde kommissionen ett antisubventionsf(cid:148)rfarande betr(cid:132)f- fande import av s(cid:134)dana produkter med ursprung i Saudiarabien (2). Klagom(cid:134)let inneh(cid:148)ll bevis f(cid:148)r subventionering av produkten och f(cid:148)r att subventioneringen v(cid:134)llat v(cid:132)sentlig skada, vilka bed(cid:148)mdes tillr(cid:132)ckliga f(cid:148)r att ett f(cid:148)rfarande skulle inledas. 2. Unders(cid:148)kningen Kommissionen underr(cid:132)ttade officiellt de exporte- rande producenter och import(cid:148)rer som kommis- sionen k(cid:132)nde till, Saudiarabiens regering och de klagande producenterna i gemenskapen om inle- dandet av f(cid:148)rfarandet. Ber(cid:148)rda parter gavs tillf(cid:132)lle att l(cid:132)mna synpunkter skriftligen och att beg(cid:132)ra att bli h(cid:148)rda. Alla parter som beg(cid:132)rde att bli h(cid:148)rda beviljades detta. Kommissionen skickade fr(cid:134)geformul(cid:132)r till myndig- heterna i det exporterande landet, till alla k(cid:132)nda exporterande producenter och import(cid:148)rer samt till de klagande producenterna i gemenskapen. Kommissionen inh(cid:132)mtade och kontrollerade alla uppgifter som kommissionen ans(cid:134)g n(cid:148)dv(cid:132)ndiga (1) (2) (3) (4) (1) EGT L 288, 21. 10. 1997, s. 1. (2) EGT C 233, 25. 7. 1998, s. 25. a) Klagande producenter i gemenskapen (cid:190) Teufelberger, Linz, (cid:153)sterrike (cid:190) Ostend Stores, Oostende, Belgien (cid:190) Cordex, Esmoriz, Portugal (cid:190) Cotesi, Carvalhos, Portugal (cid:190) Exporplas, Cortegaca, Portugal (cid:190) Sicor, Cortegaca, Portugal (cid:190) Pippo Tuote Oy, Outokumpu, Finland (cid:190) Irish Ropes, Kildare, Irland b) Saudiarabiens regering Saudiarabiens regering l(cid:132)mnade in ett besvarat fr(cid:134)geformul(cid:132)r vilket kontrollerades p(cid:134) plats i Riyad. F(cid:148)ljande ministerier och myndigheter ber(cid:148)rdes: (cid:190) Finans- och ekonomiministeriet (cid:190) Saudiarabiens myndighet f(cid:148)r penningpolitik (cid:190) Ministeriet f(cid:148)r zakat och inkomstskatt (cid:190) Industri- och elektricitetsministeriet (cid:190) Ministeriet f(cid:148)r petroleum och naturresurser (cid:190) Saudiarabiens industriutveckling fond f(cid:148)r (cid:190) Handelsministeriet (cid:190) Planministeriet (cid:190) Saudi Airlines (cid:190) General Ports Corporation c) Den exporterande producenten Saudi Yarn and Knitting Technology Factory (Synthec), en avdelning inom NAFA Enterprises Ltd, Riyad. Unders(cid:148)kningsperioden f(cid:148)r fastst(cid:132)llande av f(cid:148)re- komsten av subvention str(cid:132)ckte sig fr(cid:134)n och med den 1 januari 1997 till och med den 31 december 1997. Unders(cid:148)kningen r(cid:148)rande skada omfattade perioden fr(cid:134)n och med januari 1994 till och med slutet av unders(cid:148)kningsperioden. B(cid:134)da perioderna sammanf(cid:148)ll med de perioder som beaktats vid unders(cid:148)kningen i samband med antidumpnings- f(cid:148)rfarandena avseende import av sk(cid:148)rdegarn av polypropen med ursprung i Tjeckien, Ungern och Saudiarabien (se avsnitt C nedan). (5) 28. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 133/63 (6) (7) (8) (9) B. PRODUKT SOM (cid:142)R F(cid:153)REM(cid:143)L F(cid:153)R UNDER- S(cid:153)KNING OCH LIKADAN PRODUKT 1. Produkt som (cid:132)r f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r unders(cid:148)kning Den ber(cid:148)rda produkten (cid:132)r sk(cid:148)rdegarn av poly- propen. Sk(cid:148)rdegarn anv(cid:132)nds inom jordbrukssek- torn f(cid:148)r att bunta ihop sk(cid:148)rden i knippen som sedan plockas upp av automatiska balningsma- skiner eller liknande. Produkten tillverkas i olika grovlekar (m/kg) och med olika egenskaper vad g(cid:132)ller bland annat knut och dragh(cid:134)llfasthet, snodd- varvtal per meter, f(cid:132)rg, ultraviolett stabilisering och fibrillering. Unders(cid:148)kningen har visat att alla former av sk(cid:148)rdegarn, oberoende av grovlek och egenskaper, kan betraktas som en enda produkt inom ramen f(cid:148)r denna unders(cid:148)kning. Produkten klassificeras f(cid:148)r n(cid:132)rvarande enligt KN-nummer ex 5607 41 00. 2. Likadan produkt De sk(cid:148)rdegarner av polypropen som gemenskaps- industrin producerar och saluf(cid:148)r p(cid:134) gemenskaps- marknaden befanns vara likadana produkter som de sk(cid:148)rdegarner som importeras fr(cid:134)n det ber(cid:148)rda exportlandet vad g(cid:132)ller garnets grundl(cid:132)ggande fysiska och tekniska egenskaper samt anv(cid:132)ndnings- omr(cid:134)den. Detsamma g(cid:132)ller f(cid:148)r den produkt som produceras och saluf(cid:148)rs p(cid:134) den inhemska mark- naden i det ber(cid:148)rda exportlandet. Samtliga dessa i produkter utg(cid:148)r enlighet med artikel 1. 5 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2026/ 97 (nedan kallad grundf(cid:148)rordningen). likadana produkter s(cid:134)ledes C. ANTIDUMPNINGSF(cid:153)RFARANDE Till f(cid:148)ljd av ett klagom(cid:134)l, ingivet i januari 1998 av Eurocord som f(cid:148)retr(cid:132)dare f(cid:148)r gemenskapstillverkare som st(cid:134)r f(cid:148)r en betydande del av tillverkningen av sk(cid:148)rdegarn av polypropen i gemenskapen, tillk(cid:132)n- nagav kommissionen den 28 februari 1998 inle- dandet av ett antidumpningsf(cid:148)rfarande betr(cid:132)ffande import av sk(cid:148)rdegarn med ursprung i Tjeckien, Ungern och Saudiarabien (1). Med beaktande av unders(cid:148)kningsresultaten i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 603/1999 (2) (se sk(cid:132)l 68 och f(cid:148)ljande) vilka bygger p(cid:134) samma unders(cid:148)kningspe- riod som denna unders(cid:148)kning och s(cid:134)ledes p(cid:134) samma pris- och kostnadsuppgifter som tillhanda- av den exporterande producenten och h(cid:134)llits gemenskapsindustrin avslutades f(cid:148)rfarandet vad g(cid:132)ller import med ursprung i Saudiarabien genom kommissionens beslut 1999/215/EG (3) utan att n(cid:134)gra (cid:134)tg(cid:132)rder inf(cid:148)rdes. (1) EGT C 65, 28. 2. 1998, s. 8. (2) EGT L 75, 20. 3. 1999, s. 1. (3) EGT L 75, 20. 3. 1999, s. 34. D. ST(cid:142)LLNING SOM UTVECKLINGSLAND (10) (cid:142)ven om Saudiarabien inte (cid:132)r medlem i V(cid:132)rldshan- i grundf(cid:148)rord- delsorganisationen (WTO) g(cid:148)rs ningen, ingen s(cid:132)rskilt artikel 14. 5 a i denna, skillnad mellan WTO-medlemmar och andra. Vid till(cid:132)mpning av WTO-avtalet om subventioner och utj(cid:132)mnings(cid:134)tg(cid:132)rder skulle Saudiarabien normalt vara att behandla som ett utvecklingsland. E. SUBVENTIONER (11) framg(cid:134)tt Eftersom det av unders(cid:148)kningen (se avsnitt F) att den skada som v(cid:134)llas av den ende att saudiarabiske exporterande producenten (cid:132)r bed(cid:148)ma som negligerbar har det inte varit n(cid:148)dv(cid:132)n- digt att dra n(cid:134)gra slutsatser vad g(cid:132)ller subventio- nering. F. SKADA (12) Med anv(cid:132)ndning av de metoder som anges i sk(cid:132)l 71 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 603/1999 och, som framg(cid:134)r av sk(cid:132)l 9, p(cid:134) grundval av samma uppgifter om pris och kostnader, bed(cid:148)mdes den skada som v(cid:134)llats av den ende saudiarabiske exporterande producenten under unders(cid:148)kningsperioden vara negligerbar ocks(cid:134) i denna unders(cid:148)kning. Skademar- ginalen (cid:132)r under alla omst(cid:132)ndigheter under 2 % vilket, enligt artikel 14. 5 a i grundf(cid:148)rordningen, (cid:132)r det subventionerna inte l(cid:132)ngre skall anses f(cid:148)rsumbara n(cid:132)r det g(cid:132)ller utveck- lingsl(cid:132)nder. tr(cid:148)skelv(cid:132)rde vid vilket G. SLUTSATSER (13) Enligt artikel 14. 3 i grundf(cid:148)rordningen skall f(cid:148)rfa- randet omedelbart avslutas om det konstateras att skadan (cid:132)r negligerbar. D(cid:132)rf(cid:148)r f(cid:148)resl(cid:134)s att f(cid:148)rfarandet avslutas. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Enda artikel Antisubventionsf(cid:148)rfarandet betr(cid:132)ffande import till gemen- skapen av sk(cid:148)rdegarn av polypropen som f(cid:148)r n(cid:132)rvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 5607 41 00 och med ursprung i Saudiarabien skall avslutas. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 27 maj 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Leon BRITTAN Vice ordf(cid:148)rande


title: Verordnung (EG) Nr. 1108/1999 der Kommission vom 27. Mai 1999 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreidemischfuttermittel

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund

text: 28. 5. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 133/41 VERORDNUNG (EG) Nr. 1108/1999 DER KOMMISSION vom 27. Mai 1999 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen f(cid:129)r Getreidemischfuttermittel DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) tung ist f(cid:129)r die in dem betreffenden Mischfuttermittel enthaltene Menge Getreideerzeugnisse zu gew(cid:132)hren. gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Getreide (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 923/96 der Kommission (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 3, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Artikel 13 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 bestimmt, daß der Unterschied zwischen den Notierungen oder den Preisen auf dem Weltmarkt f(cid:129)r die in Artikel 1 dieser Verordnung genannten Erzeugnisse und den Preisen f(cid:129)r diese Erzeugnisse in der Gemeinschaft durch eine Erstat- tung bei der Ausfuhr ausgeglichen werden kann. Die Verordnung (EG) Nr. 1517/95 der Kommission vom 29. Juni 1995 mit Durchf(cid:129)hrungsbestimmungen zur Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 hinsichtlich der Rege- lung der Ein- und Ausfuhr von Getreidemischfuttermit- teln und zur (cid:142)nderung der Verordnung (EG) Nr. 1162/95 mit (cid:129)ber besonderen Durchf(cid:129)hrungsbestimmungen Einfuhr- und Ausfuhrlizenzen f(cid:129)r Getreide und Reis (3) bestimmt in Artikel 2 die besonderen Kriterien, die bei der Berechnung der Erstattung f(cid:129)r diese Erzeugnisse zu ber(cid:129)cksichtigen sind. Bei dieser Berechnung muß auch der Gehalt an Getreide- erzeugnissen ber(cid:129)cksichtigt werden. Zur Erzielung einer Vereinfachung sollte die Erstattung deshalb f(cid:129)r zwei Arten von Getreideerzeugnissen gew(cid:132)hrt werden, n(cid:132)mlich f(cid:129)r Mais, das in ausgef(cid:129)hrten Mischfuttermitteln am meisten verwendete Getreide, und f(cid:129)r anderes Getreide. Unter anderem Getreide sind im Sinne dieser Verord- nung in Frage kommende Getreideerzeugnisse außer Mais und Maiserzeugnissen zu verstehen. Die genannte Erstat- Der Erstattungsbetrag muß außerdem den M(cid:148)glichkeiten und Bedingungen des Absatzes der betreffenden Erzeug- nisse auf dem Weltmarkt, dem Erfordernis, St(cid:148)rungen auf dem Markt der Gemeinschaft zu verhindern, und dem wirtschaftlichen Aspekt der Ausfuhren Rechnung tragen. Bei der Festsetzung der Erstattung erscheint es derzeit jedoch angebracht, sich auf die Differenz zu gr(cid:129)nden, die zwischen den Kosten f(cid:129)r die allgemein zur Herstellung dieser Mischfuttermittel verwendeten Grundstoffe auf dem Gemeinschaftsmarkt und auf dem Weltmarkt festzu- stellen ist, was es erm(cid:148)glicht, den wirtschaftlichen Gege- benheiten bei der Ausfuhr dieser Erzeugnisse besser Rechnung zu tragen. Die Erstattung muß einmal im Monat festgesetzt werden; sie kann zwischenzeitlich ge(cid:132)ndert werden. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Getreide (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Ausfuhrerstattungen f(cid:129)r Mischfuttermittel, die in der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 genannt sind und der Verordnung (EG) Nr. 1517/95 unterliegen, werden wie im Anhang angegeben gew(cid:132)hrt. vorliegenden Verordnung der Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 28. Mai 1999 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 27. Mai 1999 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 126 vom 24. 5. 1996, S. 37. (3) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 51. L 133/42 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 28. 5. 1999 ANHANG zur Verordnung der Kommission 27. Mai 1999 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen f(cid:129)r Getreidemischfuttermittel F(cid:129)r eine Ausfuhrerstattung kommen Erzeugnisse der nachstehenden Produktcodes in Frage (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Getreideerzeugnis (2) Erstattung (2) (in EUR/t) Mais und Maiserzeugnisse der KN-Codes 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, und 1103 13, 1904 10 10 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23 Getreideerzeugnisse (2) zeugnissen außer Mais und Maiser- 57,91 46,37 (1) Gem(cid:132)ß Sektor 5 im Anhang zur ge(cid:132)nderten Verordnung (EWG) Nr. 3846/87 der Kommission (ABl. L 366 vom 24. 12. 1987, S. 1). (2) Die Erstattung ber(cid:129)cksichtigt lediglich Getreidest(cid:132)rke. Als Getreideerzeugnisse gelten die Erzeugnisse des Kapitels 10 der Unterpositionen 0709 90 60 und 0712 90 19 sowie der Positionen 1101, 1102, 1103 und 1104 (in unver(cid:132)ndertem Zustand und nicht neu zusammengesetzt) und ausgenommen Unterposition 1104 30 und der Gehalt an Getreide von Erzeugnissen der Unterpositionen 1904 10 10 und 1904 10 90 der Kombinierten Nomenklatur. Der Gehalt an Getreide von Erzeugnissen der Unterpositionen 1904 10 10 und 1904 10 90 der Kombinierten Nomenklatur wird dem Gewicht dieser Enderzeugnisse gleichgestellt. L(cid:132)ßt sich der Ursprung der St(cid:132)rke nicht einwandfrei durch Analyse nachweisen, wird f(cid:129)r die Getreideerzeugnisse keine Erstattung gew(cid:132)hrt


title: Ammatillisen koulutuksen rahoitus Suomessa : Rahoitusjärjestelmän kuvaus.

eurovoc_concepts:
Finland
continuing education
educational system
financing
unemployed person
vocational training


title: Verordening (EG) nr. 1097/1999 van de Commissie van 27 mei 1999 tot vaststelling van de interventiedrempel voor bloemkool, perziken, nectarines en tafeldruiven voor het verkoopseizoen 1999/2000

eurovoc_concepts:
grape
guarantee threshold
leaf vegetable
market intervention
marketing year
stone fruit

text: 28. 5. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 133/23 VERORDENING (EG) Nr. 1097/1999 VAN DE COMMISSIE van 27 mei 1999 tot vaststelling van de interventiedrempel voor bloemkool, perziken, nectarines en tafeldruiven voor het verkoopseizoen 1999/2000 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 2200/96 van de Raad van 28 oktober 1996 houdende een gemeenschappel¶ke orde- ning der markten in de sector groenten en fruit (1), laat- stel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 857/1999 (2), en met name op artikel 27, leden 1 en 2, (1) (2) (3) (4) Overwegende dat in artikel 27, lid 1, van Verorde- ning (EG) nr. 2200/96 is bepaald dat een interven- tiedrempel wordt vastgesteld wanneer het even- wicht op de markt voor een in b¶lage II b¶ die verordening genoemd product een zodanige versto- ring ondergaat of dreigt te ondergaan dat een te grote hoeveelheid uit de markt moet worden genomen of uit de markt dreigt te moeten worden genomen; dat een dergel¶ke ontwikkeling namel¶k begrotingsproblemen voor de Gemeenschap kan veroorzaken; Overwegende dat b¶ Verordening (EG) nr. 1068/98 van de Commissie (3) een interventiedrempel is vastgesteld voor bloemkool, perziken, nectarines en tafeldruiven voor het verkoopseizoen 1998/1999; dat voor deze producten aan de voorwaarden van vorengenoemd artikel 27 is voldaan en dat b¶ge- volg voor bloemkool, perziken, nectarines en tafel- druiven een interventiedrempel moet worden vast- gesteld; Overwegende dat het dienstig is om deze interven- tiedrempel voor elk betrokken product vast te stellen op basis van een percentage van de gemid- delde voor verbruik als vers product bestemde productie in de laatste v¶f verkoopseizoenen waar- voor de betrokken gegevens beschikbaar z¶n; dat voor elk betrokken product ook dient te worden bepaald welke periode voor de bepaling van de in overschr¶ding aanmerking wordt genomen; interventiedrempel van de Overwegende dat krachtens vorengenoemd artikel 27 overschr¶ding van de interventiedrempel tot gevolg heeft dat de communautaire ophoudvergoe- ding wordt verlaagd in het verkoopseizoen na dat waarin de drempel is overschreden; dat de conse- quenties van een dergel¶ke overschr¶ding voor elk van de betrokken producten dienen te worden vast- (1) PB L 297 van 21. 11. 1996, blz. 1. (2) PB L 108 van 27. 4. 1999, blz. 7. (3) PB L 153 van 27. 5. 1998, blz. 9. gesteld en een met de omvang van die overschr¶- ding evenredige verlaging dient te worden vastge- steld, met inachtneming evenwel van een bepaald maximumpercentage; (5) Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatregelen in overeenstemming z¶n met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor verse groenten en fruit, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor het verkoopseizoen 1999/2000 worden de volgende interventiedrempels vastgesteld: (cid:190) bloemkool (cid:190) perziken (cid:190) nectarines (cid:190) tafeldruiven 112 300 ton 254 700 ton 83 700 ton 165 300 ton. Artikel 2 Voor de in artikel 1 genoemde producten worden voor de bepaling van de overschr¶ding van de interventiedrempel de hoeveelheden in aanmerking genomen die gedurende de periode van 1 maart 1999 tot en met 28 februari 2000 uit de markt z¶n genomen. Artikel 3 Indien voor een van de in artikel 1 genoemde producten de hoeveelheid die gedurende de in artikel 2 vermelde periode b¶ interventie uit de markt wordt genomen, de in artikel 1 vastgestelde drempel overschr¶dt, wordt in het daaropvolgende verkoopseizoen de op grond van artikel 26 van Verordening (EG) nr. 2200/96 vastgestelde communautaire ophoudvergoeding voor dat product verlaagd in evenredigheid met de overschr¶ding ten opzichte van de productie die als grondslag voor de bere- kening van de betrokken drempel is gebruikt. De verlaging van de communautaire ophoudvergoeding kan echter niet meer dan 30 % bedragen. Artikel 4 Deze verordening treedt in werking op de dag van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. L 133/24 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 28. 5. 1999 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 27 mei 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Talouskatsaus vuodeksi 1999 - EU:n talous euron käytön alkuvaiheessa - Kasvun, työllisyyden ja vakauden edistäminen"

eurovoc_concepts:
European Union
development policy
economic policy
economic stabilisation
employment policy
monetary union

text: 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 209/53 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Talouskatsaus vuodeksi 1999 − EU:n talous euron käytön alkuvaiheessa − Kasvun, työllisyyden ja vakauden edistäminen” (1999/C 209/13) Euroopan komissio päätti 22. tammikuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausuntoa aiheesta ”Talouskatsaus vuodeksi 1999 − EU:n talous euron käytön alkuvaiheessa − Kasvun, työllisyyden ja vakauden edistäminen”. Asian valmistelusta vastannut ”talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus” -jaosto antoi lausuntonsa 5. toukokuuta 1999. Esittelijä oli Vasco Cal. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. −27. toukokuuta 1999 pitämässään 364. täysistunnossa (touko- kuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 86 puolesta kuuden pidättyessä äänestyksestä. 1. Johdanto liittyneet talous- ja rahaliittoon, ovat merkittävästi lähentyneet: 1. 1. Aluksi talous- ja sosiaalikomitea korostaa käsiteltävänä olevan talouskatsauksen merkitystä: se on ensimmäinen ta- lous- ja rahaliiton kolmannessa vaiheessa tehty jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja (joita tarkoite- taan EY:n perustamissopimuksen 103 artiklassa) valmisteleva raportti. Komiteaa ilahduttaa, että niin moni maa täytti rahalii- ton ehdot. Se toivoo, että Kreikka ja ne maat, jotka halusivat toistaiseksi jättäytyä rahaliiton ulkopuolelle, voivat liittyä sii- hen pian. 11 maan valuuttojen siirtyminen yhtenäisvaluuttaan 1. 2. tapahtui ilman ristiriitoja. Se aloittaa uuden vakauden aikakau- den euroalueella ja myös sen ulkopuolella. Päätös tehtiin muodollisesti vuoden 1998 toukokuun alussa, ja se tuli voimaan 1. tammikuuta 1999. Rahoitusmarkkinoiden innos- tunut reaktio euron syntyyn heti aluksi on hyvin merkittävä asia. (1) Vuotuisen talouskatsauksen julkaisemisen ja komitean 1. 3. työn päättymisen välisenä aikana talousennusteissa vuosiksi 1999 ja 2000 on ilmennyt merkittäviä suuntausmuutoksia. Komissio esitti Talouspolitiikan laajat suuntaviivat, ja Euroo- pan keskuspankki teki 8. 4. 1999 tärkeän rahapoliittisen päätöksen. Lopuksi saksalainen puheenjohtajisto esitti ehdo- tuksen eurooppalaiseksi työllisyyssopimukseksi. Nämä erilaiset elementit on otettu huomioon lausuntoa valmisteltaessa. 2. Taloudellinen tilanne ja näkymät 2. 1. Talouskatsaus vuodeksi 1999 Komissio korostaa, että vuoden 1998 lopussa Euroo- 2. 1. 1. pan unionin maat, mukaan lukien ne, jotka eivät ole (vielä) – – – – inflaatio on matalimmillaan kolmeenkymmeneen vuoteen valtiontalouden alijäämä on laskenut alle kolmeen prosent- tiin BKT:sta (se on laskenut 6,1 prosentista vuonna 1993 alle 2 prosenttiin vuonna 1998) kaiken kaikkiaan valtionvelka vähenee merkittävästi ennen kaikkea eniten velkaantuneissa maissa, varsinkin Belgiassa ja Italiassa valuuttakurssihäiriöt kuuluvat ainakin Emuun osallistu- vissa maissa yhteisvaluutan ansiosta menneisyyteen – pitkät korot ovat lähentymiskehityksen tuloksena noin joka on noin kaksi ja reaalikorko, neljässä prosentissa, prosenttia, on matalimmillaan kahteenkymmeneen vuo- teen – kansantaloudellisesta näkökulmasta yritysten kannatta- vuus on ylittänyt 1960-luvun täystyöllisyyden jakson tason. Vuonna 1998 luotiin 1,7 miljoonaa uutta työpaik- 2. 1. 2. kaa, mutta työttömyys ei vähene läheskään riittävän nopeas- ti (2) Euroopan unionissa. Kaikkien näiden perusedellytysten tulisi mahdollistaa 2. 1. 3. − yhdessä kansainvälisen kehityksen, talouspolitiikan ja kulut- tajien luottamuksen kanssa − sellaisen vakauden ja kasvun luominen, joka olisi omiaan vähentämään työttömyyttä olen- naisesti noin kymmenessä vuodessa. 2. 1. 4. Aasian kriisi, joka on laajentunut Itä-Euroopan mai- hin ja saavuttanut nyt Etelä-Amerikan, merkitsee riskejä Euroo- pan unionille. Vuodeksi 1999 tehdyn talouskatsauksen mu- kaan tämä kansainvälinen tilanne vaarantaa Euroopan unionin kasvunäkymät. Tämän lisäksi kuluttajien ja taloudellisten toi- mijoiden epävarmuuden tunne lisääntyy. (1) Komitea valmistelee tällä hetkellä oma-aloitteista lausuntoa Euroo- pan yhtenäisvaluutan ensimmäisistä kuukausista. (2) Maittain ja alueittain vallitsee kuitenkin merkittäviä eroja. C 209/54 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 22. 7. 1999 2. 1. 5. Vuonna 1998 odotettua suurempi sisäisen kysynnän kasvu korvasi reilusti Aasian kriisin aiheuttamat haitat, ja EU:n vuosi päättyi noin kolmen prosentin kasvuun. Komissio ennustaa kuitenkin, että vuonna 1999 viennin väheneminen vaikuttaa myös varastojen muodostamiseen ja yritysten inves- tointeihin ja että kasvunäkymät heikkenevät siksi merkittävästi. Talouspolitiikan yhdistelmä on toki höllentynyt vähenevän kysynnän vuoksi, mutta se on yhä liian passiivinen ulkoisten sokkien suhteen. 2. 1. 6. Periaatteessa EU:n on, edelleenkin komission mu- kaan, reagoitava mahdollisiin uhkiin soveltamalla tarkoituk- senmukaista talouspolitiikan yhdistelmää. Tämä koskee erityi- sesti makrotalouspolitiikkaa. Työmarkkinoiden ja rakennepoli- tiikan ponnistuksia on jatkettava tavara- ja palvelumarkkinoilla mutta myös yritysten innovaation alalla. 2. 2. Kevään 1999 ennusteet vuosiksi 1999-2000 (1) Seuraavasta taulukosta käy selvästi ilmi talousnäky- 2. 2. 1. mien heikentyminen sitten syksyllä tehtyjen ennusteiden, jos kohta heikentyminen onkin itse asiassa varsin vähäinen ja paljolti ennakoitu. Vuoden 1999 kasvunäkymät heikkenivät 2,7 prosen- 2. 2. 2. tista 2,4 prosenttiin syksyn 1998 ennusteissa (jotka otettiin talouskatsaukseen vuodeksi 1999), ja kevään 1999 ennusteissa nämä näkymät heikkenivät edelleen 2,1 prosenttiin. Viimei- simmissä ennusteissa vuodeksi 2000 uskotaan kuitenkin 2,7 prosentin kasvuun. (1) Julkaisu L’économie européenne − Supplément A − Tendances économiques − N:o 4 − huhtikuu 1999. Keva¨a¨n 1999 ennusteiden tunnuslukuja − EU(15) (a) BKT Laiteinvestoinnit Työllisyys Työttömyys (c) Inflaatio (d) Julkistalouden alijäämä (% BKT:sta) Julkinen velka (% BKT:sta) Vaihtotase (% BKT:sta) p. m. BKT euroalue (11) Kevät 1999 Ero syksyyn 1998 (b) 1996 1997 1998 1999 2000 1999 2000 1,8 3,9 0,3 10,9 2,7 − 4,1 72,8 0,9 1,6 2,7 5,0 0,5 10,6 2,1 − 2,3 71,7 1,5 2,5 2,9 8,4 1,1 10,0 1,5 − 1,5 69,7 1,2 3,0 2,1 3,8 0,8 9,6 1,3 − 1,5 68,6 0,9 2,2 2,7 5,3 0,8 9,2 1,6 − 1,3 67,0 0,9 2,7 − 0,3 − 1,4 − 0,1 0,1 0,4 0,1 − 0,3 − 0,5 − 0,4 − 0,1 0,8 − 0,1 0,2 − 0,2 0,1 − 0,2 − 0,5 − 0,2 (a) Vuotuinen vaihtelu prosenteissa, mikäli muuta ei ilmoiteta. (b) Ein ”+” (”−”)-merkki tarkoittaa suurempaa (pienempää) positiivista tai pienempää (suurempaa) negatiivista lukua syksyyn 1998 verrattuna. (c) Prosenttia aktiiviväestöstä. (d) Yksityisen kulutuksen deflaatiokerroin. Lähde: Euroopan komissio. 2. 2. 3. Komissio suhtautuu kansainväliseen tilanteeseen hie- man toiveikkaammin kuin ennen: Brasilian rahoituskriisi ei vaikuta leviävän, Kaakkois-Aasian maissa nähdään jo merkkejä talouselämän painajaisen päättymisestä ja tiettyjen alueen maiden valuutan arvo nousee, Japanissa on merkkejä talouden elpymisestä tämän vuoden toisesta vuosipuoliskosta lähtien ja − mikä tärkeintä − Yhdysvaltojen kasvu ei ole aloittanut ”pehmeää laskuaan” ja jatkuu erinomaisesti. 2. 3. ”Komission 30. maaliskuuta 1999 antama suositus talouspo- litiikan laajoista suuntaviivoista” (2) 2. 3. 1. Komissio perustaa näkemyksensä talouskatsaukseen 1999 sekä kevään 1999 suhdannevaihteluennustuksiin, joiden kehityssuunnat olivat selvästi ennustettavissa muutamia kuu- kausia aiemmin, ja kehottaa – – jäsenvaltioita harjoittamaan valtiontaloutta tervehdyttävää budjettipolitiikkaa vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti työmarkkinaosapuolia neuvottelemaan palkankorotuksis- ta, jotka eivät olisi niin suuria, että ne vaarantaisivat hintatason vakauden ja yritysten kannattavuuden, mutta tarpeeksi suuria korottamaan reaalipalkkoja yksityisen kysynnän lisäämiseksi kuitenkin niin, että pysytään tuotta- vuuden kasvun puitteissa. (2) KOM(1999) 143 lopull. Täten Euroopan keskuspankki voisi EY:n perustamissopimuk- sen 105 artiklan mukaisesti tukea kasvua ja työpaikkojen luomista vaarantamatta kuitenkaan hintatason vakautta. 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 209/55 2. 3. 2. Komissio kehottaa siis kaikkia toimijoita, työmarkki- naosapuolet mukaan lukien, aloittamaan kaikilla tasoilla laajan vuoropuhelun, jotta tehtäisiin kaikki mahdollinen työpaikko- jen luomiseksi ja työttömyyden vähentämiseksi. 3. 2. Komitea on komission kanssa pitkälle samaa mieltä talouspolitiikan vastuunjaosta Euroopan unionissa. TSK:n mie- lestä budjetti- palkka- ja rahapolitiikan toimijoiden on ponnis- teltava yhdessä kasvuun ja työpaikkojen luomiseen tähtäävän dynaamisen toimintasuunnitelman menestyksekkääksi toteut- tamiseksi: 2. 3. 3. Wienin eurooppalaisen työllisyyssopimuksen mukai- sesti talouspolitiikkojen koordinointi on toteutettava rinnak- kain rakennetoimien kanssa tavara-, palvelu-, pääoma- ja työmarkkinoilla. 2. 3. 4. Komissio kannattaa investointien lisäämistä, mukaan luettuina yhteisötasoiset investoinnit (Euroopan laajuiset ver- kot) sekä hallitusten ja yksityisyritysten välisten kumppanuuk- sien välityksellä tehtävät investoinnit, kuten talous- ja sosiaali- komitea suosittaa. Komissio antaa ensimmäistä kertaa erityissuosituksia 2. 3. 5. kaikille jäsenvaltioille. Euro-alueeseen kuuluvia valtioita keho- tetaan jatkamaan talouden tervehdyttämistoimia vakaus- ja kasvusopimuksen hengessä ja muita maita jatkamaan lähentä- misponnisteluja talous- ja rahaliiton jäsenyyden mahdollista- lähitulevaisuudessa. Kaikkien maiden on jatkettava miseksi omista lähtökohdistaan talouksiensa rakennemuutosten edel- lyttämien toimien toteuttamista, niin kuin Luxemburgin ja Cardiffin prosesseissa sovittiin. 2. 4. EKP:n interventio 8. huhtikuuta 1999 2. 4. 1. Euroopan keskuspankki laski 8. huhtikuuta perus- korkoa puoli prosenttia 3:sta 2,5:een. Talous- ja sosiaalikomi- tea oli antanut tämänsuuntaisia virikkeitä jo useiden kuukau- sien ajan ja on tyytyväinen EKP:n päätökseen. EKP ei esittänyt päätökselleen rahapoliittisia perusteluja, mutta otti päättäväi- sesti vastuun EY:n perustamissopimuksen 105 artiklassa sille määrätystä tehtävästä viitaten tämänhetkisiin kasvu- ja työlli- syysnäkymiin yhteisössä. On aivan selvää, että EKP teki päätöksensä täysin itsenäisesti. 3. Talous- ja sosiaalikomitean havaintoja 3. 1. Työttömyys hipoo edelleen 10 prosenttia aktiivi- väestöstä ja koskettaa koko ajan enemmän tiettyjä ryhmiä kuten naisia ja nuoria sekä maatalouden tai teollisuuden rakennemuutosta läpikäyvien alueiden ihmisiä. Työttömyys on edelleen sietämättömällä tasolla (1) työllisyyden ensisijaisuutta korostavista periaatejulistuksista huolimatta. – – – Jäsenvaltioiden harjoittama ja 104 a, b ja c artiklan kohdissa tarkoitettujen menettelyjen mukaan valvottu bud- jettipolitiikka ei ole vakauttamisessa tapahtuneesta huo- mattavasta edistymisestä huolimatta vielä saavuttanut va- kaus- ja kasvusopimuksen edellyttämää toimintarytmiä. Näin ollen hallitukset voivat antaa automaattisten vakaut- tajien toimia niissä maissa, jotka ovat saavuttaneet (ainakin melkein) budjettitasapainon, mutta muissa maissa (kol- messa suurimmassa) hallituksilla on vähemmän liikkuma- varaa. Palkkapolitiikka kuuluu olennaisesti työmarkkinaosapuol- ten toimialaan (vaikka jäsenvaltiot ovat edelleen tärkeitä toimijoita ensinnäkin työnantajina ja toiseksi työmarkki- noiden yhteisvastuullisina toimijoina). Se on antanut mer- kittävän ja rakentavan panoksen yhdistelmäpolitiikkaan ja auttanut näin EKP:tä säilyttämään valuuttojen vakauden ja jäsenvaltioita pitämään talousarvionsa paremmin aisoissa. Palkkapolitiikan avulla yritysten kannattavuus on pystytty palauttamaan vuosina 1961−1973, vaikka erot ovatkin merkittävät alueittain ja aloittain. Sikäli kuin tuottavuuden kasvu sallii, palkkakehi- tyksellä tulee edelleenkin tukea yksityistä kulutusta ja vahvistaa kuluttajien luottamusta. korkeammalle tasolle kuin Euroopan keskuspankin (EKP) harjoittamalla rahapolitii- kalla pyritään ensinnäkin hintatason vakauteen. Sikäli kuin rahan arvoa vaarantamatta on mahdollista, EKP voi kuitenkin tukea jatkuvasti ja samanaikaisesti kasvua ja työpaikkojen luomista perustamissopimuksen 105 artiklan nojalla, jossa puolestaan viitataan 2 artiklaan. 3. 3. Yhteisön talouspolitiikan kolmesta johtohahmosta, EKP rahapolitiikan, jäsenvaltiot budjettipolitiikan vai työmark- kinaosapuolet palkkapolitiikan osalta, vain EKP voi reagoida nopeasti ulkoiseen uhkaan. Sen päätös korkotason laskemises- ta (puoli prosenttia 8. huhtikuuta) vaikuttaa välittömästi rahan hintaan, mutta heijastuu täysipainoisesti kasvuun (0,2−0,3 %) vasta vuoden lopulla. Vaikka kansainvälisestä ympäristöstä aiheutuneet häiriötilat saatiin tasoitettua melko helposti vuon- na 1998, kielteiset seuraukset kasvuun ja työllisyyteen ilme- nevät vuonna 1999 eikä uusien uhkien mahdollisuutta pidä sulkea pois, sillä komissio ei ole voinut ottaa huomioon Kosovon sotatilan vaikutuksia 30. maaliskuuta julkaistuissa taloudellisissa ennusteissa. (1) Maittain ja alueittain vallitsee kuitenkin merkittäviä eroja. 3. 3. 1. Talous- ja sosiaalikomitea arvostaa komission pyrki- mystä etsiä tämänhetkiseen tilanteeseen sopivaa politiikan yhdistelmää, mutta pahoittelee, että komissio ei erittele yksi- tyiskohtaisemmin mahdollisia riskejä ja niiden torjuntakeinoja. C 209/56 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 22. 7. 1999 laajasti selostavat jota tiedotusvälineet 3. 4. Tilanteen tekee vielä vakavammaksi se, että vuoden 1999 taloudellisia ennusteita on viime kuukausina usein tarkistettu alaspäin. Komitean mielestä tiettyjen tutkimuslaitos- ja ten pessimismi, kommentoivat, ei ole omiaan rohkaisemaan yritysten johtoa ja kuluttajia investoimaan ja kuluttamaan. Lisäksi kansainvälistä ympäristöä koskevat komission pelot hallitsevat liikaa sen talouskatsauksessa vuodeksi 1999 esittämää diagnoosia kasvu- ja työllisyysnäkymien riskeistä EU:ssa. Komission 30. 3. 1999 antama suositus on monivivahteisempi, sillä tunnustaessaan, ettei ongelmia ole ratkaistu Venäjällä ja Latinalaisessa Ameri- kassa, se myöntää elpymisen merkit Japanissa ja Kaakkois- Aasiassa sekä kasvun jatkumisen Yhdysvalloissa, joka on yhä tärkein Euroopan unionin vientimarkkinoista. Sen lisäksi että Yhdysvallat on dynaamisen sisäisen kysynnän ansiosta kestä- nyt kansainväliset suhdanteet, se vaatii nyt Euroopan panosta kansainvälisen talouden elvyttämiseksi. sursseihin tietoyhteiskunnan kehittämiseksi) kasvun ja työpaik- kojen luomisen edellytysten parantamiseksi. Yhteisön tasolla Euroopan laajuisia verkkoja koskevien ohjelmien rahoituksen nopeuttaminen voisi edistää prosessia suuresti. Tällä vastuullisella budjettipolitiikalla, jota täydentää 3. 5. 1. edellä 3. 2 kohdassa selostetun tarkoituksenmukaisen palkka- politiikan kehitys, luodaan tarpeelliset edellytykset EKP:n raha- politiikalle, jotta se voi − nyt kun inflaatiopaineita ei ole − käyttää kaiken liikkumavaransa tukeakseen kasvua ja työlli- syyttä, kuten perustamissopimuksen 2 ja 105 artiklassa edelly- tetään. EKP:n 8. huhtikuuta tekemä päätös korkoprosentin laskusta oli oikeansuuntainen, mutta herää kysymys, pitäisikö EKP:n ennakoida enemmän suhdannekehitystä lähettääkseen markkinoille myönteisen signaalin luottamuksen vahvistami- seksi. Itse asiassa unionin ulkopuolisten maiden kanssa 3. 4. 1. käytävän kaupan osuus on alle 10 prosenttia EU:n BKT:sta. Kun kerran EU pystyi vuonna 1998 varsinkin sisäisen ky- synnän lisääntymisen vuoksi reilusti korvaamaan Aasian mai- den suhteista johtuvat ongelmat. Pitäisi tehdä kaikki voitava, jotta saataisiin vielä tänä vuonna lisättyä sisäistä kysyntää ja investointeja (1). Euron syntymä sekä kasvu- ja työllisyysstrate- gian luominen velvoittavat EU:ta ryhtymään kaikkiin toimiin, joilla vakautta vaarantamatta turvataan pääomamarkkinoiden tehokas toiminta siten, että pääomavirrat saadaan muunnettua tuottaviksi investoinneiksi. Vuonna 1998 teollisuuden tuotantohinnat kehit- 3. 5. 2. tyivät negatiivisesti: -2,2 prosenttia koko EU:ssa. Tietyissä maissa kuluttajahintojen kehitys antaa aihetta pelätä deflaatio- ta. Näissä maissa vaaditaan siis vähemmän tiukkaa politiikkaa kysynnän lisäämiseksi ja laman välttämiseksi. 3. 5. 3. Muissa maissa, joissa inflaatio pyrkii kiihtymään nopeammin, vaaditaan tiukempaa politiikkaa. On selvää, että EKP:n on harjoitettava sellaista rahapolitiikkaa, jossa otetaan huomioon Emun kaikkien jäsenvaltioiden etu. 3. 4. 2. Pääomien pakoa vaikeuksissa olevista unionin ulko- puolisista maista vastaavat pääomien virtaukset Yhdysvaltoihin ja Euroopan unioniin, missä ne etsivät turvaa ja edistävät investointeja. Euron käyttöönoton vahvistama Euroopan talou- dellinen ulottuvuus ei enää salli ulkoisten tekosyiden käyttä- mistä heikon sisäisen tuloskehityksen perustelemiseksi. Euroo- palla taloudellisena kokonaisuutena on hyvät kasvun mahdolli- suudet, ja talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa tulisi ehdot- mahdollisuuksien tarpeellisia taa hyödyntämiseksi. näiden toimia 3. 5. Budjettipolitiikan osalta komitea toteaa, että jäsenval- tioiden vajeiden väheneminen ei vielä täysin täytä vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimuksia, mikä kaventaa budjettipolitii- kan liikkumavaraa. Lisäksi on syytä suunnata julkisia menoja nykyistä enemmän investointeihin (muun muassa henkilöre- (1) Ks. 2. 7. 1998 annettu talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Eurooppa taloudellisena kokonaisuutena − poliittinen haaste”. EYVL C 284, 14. 9. 1998. 3. 6. Komitea kehottaa komissiota esittämään vuosikatsauk- sessaan keskipitkän aikavälin hahmotelmia, joiden avulla edis- tettäisiin makrotaloudellista päätöksentekoprosessia. 3. 7. Komitean mielestä Euroopan unionin tulisi asettaa tavoitteekseen ainakin 3,5 prosentin kasvu keskipitkällä aika- välillä, jotta noin kymmenessä vuodessa luotaisiin riittävästi työpaikkoja työttömyyden vähentämiseksi nykyiseltä tasolta kolmeen tai neljään prosenttiin ja työllisyysasteen nostamiseksi lähemmäs 70 prosenttia. Näin komissio esitti syksyllä 1997 ensimmäisessä ehdotuksessaan työllisyyspolitiikan suuntavii- voiksi. Tämän kehityksen täytyy perustua investointien jat- 3. 7. 1. kuvaan kasvuun (noin 7 prosenttia vuodessa, jotta siirryttäisiin tämänhetkisestä 19 prosentista BKT:sta 22−23 prosenttiin BKT:sta) tarvittavien työpaikkojen luomiseksi ja sen välttämi- seksi, että tuotantokapasiteetin puute synnyttäisi inflaatiopai- neita. Pitkien korkojen taso ja yritysten kannattavuus ovat tällä hetkellä suotuisia. Täytyy vain löytää talouspolitiikka, joka mahdollistaa kestävän kasvun ja kysynnän tarkoituksenmukai- sen kehityksen. Tällaista politiikkaa on tuettava Cardiffin prosessin aloittamien reformien kaltaisilla talousuudistuksilla. Uudistuksilla pyritään parantamaan kilpailukykyä sekä tavara-, palvelu- ja pääomamarkkinoiden toimintaa. 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 209/57 3. 7. 2. Julkiset investoinnit ovat useissa jäsenvaltioissa kärsi- neet pyrkimyksistä saavuttaa lähentymiskriteerit Emun kol- manteen vaiheeseen siirtymiseksi. Komitea vaatii siis, että nykyistä budjettipolitiikalla enemmän. Hallitusten tulisi tukea erityisesti yksityisen ja julkisen sektorin yhteisiä investointihankkeita. investointeja suosittaisiin 3. 7. 3. Komitean mielestä tulisi tehdä kaikki voitava sisäisen kysynnän edistämiseksi. Tässä yhteydessä ja talousarvion ra- joitteet ja talousarvion tuloja tasaava rooli huomioon ottaen sekä yritysten että kotitalouksien verorasituksen keventäminen saattaisi elvyttää investointeja sekä yrittäjien ja kuluttajien luottamusta. Komitea on jo vuosia vaatinut työvoimavaltaisten tuotteiden ja palvelujen alv-prosenttien alentamista tietyin edellytyksin niissä jäsenvaltioissa, jotka näin haluavat. Komitea on tyytyväinen komission asiaan liittyvään direktiiviehdotuk- seen, josta se on antanut varsin myönteisen lausunnon (1). Komitea toivoo, että verorasituksen (verot ja sosiaa- 3. 7. 3. 1. liturvamaksut prosentteina BKT:sta (2)) lisäännyttyä 1970- luvulla (noin 36−46 prosenttia BKT:sta lähinnä siksi, että sosiaaliturvajärjestelmään maksavien määrä vähenee ja sosiaa- likulut kasvavat) ja jähmetyttyä paikalleen 1990-luvun puolivä- liin asti suuntauksessa tapahtuu nyt käänne. Komission ennus- teiden mukaan koko unionin verorasitus, joka oli 46,7 pro- senttia BKT:sta vuonna 1996, oli 46,3 prosenttia vuonna 1998 ja olisi 45,7 prosenttia vuonna 2000, vaikka verorasitus ei olekaan alkanut laskea eräissä jäsenmaissa. Komitea toivoo, ettei verojen aleneminen merkitse sosiaalietuuksien heikenty- mistä, sillä ne ovat yksi Euroopan sosiaalimallin peruste- kijöitä. (3) 3. 8. Talous- ja sosiaalikomitea on yhä sitä mieltä, että talouskasvu on olennaista riittävän työllisyyden luomiseksi, mutta katsoo myös, että rakenne- ja työmarkkinatoimet ovat työllisyystilanteen mer- tärkeä ja välttämätön täydennys kittäväksi parantamiseksi. Talouspolitiikan laajojen suuntavii- vojen ja työllisyyspolitiikkaa koskevien suuntaviivojen (4) so- veltamiseksi täytyy siis käyttää kokonaisvaltaista lähestymista- paa. Komitea on tyytyväinen siihen, että rakennepolitiikka, joka on kuulunut tähän saakka vain jäsenvaltioiden toimival- taan, on yhä enemmän yhteinen, koordinointia vaativa huole- naihe. 3. 8. 1. Komitea katsoo, että jäsenvaltioiden työllisyyden toimintaohjelmien pitäisi pohjautua Luxemburgissa vuonna 1997 aloitettuun prosessiin, jolla pyritään: ammatillisen so- peuttamisen parantamiseen (koulutus jne. ), yrittäjähengen ke- hittämiseen, yritysten ja niiden työntekijöiden mukautumisky- vyn edistämiseen sekä tasavertaisten mahdollisuuksien politii- kan vahvistamiseen. Prosessia täydennettiin Wienissä joulu- kuussa 1998 tarkistamalla verohelpotusten ja avustusten järjestelmää, jotta työelämän ulkopuolella olevia yllytettäisiin ottamaan työtä vastaan ja työnantajia luomaan työpaikkoja, rohkaisemalla ikääntyneitä työntekijöitä osallistumaan aktiivi- semmin työelämään, kannustamalla osallistumista yhteiskun- taelämään ja edistämällä heikossa asemassa olevien tasavertai- sia mahdollisuuksia. 3. 8. 2. Rakennepolitiikan avulla on lisäksi valvottava, että kasvu täyttää myös ympäristönsuojelun asettamat vaatimukset. 3. 8. 3. Tietyissä olosuhteissa työolojen joustavuuden lisää- minen voi edistää työllistettävyyttä. Komitea katsoo, että suurempi eriyttäminen palkkakustannusten hierarkiassa voisi edistää työllisyyttä kasvupolitiikassa. Pienimpien tulojen pie- nentämisen ja ”työssäkäyvien köyhien” ilmiön välttämiseksi, mutta myös kysynnän ja näin ollen kasvun piristämiseksi, komitea vähennettäisiin palkka-asteikon alapäässä olevia välillisiä palkkakustannuksia, jotta rohkaistai- siin yrityksiä palkkaamaan nuorta ja vähän koulutettua työvoi- maa. Tämän toimenpiteen puolesta puhuttiin jo Delorsin valkoisessa kirjassa. Komitea toteaa, että komissio palaa kysy- mykseen 30. maaliskuuta 1999 talouspolitiikan laajoista suun- taviivoista antamassaan suosituksessa. suosittaa, että 3. 8. 4. Ammatillinen ja yleissivistävä sekä jatkuva koulutus ovat kuitenkin työttömyyden torjunnan keskeisiä tekijöitä: 20 prosenttia työttömyydestä johtuu pääasiassa suhdannevaihte- luista, ja jäljelle jäävistä 80 prosentista puolet voidaan poistaa työllistämällä käytettävissä oleva (lyhytaikaisen koulutuksen avulla) ja työn vastaanottamiseen halukas työvoima. Toiselle puolelle, joka käsittää pitkäaikaistyöttömät, koulutus on erit- täin tärkeää. Suhdannevaihteluista riippumattoman, lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä poistettavan työttömyyden ratkaisemi- seksi on kuitenkin luotava työpaikkoja, mikä edellyttää lisä- kasvua (5). 3. 9. Komissio korostaa perustellusti, että rahoitusmarkki- noiden liian nopea liberalisointi (tarkoituksenmukaisten suoja- keinojen puuttuminen) on vaara hiljattain teollistuneille maille. Pankkien ja valvontaelinten perusrakenne on nimittäin usein (1) 26. 5. 1999 annettu lausunto aiheesta ”Ehdotus − neuvoston direktiivi − direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta sisällyttämällä siihen mahdollisuus soveltaa kokeiluluontoisesti alennettua arvon- lisäverokantaa erityisen työvaltaisiin palveluihin”. (2) Ks. liite 1. (3) Komitea palaa veroasiaan erillisessä lausunnossa. (4) Komitea hyväksyi 26. −27. toukokuuta 1999 pidetyssä täysistun- nossa lausunnon aiheesta ”Vuoden 1999 työllisyyspolitiikkaa koskevien suuntaviivojen toteuttaminen”. (5) Komissio arvelee, että 11 prosentin työttömyydestä 4,5 prosenttia on rakenteellista, ja sen poistaminen edellyttää mm. ammatillista koulutusta. Muut työttömät voisivat ottaa työpaikkoja vastaan, jos niitä luotaisiin. Heistä kaksi prosenttia voisi ottaa työtä vastaan heti, ja loput lyhyen koulutusjakson jälkeen. C 209/58 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 22. 7. 1999 riittämätön pääomien viennin ja tuonnin tukemiseksi äärim- mäisen globalisoituneilla rahoitusmarkkinoilla. Haluamatta ky- seenalaistaa pääomien liikkeiden vapauttamiseen liittyviä saa- vutuksia komitea katsoo, että komission pitäisi selvittää, missä määrin unionin ulkopuolisissa maissa havaittuja puutteita esiintyy myös Euroopan unionissa. Pitäisi pohtia myös kan- sainvälisiä järjestelyjä ja rahoituslaitosten toiminnan koordi- nointia. 4. 2. Komitea toivoo, kuten komissiokin yllämainitussa suo- situksessaan, että kaikki talouspolitiikan toimijat, hallitukset, Euroopan keskuspankki ja työmarkkinaosapuolet, voisivat työskennellä yhdessä dynaamisen ja keskipitkällä aikavälillä kestävän työllisyyssopimuksen toteuttamiseksi. Komitea on paljolti huolissaan samoista asioista kuin komissio suositukses- saan, mutta korostaa, että talouspolitiikan koordinoinnin ja eurooppalaisen työllisyyssopimuksen todellinen onnistuminen riippuu ennen kaikkea edellä mainituista toimijoista. 3. 9. 1. G7-maiden valtiovarainministerien ja keskuspank- kien pääjohtajien pyynnöstä hiljattain laaditussa raportissa (1) ehdotetaan perustettavaksi rahamarkkinoiden vakautta käsitte- levä foorumi G7:n tasolle sekä eräitä kansainvälisiä toimieli- miä. Komitea toivoo, että Euroopan unioni ja Emu esittävät aktiivista roolia tässä yhteydessä. Komission talous- ja rakenneuudistuksia käsittelevissä 3. 10. kertomuksissa (Cardiff I ja Cardiff II) (2), joista komitea on antanut lausunnon (3), analysoidaan sisämarkkinoiden toteut- tamisen edistymistä ja euron käyttöönoton vaikutuksia. Kerto- muksissa keventämiseen tähtäävän verouudistuksen tärkeyttä. Samalla on edelleen otettava huomioon talousarvion tervehdyttämisen tarve. painotetaan verotuksen työn 4. Päätelmät Komitean mielestä talouspolitiikan laajoja suuntaviivo- 4. 1. ja (4) tulisi käyttää välineenä työllisyyssopimuksen toteuttamis- eksi. Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio on tästä samaa mieltä suosituksessaan talouspolitiikan laajoiksi suunta- viivoiksi. Työllisyyssopimus on nimittäin suunniteltu talous- ja yhteiskuntaelämän eri toimijoiden väliseksi yhteistyöproses- siksi, ja sen tulisi perustua talouspolitiikan koordinointiin sekä taloudellisella että rakenteellisella tasolla. Luxemburgissa esitettyjen työmarkkinapoliittisten toimien, joita täydennettiin Cardiffissa sovitulla rakenteellisella ohjelmalla, tulisi täydentää tarkoituksenmukaista talouspolitiikan yhdistelmää, joka kattaa budjettipolitiikan, rahapolitiikan ja tulopolitiikan. Näin voi- daan luoda luottamuksen ilmapiiri, joka stimuloi kulutusta ja investointeja ja siis elvyttää työllisyyttä kestävästi. (1) ”Kansainvälinen yhteistyö ja koordinointi rahoitusmarkkinoiden ohjauksen ja valvonnan alalla”, Saksan keskuspankin pääjohtajan Hans Tiemeyerin raportti. (2) ”Talousuudistus: kertomus yhteisön tuote- ja pääomamarkkinoi- den toiminnasta” (KOM(1999) 10 lopull. , 20. 1. 1999)ja ”Komis- sion kertomus − Talous- ja rakenneuudistus EU:ssa” (KOM(1999) 61 lopull. , 17. 2. 1999). (3) 26. 5. 1999 annettu lausunto. (4) Todettakoon, että Euroopan parlamentin 11. 2. 1999 antamassa päätöslauselmassa kannatetaan − TSK:n aiemmissa lausunnoissa esitettyä − ajatusta, jonka mukaan komission tulisi tehdä talouspo- litiikan laajoja suuntaviivoja koskevia ehdotuksia, jotka neuvosto hyväksyisi määräenemmistöllä parlamentin sekä talous- ja sosiaali- komitean puoltavan lausunnon jälkeen. Budjettipolitiikkaa koskevissa maakohtaisissa suosi- 4. 2. 1. tuksissa toistetaan paljolti vakaus- ja lähentymisohjelmiin sisältyneitä määräyksiä. Ohjelmissa ei oteta huomioon talou- den suhdanteiden heikkenemistä eikä Balkanin sotatilaa. Maa- kohtaisissa suuntaviivoissa ei käsitellä roolia, jonka budjettipo- litiikka voi saada julkisten investointien välityksellä. Tavara- 4. 2. 2. ja pääomamarkkinoiden osalta komissio toistaa Cardiff II:n raportin ja maakohtaisen selvityksen tulok- set. Suosituksissa ei siis käsitellä, millaisia saattotoimia tarvi- taan, jotta sisämarkkinat edistäisivät sosiaalista koheesiota ja työpaikkojen luomista kaikilla alueilla. 4. 2. 3. Työmarkkinoiden osalta tietyille maille osoitetut suo- situkset koskevat arkaluontoisia kysymyksiä kuten sosiaalitur- vajärjestelmän tervehdyttämistä ja työmarkkinoiden jousta- vuutta. Nämä kysymykset kuuluvat kuitenkin kaikissa jäsenval- tioissa työmarkkinaosapuolten itsemääräämisoikeuden ja/tai työmarkkinaosapuolten ja hallituksen välisen vuoropuhelun piiriin, ja ne ovat tällä hetkellä (työehtosopimus)neuvottelujen tai lainsäädännön kohteena valtaosassa jäsenvaltioita. Kasvuennusteiden synkentäminen kansainvälisen tilan- 4. 3. teen vuoksi uhkaa vaikuttaa liian kielteisesti luottamuksen ilmapiiriin yrityksissä. Täytyy kuitenkin tunnustaa, että ulko- maankauppa vaikuttaa vain pieneen osaan (10 prosenttia) Euroopan unionin BKT:sta. Komitea päättelee tästä, että vielä tänä vuonna on tehtävä kaikki mahdollinen sisäisen kysynnän ja investointien lisäämiseksi. 4. 4. Komitean mielestä komission olisi tehtävä kaikkensa jotta yhteisön näinä rahamarkkinoiden häiriöiden aikoina, toimielimet ja Emu voisivat vaikuttaa olemassa olevilla ja perustettavilla kansainvälisillä foorumeilla. Talous- 4. 5. ja sosiaalikomitea on tyytyväinen EKP:n 8. huhtikuuta 1999 tekemään koronlaskupäätökseen. Kun yhtäältä hallitukset ovat saavuttaneet edistystä budjettialijää- mien vähentämisessä ja valvonnassa ja toisaalta työmarkkina- osapuolet ovat päättäneet palkkakehityksestä, Euroopan kes- 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 209/59 kuspankki edistää tällä tavoin aktiivisesti pyrkimyksiä saavut- taa vakauteen ja työpaikkojen luomiseen suuntautuva kestävä kasvu. EKP:n toteuttama korkotason huomattava lasku nimit- täin edistää investointeja ja yksityistä kysyntää. 4. 6. Makrotaloudellinen vuoropuhelu, joka parantaisi palk- kakehityksen sekä budjetti- ja rahapolitiikan koordinointia Bryssel 27. toukokuuta 1999. edistäen kasvua ja työllisyyttä, vaatii toimielimien välisiä järjestelyjä. Vähintään kahdesti vuodessa järjestettävään vuoro- puheluun on saatava mukaan neuvosto, komissio, Euroopan ja työmarkkinaosapuolet niin teknisellä kuin keskuspankki poliittisella tasolla. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI LIITE talous ja sosiaalikomitean lausuntoon Makrotalouden rakenteellisia piirteitä: yhtäläisyyksiä ja eroja 1998 B D E F IRL I L NL A P FIN Osuus BKT:sta a) Avoimuus b) Keskin. kauppa d) KPBM e) — josta julk. sektori f) Palkka/työntekijä g) Tuottavuus h) Yksikkötyö-kust. i) Verorasitus j) Työttömyysaste k) Työllisyysaste l) TT-vastaava m) 3,9 25,6 c) 39,3 c) 18,2 1,5 123 116 105 48,3 8,3 57,3 53,0 33,0 12,6 10,2 19,5 1,8 109 111 98 42,2 9,7 61,8 55,7 8,6 8,7 11,5 21,1 3,0 74 71 104 36,9 18,9 48,6 46,3 22,2 10,2 10,9 17,1 2,8 110 112 99 47,6 11,7 60,1 55,4 1,3 38,7 19,6 19,3 2,5 94 106 90 32,3 8,7 57,8 53,7 18,1 10,3 9,2 16,8 2,3 90 93 98 42,9 12,0 51,3 49,8 5,9 0,3 — 24,2 — 29,9 20,0 2,5 112 116 97 44,5 4,0 66,7 53,0 22,7 5,0 127 125 102 42,5 2,4 60,6 58,1 3,3 11,4 19,0 24,1 2,0 103 110 94 46,5 4,4 69,9 65,0 1,7 9,6 19,0 25,7 4,1 43 41 105 36,5 5,7 67,5 64,6 1,9 20,5 9,9 17,5 2,7 100 106 95 46,5 11,6 63,9 60,7 euro- alue 100 12,9 13,1 18,8 2,3 100 100 100 43,4 11,0 58,0 53,6 Julkisyhteisöt prosentteina BKT:sta. a) Vuoden 1998 nimellinen BKT ecuina. b) Euroalueen ulkopuolisen tavaraviennin ja -tuonnin keskiarvo prosentteina BKT:sta. c) Tieto koskee Belgiaa ja Luxemburgia. d) Euroalueen sisäisen tavaraviennin ja -tuonnin keskiarvo prosentteina BKT:sta. e) Kiinteän pääoman bruttomuodostus käypään hintaan prosentteina BKT:sta. f) g) Työvoimakustannukset työntekijää kohti, käypää ecua, euroalue = 100. h) Nimellinen BKT työllistettyä kohti, käypää ecua, euroalue = 100. i) Kahden edeltävän rivin lukujen suhde. j) Välittömät ja välilliset verot ja sosiaalivakuutusmaksut yhteenlaskettuna, julkisyhteisöt prosentteina BKT:sta. k) Eurostatin määritelmä; aste, prosentteina työvoimasta. l) Työllisyys, prosentteina työikäisestä väestöstä, esikuva: vuoden 1997 tiedot. m) Työllisyysaste; täyttä työaikaa vastaava; vuoden 1997 tiedot. Lähde: Komissio. Työllisyysaste täyttä työaikaa vastaava vuonna 1997 Tanska Kreikka Yhdistynyt kuningaskunta Ruotsi 68,5 55,4 60,2 51,6 PS: Komitea toivoo, että komissio laatii tämän taulukon vastedes kaikista jäsenmaista eikä ainoastaan edellä mainituista yhdestätoista


title: Règlement (CE) n° 1098/1999 de la Commission, du 27 mai 1999, concernant le report de la date limite des semis de certaines cultures arables dans certaines régions effectués au titre de la campagne 1999/2000

eurovoc_concepts:
aid to agriculture
cereals
leguminous vegetable
marketing year
oleaginous plant
terms for aid

text: 28. 5. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 133/25 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1098/1999 DE LA COMMISSION du 27 mai 1999 concernant le report de la date limite des semis de certaines cultures arables dans certaines r(cid:130)gions effectu(cid:130)s au titre de la campagne 1999/2000 LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1765/92 du Conseil du 30 juin 1992 instituant un r(cid:130)gime de soutien aux producteurs de certaines cultures arables (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le son r(cid:138)glement article 12, (CE) no 1624/98 (2), et notamment (1) consid(cid:130)rant que l’article 10, paragraphe 2, du r(cid:138)gle- ment (CEE) no 1765/92 pr(cid:130)voit que, pour pouvoir les b(cid:130)n(cid:130)ficier des paiements compensatoires pour c(cid:130)r(cid:130)ales, les cultures prot(cid:130)agineuses et les graines de lin au titre du r(cid:130)gime de soutien (cid:133) certaines cultures arables, les producteurs doivent avoir sem(cid:130) au plus tard le 15 mai pr(cid:130)c(cid:130)dant la r(cid:130)colte en cause; (2) consid(cid:130)rant que l’article 9 du r(cid:138)glement (CE) no 658/ 96 de la Commission du 9 avril 1996 relatif (cid:133) certaines conditions d’octroi des paiements compensatoires dans le cadre du r(cid:130)gime de soutien aux producteurs de certaines cultures arables (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 610/1999 (4), fixe les dates limites pour les semis des cultures ol(cid:130)agineuses; (3) consid(cid:130)rant que, en raison des conditions climatologi- ques particuli(cid:138)rement rigoureuses de cette ann(cid:130)e, il ne sera pas possible de respecter, dans tous les cas, les dates limites de semis fix(cid:130)es dans plusieurs (cid:144)tats membres; que, par cons(cid:130)quent, il y a lieu de prolonger le d(cid:130)lai applicable aux semis de c(cid:130)r(cid:130)ales et/ou de cultures ol(cid:130)agineuses et/ou de cultures prot(cid:130)agineuses et/ou de graines de lin effectu(cid:130)s au titre de la campagne 1999/2000; que, pour ce faire, il convient, comme le permet l’article 12, septi(cid:138)me tiret, du r(cid:138)gle- ment (CEE) no 1765/92, de d(cid:130)roger aux r(cid:138)glements (CEE) no 1765/92 et (CE) no 658/96; (4) consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)gle- ment sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) conjoint de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales, des mati(cid:138)res grasses et des four- rages s(cid:130)ch(cid:130)s, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les dates limites pour les semis effectu(cid:130)s au titre de la campagne 1999/2000 sont fix(cid:130)es en annexe pour les cultures et les (cid:144)tats membres y indiqu(cid:130)s. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le troisi(cid:138)me jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Il est applicable (cid:133) partir du 15 mai 1999. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 27 mai 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 12. (2) JO L 210 du 28. 7. 1998, p. 3. (3) JO L 91 du 12. 4. 1996, p. 46. (4) JO L 75 du 20. 3. 1999, p. 24. L 133/26 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 28. 5. 1999 ANNEXE Date limite des semis effectu(cid:130)s au titre de la campagne 1999/2000 Cultures (cid:144)tat membre R(cid:130)gions Date limite Ma(cid:139)s, tournesol, sorgho, soja, sarrasin France Tout le territoire 31 mai 1999 C(cid:130)r(cid:130)ales, cultures ol(cid:130)agineuses, cultures prot(cid:130)agineuses et graines de lin Ma(cid:139)s, tournesol, soja, sorgho Ma(cid:139)s, soja Belgique Danemark Luxembourg Pays-Bas Royaume-Uni Allemagne Gr(cid:138)ce Espagne Italie Portugal Autriche Tout le territoire 31 mai 1999 Tout le territoire 31 mai 1999 Tout le territoire 31 mai 1999


title: Regolamento (CE) n. 1098/1999 della Commissione, del 27 maggio 1999, relativo al rinvio del termine per la semina di alcuni seminativi in determinate regioni per la campagna 1999/2000

text: 28. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 133/25 REGOLAMENTO (CE) N. 1098/1999 DELLA COMMISSIONE del 27 maggio 1999 relativo al rinvio del termine per la semina di alcuni seminativi in determinate regioni per la campagna 1999/2000 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1765/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, che istituisce un regime di sostegno a favore dei coltivatori di taluni seminativi (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1624/98 (2), in particolare l’articolo 12, (1) considerando che a norma dell’articolo 10, paragrafo 2, del regolamento (CEE) n. 1765/92, per poter benefi- le ciare dei pagamenti compensativi per i cereali, piante proteiche e i semi di lino nel quadro del regime di sostegno a taluni seminativi, i produttori devono aver seminato entro il 15 maggio precedente il raccolto considerato; (2) considerando che, a norma dell’articolo 9 del regola- mento (CE) n. 658/96 della Commissione, del 9 aprile 1996, che stabilisce alcune modalit(cid:133) della concessione dei pagamenti compensativi nell’ambito del regime di sostegno a favore dei coltivatori di taluni seminativi (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 610/ 1999 (4), i termini per la semina per i semi oleosi (cid:138) fissato; (3) considerando che a causa delle condizioni climatiche particolarmente rigorose di quest’anno non sar(cid:133) possi- bile rispettare comunque i termini di semina fissati per i diversi Stati membri; che (cid:138) quindi opportuno prorogare il termine per la semina di cereali e/o semi oleosi e/o piante proteiche e/o semi di lino per la campagna 1999/2000; a tal fine, a norma dell’articolo 12, settimo trattino, del regolamento (CEE) n. 1765/ 92, (cid:138) opportuno derogare ai regolamenti (CEE) n. 1765/92 e (CE) n. 658/96; (4) considerando che le misure previste dal presente rego- lamento sono conformi al parere del comitato di gestione congiunto per i cereali, i grassi e i foraggi essiccati, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I termini di semina per la campagna 1999/2000 sono fissati in allegato relativamente alle colture e agli Stati membri ivi indicate. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il terzo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Esso si applica a decorrere dal 15 maggio 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 27 maggio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 12. (2) GU L 210 del 28. 7. 1998, pag. 3. (3) GU L 91 del 12. 4. 1996, pag. 46. (4) GU L 75 del 20. 3. 1999, pag. 24. L 133/26 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 28. 5. 1999 ALLEGATO Termine di semina per la campagna 1999/2000 Colture Stato membro Regioni Termine Granturco, girasole, saraceno sorgo, soia, grano Francia Tutto il territorio 31 maggio 1999 Cereali, proteiche e semi di lino colture oleaginose, Granturco, girasole, soia, sorgo Granturco, soia piante Belgio Danimarca Lussemburgo Paesi Bassi Regno Unito Germania Grecia Spagna Italia Portogallo Austria Tutto il territorio 31 maggio 1999 Tutto il territorio 31 maggio 1999 Tutto il territorio 31 maggio 1999


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1108/1999 της Επιτροπής, της 27ης Μαΐου 1999, για καθορισμό των επιστροφών που εφαρμόζονται κατά την εξαγωγή των σύνθετων ζωοτροφών με βάση τα σιτηρά

text: 28. 5. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 133/41 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1108/1999 TGS EPITQOPGS tgr 27gr La(cid:155)ou 1999 cia jahoqisl(cid:149) tym epistqov(cid:150)m pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tym s(cid:151)mhetym fyo- tqov(cid:150)m le b(cid:145)sg ta sitgq(cid:145) G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 tgr Epitqop(cid:147)r (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 13 paq(cid:145)cqavor 3, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 13 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92, g diavoq(cid:145) letan(cid:151) tym til(cid:150)m stg diehm(cid:147) acoq(cid:145) tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 tou jamomi- slo(cid:151) auto(cid:151) jai tym til(cid:150)m tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym aut(cid:150)m stgm Joim(cid:149)tgta e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma jak(cid:151)ptetai le lia epistqov(cid:147) jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147)· (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 1517/95 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 29gr Ioum(cid:148)ou 1995, cia tir keptol(cid:146)qeier evaqloc(cid:147)r tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92 swetij(cid:145) le to jahest(cid:150)r eisacyc(cid:150)m jai enacyc(cid:150)m pou evaql(cid:149)fetai stir s(cid:151)mheter fyotqov(cid:146)r le b(cid:145)sg ta sitgq(cid:145) jai tgm tqopopo(cid:148)gsg tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1162/95 peq(cid:148) eidij(cid:150)m keptoleqei(cid:150)m evaqloc(cid:147)r tou jahest(cid:150)tor tym pistopoigtij(cid:150)m eisacyc(cid:147)r jai enacyc(cid:147)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m jai tou qufio(cid:151) (3) jahoq(cid:148)fei sto (cid:145)qhqo 2 ta eidij(cid:145) jqit(cid:147)qia ta opo(cid:148)a pq(cid:146)pei ma kgvho(cid:151)m up(cid:149)xg jat(cid:145) tom upokocisl(cid:149) tgr epistqov(cid:147)r cia ta pqo(cid:152)(cid:149)mta aut(cid:145)· (cid:149)ti, cia tom upokocisl(cid:149) aut(cid:149) kalb(cid:145)metai ep(cid:148)sgr up(cid:149)xg g peqiejtij(cid:149)tgta se pqo(cid:152)(cid:149)mta sitgq(cid:150)m· (cid:149)ti, cia tgm apko(cid:151)- steusg tym diadijasi(cid:150)m, pq(cid:146)pei ma jatab(cid:145)kketai g epi- stqov(cid:147) cia d(cid:151)o jatgcoq(cid:148)er «pqo(cid:152)(cid:149)mtym sitgq(cid:150)m» juq(cid:148)yr cia tom aqab(cid:149)sito, to jatenow(cid:147)m wqgsilopoio(cid:151)lemo sitgq(cid:149) cia tgm paqasjeu(cid:147) tym enacol(cid:146)mym sumh(cid:146)tym fyotqov(cid:150)m jai ta pqo(cid:152)(cid:149)mta pou paq(cid:145)comtai ap(cid:149) aut(cid:149) jai cia ta «(cid:145)kka sitgq(cid:145)» pou ha e(cid:148)mai ta epikecl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta sitgq(cid:150)m ejt(cid:149)r ap(cid:149) tom aqab(cid:149)sito jai ta paqac(cid:149)lema ap(cid:149) aut(cid:149)m pqo(cid:152)(cid:149)mta· (cid:149)ti pq(cid:146)pei ma woqgcghe(cid:148) epistqov(cid:147) b(cid:145)sei tgr pos(cid:149)tgtar tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym sitgq(cid:150)m pou up(cid:145)qwoum stir s(cid:151)mheter fyotqov(cid:146)r· (cid:149)ti, cia tom jahoqisl(cid:149) tou poso(cid:151) tgr epistqov(cid:147)r, kalb(cid:145)- momtai, ep(cid:148)sgr, up(cid:149)xg oi dumat(cid:149)tgter jai oi (cid:149)qoi pyk(cid:147)seyr tym em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)mtym stg diehm(cid:147) acoq(cid:145), g am(cid:145)cjg apovuc(cid:147)r diataqaw(cid:150)m stgm acoq(cid:145) tgr Joim(cid:149)tgtar jai g oijomolij(cid:147) pkeuq(cid:145) tym swediafol(cid:146)mym enacyc(cid:150)m· (cid:149)ti, emto(cid:151)toir, cia tom jahoqisl(cid:149) tgr epistqov(cid:147)r e(cid:148)mai sj(cid:149)pilo stgm paqo(cid:151)sa jat(cid:145)stasg ma basisho(cid:151)le stg dia- pistyl(cid:146)mg diavoq(cid:145), stgm joimotij(cid:147) jai tg diehm(cid:147) acoq(cid:145), tou j(cid:149)stour tym pq(cid:150)tym uk(cid:150)m pou wqgsilopoio(cid:151)mtai cemij(cid:145) cia tgm paqasjeu(cid:147) s(cid:151)mhetym fyotqov(cid:150)m, pq(cid:145)cla to opo(cid:148)o ha epitq(cid:146)xei ma kgvhe(cid:148) jak(cid:151)teqa up(cid:149)xg g oijomo- lij(cid:147) pqaclatij(cid:149)tgta se sw(cid:146)sg le tir enacyc(cid:146)r tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym aut(cid:150)m· (cid:149)ti g epistqov(cid:147) jahoq(cid:148)fetai l(cid:148)a voq(cid:145) to l(cid:147)ma· (cid:149)ti e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma tqopopoie(cid:148)tai emdi(cid:145)lesa· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi epistqov(cid:146)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tym s(cid:151)mhetym fyotqov(cid:150)m pou amav(cid:146)qomtai stom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 jai up(cid:145)comtai stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1517/95 jahoq(cid:148)fo- mtai s(cid:151)lvyma le to paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151). (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 28 La(cid:155)ou 1999. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 27 La(cid:155)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 147 tgr 30. 6. 1995, s. 51. L 133/42 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 28. 5. 1999 PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 27gr La(cid:155)ou 1999, cia jahoqisl(cid:149) tym epistqov(cid:150)m pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tym sumh(cid:146)tym fyotqov(cid:150)m le b(cid:145)sg ta sitgq(cid:145) Jydij(cid:149)r pqo(cid:152)(cid:149)mtor pou epyveke(cid:148)tai tym epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Pqo(cid:152)(cid:149)mta sitgq(cid:150)m (2) Pos(cid:149) tgr epistqov(cid:147)r (2) (EUR/t) Aqab(cid:149)sitor jai pqo(cid:152)(cid:149)mta aqabos(cid:148)tou: Jydijo(cid:148) SO 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 Pqo(cid:152)(cid:149)mta sitgq(cid:150)m (2) ejt(cid:149)r tou aqabos(cid:148)tou jai tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym aqabos(cid:148)tou 57,91 46,37 (1) O jydij(cid:149)r tou pqo(cid:152)(cid:149)mtor jahoq(cid:148)fetai stom tol(cid:146)a 5 tou paqaqt(cid:147)lator tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 3846/87 tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 366 tgr 24. 12. 1987, s. 1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje. (2) Cia tour sjopo(cid:151)r tgr epistqov(cid:147)r kalb(cid:145)momtai up(cid:149)xg l(cid:149)mo ta (cid:145)luka j(cid:145)he e(cid:148)dour pou pqo(cid:146)qwomtai ap(cid:149) pqo(cid:152)(cid:149)mta sitgq(cid:150)m. Yr «pqo(cid:152)(cid:149)mta sitgq(cid:150)m» moo(cid:151)mtai ta pqo(cid:152)(cid:149)mta ta opo(cid:148)a up(cid:145)comtai stour jydijo(cid:151)r SO 0709 90 60 jai 0712 90 19, jev(cid:145)kaio 10, jai stour jydijo(cid:151)r 1101, 1102, 1103 jai 1104 yr (cid:146)woum jai wyq(cid:148)r amas(cid:151)stasg (enaiqoul(cid:146)mou tou jydijo(cid:151) SO 1104 30) jai to peqiew(cid:149)lemo sta sitgq(cid:145) tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou peqikalb(cid:145)momtai stour jydijo(cid:151)r 1904 10 10 jai 1904 10 90. To peqiew(cid:149)lemo se sitgq(cid:145) tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym tym jydij(cid:150)m SO 1904 10 10 jai 1904 10 90 heyqe(cid:148)tai (cid:149)ti e(cid:148)mai (cid:148)so le to b(cid:145)qor tym tekij(cid:150)m aut(cid:150)m pqo(cid:152)(cid:149)mtym. Dem jatab(cid:145)kketai epistqov(cid:147) cia sitgq(cid:145) cia ta opo(cid:148)a dem lpoqe(cid:148) sav(cid:150)r ma enajqibyhe(cid:148) l(cid:146)sy am(cid:145)kusgr (cid:149)ti pqo(cid:146)qwomtai ap(cid:149) sitgq(cid:145)


title: Eisen und Stahl : monatlich 4/1999.,Iron and steel : monthly 4/1999.,Sidérurgie : mensuel 4/1999.

eurovoc_concepts:
EU Member State
industrial statistics
iron and steel industry
third country


title: Entschließung des Rates vom 27. Mai 1999 zur Bekämpfung internationaler Kriminalität mit Ausbreitung über Routen

eurovoc_concepts:
EU Member State
Europol
cooperation policy
organised crime
repression

text: 9. 6. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 162/1 (In Anwendung von Titel VI des Vertrags (cid:252)ber die Europ(cid:228)ische Union erlassene Rechtsakte) ENTSCHLIESSUNG DES RATES vom 27. Mai 1999 zur Bek(cid:228)mpfung internationaler Kriminalit(cid:228)t mit Ausbreitung (cid:252)ber Routen (1999/C 162/01) geeigneten F(cid:228)llen werden der Zoll und andere zust(cid:228)ndige Beh(cid:246)rden beteiligt. 2. Routenprojekte k(cid:246)nnen sich auf das gesamte Gebiet der Union oder auf bestimmte Regionen erstrecken. 3. Die Routeneins(cid:228)tze dienen dem Zweck, ein H(cid:246)chstma(cid:223) po- lizeilicher Ergebnisse bei der Verh(cid:252)tung und Aufkl(cid:228)rung von Straftaten zu erzielen, die Koordinierung gemeinsamen po- lizeilichen Handelns und die Kommunikation zu verbessern und zus(cid:228)tzliche Erkenntnisse (cid:252)ber T(cid:228)terverhalten und Bege- hungsweisen zu gewinnen. 4. Die am Routenprojekt beteiligten Mitgliedstaaten k(cid:246)nnen (cid:151) mit Unterst(cid:252)tzung von Europol (cid:151) eine gemeinsame Aus- wertung vornehmen und unterrichten im Fall von regiona- len Aktionen auch die (cid:252)brigen Mitgliedstaaten (cid:252)ber die Er- gebnisse. Bei der Auswertung lassen sie sich von dem Be- streben leiten, Ma(cid:223)nahmen zu entwickeln, die zu einer wei- teren Verbesserung der Routen-Strategie beitragen. Sie wer- den dabei insbesondere pr(cid:252)fen, welche neuen Formen der Verh(cid:252)tung und Aufkl(cid:228)rung von grenz(cid:252)berschreitender Kri- minalit(cid:228)t unter Beachtung der Freiz(cid:252)gigkeit in der Europ(cid:228)i- schen Union entwickelt werden k(cid:246)nnen. 5. Die (cid:220)bermittlung personenbezogener Daten richtet sich nach innerstaatlichem Recht und internationalen (cid:220)berein- kommen; Artikel 126 bis 128 des Schengener Durchf(cid:252)h- rungs(cid:252)bereinkommens gelten entsprechend. DER RAT DER EUROP˜ISCHEN UNION (cid:151) BESORGT (cid:252)ber die grenz(cid:252)berschreitende Kriminalit(cid:228)t, die oft an bestimmte Routen zu Lande, zu Wasser oder in der Luft ge- bunden ist, IN BEKR˜FTIGUNG seiner Entschlossenheit, die Europ(cid:228)ische Union zu einem Raum der Freiheit, der Sicherheit und des Rechts auszubauen, BESTREBT, die praktische Zusammenarbeit der Polizeidienste der Mitgliedstaaten weiter zu verbessern, UNTER BER(cid:220)CKSICHTIGUNG der Gemeinsamen Ma(cid:223)nahme 97/12/JI vom 20. Dezember 1996 zur Festlegung eines gemein- samen Programms f(cid:252)r den Austausch, die Aus- und Fortbildung Strafverfolgungsbeh(cid:246)rden sowie (OISIN) (1) (cid:151) die Zusammenarbeit der NIMMT FOLGENDE ENTSCHLIESSUNG AN: 1. Routenprojekte k(cid:246)nnen von den Mitgliedstaaten im Einklang mit den innerstaatlichen Rechtsvorschriften und Zust(cid:228)ndig- keiten sowie unter angemessener Wahrung der nationalen Souver(cid:228)nit(cid:228)t mit lageangepa(cid:223)tem Kr(cid:228)fte- und Materialein- satz und unter Anwendung lageangepa(cid:223)ter Methoden auf erkannten Routen als koordinierte polizeiliche Aktionen zur Bek(cid:228)mpfung eines bestimmten Deliktfelds auf der Grundlage eines abgestimmten Konzepts, gegebenenfalls In mit Unterst(cid:252)tzung von Europol, durchgef(cid:252)hrt werden. (1) ABl. L 7 vom 10. 1. 1997, S. 5


title: Regulamento (CE) n° 1102/1999 da Comissão, de 27 de Maio de 1999, que fixa a restituição máxima à exportação de trigo mole no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n° 1079/98

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

text: 28. 5. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 133/31 REGULAMENTO (CE) N. o 1102/1999 DA COMISS(cid:212)O de 27 de Maio de 1999 que fixa a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de trigo mole no (cid:131)mbito do concurso referido no Regulamento (CE) n. o 1079/98 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector dos cereais (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 923/96 da Comiss(cid:209)o (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1501/95 da Comiss(cid:209)o, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execu(cid:135)(cid:209)o do Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, no que diz respeito (cid:133) concess(cid:209)o de restitui- (cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o, bem como as medidas a tomar em caso de perturba(cid:135)(cid:209)o, no sector dos cereais (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2513/98 (4), e, nomeadamente, o seu artigo 4. o, Considerando que, pelo Regulamento (CE) n. o 1079/98 da Comiss(cid:209)o (5), alterado pelo Regulamento (CE) n. o 2005/ /98 (6), foi aberto um concurso para a restitui(cid:135)(cid:209)o e/ou a imposi(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de trigo mole para todos os pa(cid:146)ses terceiros (cid:133) excep(cid:135)(cid:209)o de determinados Estados ACP; Considerando que o artigo 7. o do Regulamento (CE) n. o 1501/95 prev(cid:136) que a Comiss(cid:209)o pode, com base nas propostas comunicadas, de acordo com o processo previsto no artigo 23. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/92, decidir sobre a fixa(cid:135)(cid:209)o duma restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) expor- ta(cid:135)(cid:209)o, tendo em conta os crit(cid:130)rios previstos no artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 1501/95; que, neste caso, ser(cid:145) adjudicat(cid:145)rio(s) o(s) proponente(s) (ser(cid:209)o) declarado(s) cuja(s) proposta(s) se situa(m) a um n(cid:146)vel igual ou inferior ao da restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima, assim como o(s) proponente(s) cuja(s) proposta(s) incide(m) sobre uma imposi(cid:135)(cid:209)o de exporta(cid:135)(cid:209)o; Considerando que a aplica(cid:135)(cid:209)o dos crit(cid:130)rios acima refe- ridos (cid:133) situa(cid:135)(cid:209)o actual dos mercados do cereal em quest(cid:209)o leva a fixar a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima de exporta(cid:135)(cid:209)o no montante referido no artigo 1. o; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o No que diz respeito (cid:133)s propostas apresentadas de 21 a 27 de Maio de 1999 no (cid:131)mbito do concurso referido no Regulamento (CE) n. o 1079/98, a restitui(cid:135)(cid:209)o m(cid:145)xima (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de trigo mole (cid:130) fixada em 42,50 EUR/t. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 28 de Maio de 1999. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 27 de Maio de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 154 de 28. 5. 1998, p. 24. (6) JO L 258 de 22. 9. 1998, p. 8