title: Sporazum u obliku razmjene pisama između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o odborima koji pomažu Europskoj komisiji u provođenju njezinih izvršnih ovlasti

eurovoc_concepts:
Iceland
Norway
Schengen Agreement
association agreement (EU)
committee (EU)
executive power

text: L_1999176HR. 01005301. xml 11/Sv. 037 HR Službeni list Europske unije 165 21999A0710(03) L 176/53 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 18. 05. 1999. SPORAZUM U OBLIKU RAZMJENE PISAMA između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o odborima koji pomažu Europskoj komisiji u provođenju njezinih izvršnih ovlasti Poštovani gospodine, Vijeće se poziva na pregovore o Sporazumu o pridruživanju Republike Islanda i Kraljevine Norveške provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i primilo je na znanje zahtjev Islanda i Norveške, u duhu njihova sudjelovanja u procesu odlučivanja u područjima obuhvaćenim Sporazumom te radi što uspješnije primjene Sporazuma, da u potpunosti budu povezani s radom odbora koji pomažu Europskoj komisiji u provođenju njezinih izvršnih ovlasti. Vijeće primjećuje da će u budućnosti, kada se takvi postupci budu primjenjivali na područja obuhvaćena Sporazumom, doista trebati pridružiti Island i Norvešku radu tih odbora, također kako bi se osiguralo da se postupci iz Sporazuma primjenjuju na dotične akte ili mjere kako bi oni mogli obvezivati Island i Norvešku. Stoga je Europska zajednica spremna obvezati se na pregovore, čim se za to pojavi potreba, o odgovarajućim dogovorima za pridruživanje Islanda i Norveške radu tih odbora. Bio bih Vam zahvalan kada biste me obavijestili o tome je li Vaša Vlada suglasna s gore navedenim ili nije. Primite, gospodine, izraze mog najdubljeg poštovanja. Hecho en Bruselas, el dieciocho de mayo de mil novecientos noventa y nueve. Udfærdiget i Bruxelles den attende maj nitten hundrede og nioghalvfems. Geschehen zu Brüssel am achtzehnten Mai neunzehnhundertneunundneunzig. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα οκτώ Μαΐου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα. Done at Brussels on the eighteenth day of May in the year one thousand nine hundred and ninety-nine. Fait à Bruxelles, le dix-huit mai mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf. Fatto a Bruxelles, addì diciotto maggio millenovecentonovantanove. Gedaan te Brussel, de achttiende mei negentienhonderd negenennegentig. Feito em Bruxelas, em dezoito de Maio de mil novecentos e noventa e nove. Tehty Brysselissä kahdeksantenatoista päivänä toukokuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän. Som skedde i Bryssel den artonde maj nittonhundranittionio. Gjört í Brussel 18. maí 1999. Utferdiget i Brussel, attende mai nittenhundreognittini. Por el Consejo de la Unión Europea For Rådet for Den Europæiske Union Für den Rat der Europäischen Union Για το Συμβούλιο της Ευρωπαϊκής Ένωσης For the Council of the European Union Pour le Conseil de l'Union européenne Per il Consiglio dell'Unione europea Voor de Raad van de Europese Unie Pelo Conselho da União Europeia Euroopan unionin neuvoston puolesta För Europeiska unionens råd Fyrir hönd ráðs Evrópusambandsins For Rådet for Den europeiske union Poštovani gospodine, Čast mi je potvrditi primitak Vašeg pisma s današnjim datumom koje glasi: „Vijeće se poziva na pregovore o Sporazumu o pridruživanju Republike Islanda i Kraljevine Norveške provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i primilo je na znanje zahtjev Islanda i Norveške, u duhu njihova sudjelovanja u procesu odlučivanja u područjima obuhvaćenim Sporazumom te radi što uspješnije primjene Sporazuma, da u potpunosti budu povezani s radom odbora koji pomažu Europskoj komisiji u provođenju njezinih izvršnih ovlasti. Vijeće primjećuje da će u budućnosti, kada će se takvi postupci budu primjenjivali na područja obuhvaćena Sporazumom, doista trebati pridružiti Island i Norvešku radu tih odbora, također kako bi se osiguralo da se postupci iz Sporazuma primjenjuju na određene akte ili mjere kako bi oni mogli obvezivati Island i Norvešku. Stoga je Europska zajednica spremna obvezati se na pregovore, čim se za to pojavi potreba, o odgovarajućim dogovorima za pridruživanje Islanda i Norveške radu tih odbora. Bio bih Vam zahvalan kada biste me obavijestili o tome je li Vaša Vlada suglasna s gore navedenim ili nije. ” Mogu Vas obavijestiti da je moja Vlada suglasna sa sadržajem Vašeg pisma. Primite, gospodine, izraze mog najdubljeg poštovanja. Hecho en Bruselas, el dieciocho de mayo de mil novecientos noventa y nueve. Udfærdiget i Bruxelles den attende maj nitten hundrede og nioghalvfems. Geschehen zu Brüssel am achtzehnten Mai neunzehnhundertneunundneunzig. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα οκτώ Μαΐου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα. Done at Brussels on the eighteenth day of May in the year one thousand nine hundred and ninety-nine. Fait à Bruxelles, le dix-huit mai mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf. Fatto a Bruxelles, addì diciotto maggio millenovecentonovantanove. Gedaan te Brussel, de achttiende mei negentienhonderd negenennegentig. Feito em Bruxelas, em dezoito de Maio de mil novecentos e noventa e nove. Tehty Brysselissä kahdeksantenatoista päivänä toukokuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän. Som skedde i Bryssel den artonde maj nittonhundranittionio. Gjört í Brussel 18. maí 1999. Utferdiget i Brussel, attende mai nittenhundreognittini. Por la República de Islandia For Republikken Island Für die Republik Island Για τη Δημοκρατία της Ισλανδίας For the Republic of Iceland Pour la République d'Islande Per la Repubblica d'Islanda Voor de Republiek IJsland Pela República da Islândia Islannin tasavallan puolesta På Republiken Islands vägnar Fyrir hönd Lyðveldisins Íslands For Republikken Island Poštovani gospodine, Vijeće se poziva na pregovore o Sporazumu o pridruživanju Republike Islanda i Kraljevine Norveške provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i primilo je na znanje zahtjev Islanda i Norveške, u duhu njihova sudjelovanja u procesu odlučivanja u područjima obuhvaćenima Sporazumom te radi što uspješnije primjene Sporazuma, da u potpunosti budu pridruženi radu odbora koji pomažu Europskoj komisiji u provođenju njezinih izvršnih ovlasti. Vijeće primjećuje da će u budućnosti, kada se takvi postupci budu primjenjivali na područja obuhvaćena Sporazumom, doista trebati pridružiti Island i Norvešku radu tih odbora, kako bi se osiguralo da se postupci iz Sporazuma primjenjuju na određene akte ili mjere kako bi oni mogli obvezivati Island i Norvešku. Stoga je Europska zajednica spremna obvezati se na pregovore, čim se za to pojavi potreba, o odgovarajućim dogovorima za pridruživanje Islanda i Norveške radu tih odbora. Bio bih Vam zahvalan kada biste me obavijestili o tome je li Vaša Vlada suglasna s gore navedenim ili nije. Primite, gospodine, izraze mog najdubljeg poštovanja. Hecho en Bruselas, el dieciocho de mayo de mil novecientos noventa y nueve. Udfærdiget i Bruxelles den attende maj nitten hundrede og nioghalvfems. Geschehen zu Brüssel am achtzehnten Mai neunzehnhundertneunundneunzig. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα οκτώ Μαΐου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα. Done at Brussels on the eighteenth day of May in the year one thousand nine hundred and ninety-nine. Fait à Bruxelles, le dix-huit mai mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf. Fatto a Bruxelles, addì diciotto maggio millenovecentonovantanove. Gedaan te Brussel, de achttiende mei negentienhonderd negenennegentig. Feito em Bruxelas, em dezoito de Maio de mil novecentos e noventa e nove. Tehty Brysselissä kahdeksantenatoista päivänä toukokuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän. Som skedde i Bryssel den artonde maj nittonhundranittionio. Gjört í Brussel 18. maí 1999. Utferdiget i Brussel, attende mai nittenhundreognittini. Por el Consejo de la Unión Europea For Rådet for Den Europæiske Union Für den Rat der Europäischen Union Για το Συμβούλιο της Ευρωπαϊκής Ένωσης For the Council of the European Union Pour le Conseil de l'Union européenne Per il Consiglio dell'Unione europea Voor de Raad van de Europese Unie Pelo Conselho da União Europeia Euroopan unionin neuvoston puolesta För Europeiska unionens råd Fyrir hönd ráðs Evrópusambandsins For Rådet for Den europeiske union Poštovani gospodine, Čast mi je potvrditi primitak Vašeg pisma s današnjim datumom koje glasi: „Vijeće se poziva na pregovore o Sporazumu o pridruživanju Republike Islanda i Kraljevine Norveške provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine i primilo je na znanje zahtjev Islanda i Norveške, u duhu njihova sudjelovanja u procesu odlučivanja u područjima obuhvaćenima Sporazumom te radi što uspješnije primjene Sporazuma, da u potpunosti budu pridruženi radu odbora koji pomažu Europskoj komisiji u provođenju njezinih izvršnih ovlasti. Vijeće primjećuje da će u budućnosti, kada se takvi postupci budu primjenjivali na područja obuhvaćena Sporazumom, doista trebati pridružiti Island i Norvešku radu tih odbora, također kako bi se osiguralo da se postupci iz Sporazuma primjenjuju na određene akte ili mjere kako bi oni mogli obvezivati Island i Norvešku. Stoga je Europska zajednica spremna obvezati se na pregovore, čim se za to pojavi potreba, o odgovarajućim dogovorima za pridruživanje Islanda i Norveške radu tih odbora. Bio bih Vam zahvalan kada biste me obavijestili o tome je li Vaša Vlada suglasna s gore navedenim ili nije. ” Mogu Vas obavijestiti da je moja Vlada suglasna sa sadržajem Vašeg pisma. Primite, gospodine, izraze mog najdubljeg poštovanja. Hecho en Bruselas, el dieciocho de mayo de mil novecientos noventa y nueve. Udfærdiget i Bruxelles den attende maj nitten hundrede og nioghalvfems. Geschehen zu Brüssel am achtzehnten Mai neunzehnhundertneunundneunzig. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα οκτώ Μαΐου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα. Done at Brussels on the eighteenth day of May in the year one thousand nine hundred and ninety-nine. Fait à Bruxelles, le dix-huit mai mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf. Fatto a Bruxelles, addì diciotto maggio millenovecentonovantanove. Gedaan te Brussel, de achttiende mei negentienhonderd negenennegentig. Feito em Bruxelas, em dezoito de Maio de mil novecentos e noventa e nove. Tehty Brysselissä kahdeksantenatoista päivänä toukokuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän. Som skedde i Bryssel den artonde maj nittonhundranittionio. Gjört í Brussel 18. maí 1999. Utferdiget i Brussel, attende mai nittenhundreognittini. Por el Reino de Noruega For Kongeriget Norge Für das Königreich Norwegen Για το Βασίλειο της Νορβηγίας For the Kingdom of Norway Pour le Royaume de Norvège Per il Regno di Norvegia Voor het Koninkrijk Noorwegen Pelo Reino da Noruega Norjan kuningaskunnan puolesta På Konungariket Norges vägnar Fyrir hönd Konungsríkisins Noregs For Kongeriket Norge IZJAVE 1. Izjava Vijeća usvojena jednoglasno od strane njegovih članova navedenih u članku 6. stavku 1. Schengenskog protokola. „Vijeće razumije da će se odluke koje donosi Mješoviti odbor na temelju Sporazuma donositi jednoglasno od strane predstavnika članova Vijeća navedenih u članku 6. stavku 1. Schengenskog protokola i od strane predstavnika vlada Islanda i Norveške, osim ako Poslovnik ili sporazum koji bude sklopljen prema članku 6. stavku 2. Schengenskog protokola ne određuju drukčije. ” 2. Izjava Vijeća i Komisije u pogledu Direktive 95/46/EZ „Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23. 11. 1995. , str. 31. ) nije uključena u Prilog B Sporazumu s Republikom Islandom i Kraljevinom Norveškom o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, u okviru prijedloga Komisije od 2. prosinca 1998. u pogledu Odluke Zajedničkog odbora EGP-a da se ta Direktiva uključi u Prilog XI. Sporazumu o EGP-u (1). Europska unija smatra da ta Direktiva predstavlja sastavni dio schengenske pravne stečevine u mjeri u kojoj je zamijenila odredbe Schengenske konvencije na temelju članka 134. te Konvencije. Ako Direktiva ne bude uključena u Prilog XI. Sporazumu o EGP-u, Unija pretpostavlja da će Republika Island i Kraljevina Norveška poduzeti potrebne korake radi osiguranja primjene odredaba te Direktive. Ova se izjava objavljuje u Službenom listu Europskih zajednica zajedno s tekstom spomenutog Sporazuma s Republikom Islandom i Kraljevinom Norveškom. 3. Izjava unesena u zapisnik Vijeća u vrijeme donošenja pregovaračkih direktiva „Vijeće je suglasno da se bilo koje pitanje koje se odnosi na provedbu Sporazuma s Islandom i Norveškom pravovremeno uvrsti u dnevni red Mješovitog odbora. Prije sjednice Mješovitog odbora i ako smatra da je to potrebno ili ako to zatraži bilo koja delegacija ili Komisija, Predsjedništvo će sazvati sjednicu nadležnog tijela Vijeća kako bi utvrdilo treba li se bilo koje određeno pitanje uputiti Mješovitom odboru, ili je bolje prvo raspraviti ili riješiti bilo koje drugo određeno pitanje u okviru Unije (na primjer, pitanja viza ili druga pitanja koja ne podliježu strogoj primjeni postupka za pridruživanje predviđena u članku 6. Schengenskog protokola). U pogledu točke I. na popisu (2): prijedlozi o kojima se pregovaralo u okviru Unije i donošenje ili razvoj akata koji se temelje na Ugovoru o Europskoj uniji o stupanju na snagu Ugovora iz Amsterdama ne mogu se uputiti Mješovitom odboru prije isteka razumnog vremenskog roka. Činjenica da se određena pitanja ne rješavaju u postupku predviđenom u Sporazumu koji će biti sklopljen na temelju prvog stavka članka 6. Schengenskog protokola, ne isključuje, naravno, mogućnost redovnog obavješćivanja naših islandskih i norveških partnera o razvoju u okviru Unije u pogledu tih pitanja. 4. Izjava pregovaračkih delegacija dana u vrijeme parafiranja Sporazuma „Pregovaračke delegacije uzimaju u obzir Deklaraciju 47. Međuvladine konferencije prilikom potpisivanja Ugovora iz Amsterdama. Suglasne su da bi bilo poželjno da stranke Sporazuma poduzmu potrebne pripremne mjere kako bi se omogućilo stupanje na snagu Sporazuma na dan stupanja na snagu Ugovora iz Amsterdama. ” 5. Izjava pregovaračkih delegacija Predsjedništva Vijeća, Komisije i Norveške „Pregovaračke delegacije Predsjedništva Vijeća, Komisije i Norveške suglasne su da pitanje slučajeva u kojima bi prijelazna primjena prema norveškom pravu bila moguća ne utječe na primjenu stavka 4. članka 8. Sporazuma. ” (1)  Akt Vijeća 13992/98 EEE 96 ECO 466 od 9. prosinca 1998. ” (2)  Vidjeti članak 1. nacrta odluke Vijeća o određenim sporazumima za primjenu Sporazuma sklopljenog između Vijeća i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (akt 6611/3/99 SCHENGEN 17 Rev. 3 od 22. travnja 1999. ). ”


Eurostatistics : data for short-term economic analysis 4/1999.,Eurostatistik : Daten zur Konjunkturanalyse 4/1999.,Eurostatistiques : données pour l'analyse de la conjoncture 4/1999.


title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Jugoslavian liittotasavaltaan liittyvien sijoitusten kieltämisestä ja varojen jäädyttämisestä

eurovoc_concepts:
Serbia
Yugoslavia
bank deposit
economic sanctions
repatriation of capital

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 18. 05. 1999 KOM(1999) 249 lopull. Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) Jugoslavian liittotasavaltaan liittyvien sijoitusten kieltämisestä ja varojen jäädyttämisestä (komission esittämä) PERUSTELUT Neuvosto päätti 26. huhtikuuta 1999, että Jugoslavian liittotasavallan ja Serbian laajennettava. Tähän laajentamiseen sisältyy tasavallan vastaisia pakotteita olisi Jugoslavian liittotasavallan ja Serbian tasavallan hallitusten ulkomailla olevien rahavarojen ja yksityisen sektorin myöntämän vientirahoituksen kieltäminen. investointikiellon laajentaminen, laajentaminen jäädyttämisen Tällä komission ehdotuksella on tarkoitus panna täytäntöön neuvoston päätökset laajentamalla Jugoslavian liittotasavallan ja Serbian tasavallan hallitusten ulkomailla olevien varojen jäädyttämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1295/98 ja Serbian tasavaltaan tehtävien uusien investointien kieltämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1607/98 säännösten soveltamisalaa. Komissio noudattaa lähestymistapaa, joka on määritelty Jugoslavian liittotasavallan ja Serbian tasavallan vastaisten talouspakotteiden vahvistamisesta tammikuussa 1999 tehdyssä keskusteluasiakirjassa. Tämän vuoksi komissio ehdottaa rahavarojen määritelmän laajentamista ja sitä, että Jugoslavian liittotasavallan ja/tai Serbian tasavallan hallitusten määritelmään sisällytetään yhtiöt, yritykset, laitokset ja yksiköt, jotka kuuluvat näiden hallitusten sekä niiden nimissä tai puolesta toimivien henkilöiden omistukseen tai valvontaan. Yksityisen sektorin myöntämän vientirahoituksen kieltoa ehdotetaan rajoitettavan niin, että kielto koskisi tällaisen rahoituksen myöntämistä kyseisille hallituksille, yhtiöille, yrityksille, laitoksille, yksiköille tai henkilöille. Sijoituksia koskevan kiellon osalta ehdotetaan, että Serbian tasavallassa sijaitsevan tai kyseisten hallitusten, yhtiöiden, yritysten, laitosten, yksiköiden tai henkilöiden omistaman tai valvoman kiinteän omaisuuden, yhtiön, yrityksen, laitoksen tai yksikön hankkiminen tai osallistumisen, omistuksen tai valvonnan laajentaminen kielletään. rahavarojen jäädyttämisen Koska sekä vientirahoituksen myöntämisen kieltäminen lisäävät säännösten kiertämisen uhkaa sekä poikkeusten tarvetta, komissio ehdottaa, että perustetaan hallintokomitea avustamaan komissiota ehdotetun asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavien päätösten tekemisessä. investointikiellon laajentaminen ja Yhteisön lainsäädännön avoimuuden lisäämiseksi komissio ehdottaa, että asetukset (EY) N:o 1295/98 ja (EY) N:o 1607/98 korvataan tällä asetusehdotuksella, johon sisällytetään aiempien asetusten pääkohdat. 2 Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) Jugoslavian liittotasavaltaan liittyvien sijoitusten kieltämisestä ja varojen jäädyttämisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 60 ja 301 artiklan, ottaa huomioon yhteisen kannan 98/326/YUTP 7 päivältä toukokuuta 1998, jonka neuvosto on määritellyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J. 2 artiklan perusteella Jugoslavian liittotasavallan ja Serbian hallitusten ulkomailla olevien varojen jäädyttämisestä1 ja yhteisen kannan 98/374/YUTP 8 päivältä kesäkuuta 1998, jonka neuvosto on määritellyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J. 2 artiklan perusteella Serbiaan tehtävien uusien investointien kieltämisestä2, sekä yhteisen kannan 99/…/YUTP … päivältä toukokuuta 1999, jonka neuvosto on määritellyt Euroopan unionista Jugoslavian liittotasavaltaan kohdistettavista uusista rajoittavista toimenpiteistä3, tehdyn sopimuksen 15 artiklan perusteella ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että (1) (2) että sille, yhteisö kansainvälinen neuvosto ilmaisi 8 ja 26 päivänä huhtikuuta 1999 voimakkaan ja jatkuvan tukensa painostaa mahdollisimman voimakkaasti presidentti Miloseviciä ja hänen hallitustaan, koska Jugoslavian liittotasavallan ja Serbian tasavallan hallitukset jatkavat edelleen Yhdistyneiden päätöslauselmien Kansakuntien johon sisältyy rikkomista sekä äärimmäisyyksiin menevää toimintaansa, ja kansalaisten sortoa, mikä kansainvälistä humanitaarista oikeutta, turvallisuusneuvoston loukkaa vakavalla ihmisoikeuksia koskevien tavalla niitä Jugoslavian liittotasavallan ja Serbian tasavallan hallitusten ulkomailla olevien uusien rahavarojen investointien kehyksen soveltamisalan laajentaminen lisää merkittävästi painostusta kyseisiä hallituksia kohtaan, jäädyttämistä kieltämistä sekä koskevan oikeudellisen tasavaltaan tehtävien nykyisen Serbian 1 EYVL L 143, 14. 5. 98, s. 1. 2 EYVL L 165, 10. 6. 1998, s. 1. 3 EYVL L. ,. 1999, s. 3 (3) (4) (5) tämän vuoksi tämän oikeudellisen kehyksen soveltamisala olisi laajennettava kattamaan sellainen muu omaisuus kuin rahavarat jotka voivat tuottaa rahavaroja tai muita rahoituslähteitä kyseisten hallitusten hyväksi, sekä kattamaan kyseisten hallitusten tai niiden puolesta tai nimissä toimivien henkilöiden omistamat tai valvomat yhtiöt, yritykset, laitokset ja yksiköt sekä Jugoslavian liittotasavallan tai Serbian tasavallan hallituksen omistaman tai valvoman kiinteän omaisuuden tai yhtiöiden, yritysten, laitosten tai yksiköiden hankkiminen tai niihin osallistumisen, niiden omistuksen tai valvonnan laajentaminen, ja rahoituslähteet, tämän asetuksen sisältämät suhteutettava neuvoston tavoitteisiin Kosovon kriisin suhteen, ja toimenpiteistä ei saisi koitua vakavaa haittaa yhteisön edulle, toimenpiteet olisi olisi otettava huomioon mahdollisuus päättää poikkeuksista sellaisia menettelyjä jäisi mahdollisimman noudattaen, että yhteisön etuun kohdistuva riski vähäiseksi, (6) olisi myös säädettävä menettelystä tämän asetuksen liitteiden muuttamiseksi, (7) (8) (9) tämän asetuksen säännösten kiertäminen olisi estettävä asianmukaisella tiedotusjärjestelmällä ja tarvittaessa korjaustoimenpiteillä, mukaan lukien yhteisön lisälainsäädännön antaminen, jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla olisi valtuudet varmistaa tämän asetuksen noudattaminen, tarpeen mukaan oltava olisi suotavaa, että tämän asetuksen säännösten rikkomisesta voitaisiin määrätä seuraamuksia tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen, (10) komission ja jäsenvaltioiden olisi tarpeen tiedottaa toisilleen tämän asetuksen perusteella toteutetuista toimenpiteistä ja muista tähän asetukseen liittyvistä seikoista, jotka ovat niiden tiedossa, ja (11) avoimuuden ja yksinkertaisuuden vuoksi asetusten (EY) N:o 1295/984 ja (EY) N:o 1607/985 tärkeimmät säännökset on sisällytetty tähän asetukseen, ja sen vuoksi asetukset (EY) N:o 1295/98 ja (EY) N:o 1607/98 voidaan kumota, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 1 artikla 1. 'Jugoslavian liittotasavallan hallituksella' Jugoslavian liittotasavallan hallitusta kaikilla tasoilla, sen virastoja, yksikköjä ja elimiä sekä kyseisen hallituksen omistamia tai valvomia yhtiöitä, yrityksiä, laitoksia ja yksiköitä, mukaan lukien 4 EYVL L 178, 23. 6. 1998, s. 33. 5 EYVL L 209, 25. 7. 1998, s. 16. 4 kaikki rahoituslaitokset ja valtion tai yhteiskunnan omistamat yksiköt, jotka olivat olemassa Jugoslavian liittotasavallassa 26 päivänä huhtikuuta 1999, tällaisten yksiköiden seuraajia ja niiden tytäryhtiöitä ja sivuliikkeitä niiden sijaintipaikasta riippumatta sekä henkilöitä, jotka toimivat tai joiden oletetaan toimivan jonkin edellä mainitun puolesta tai nimissä, 'Serbian tasavallan hallituksella' Serbian tasavallan hallitusta kaikilla tasoilla, sen virastoja, yksikköjä ja elimiä sekä kyseisen hallituksen omistamia tai valvomia yhtiöitä, yrityksiä, laitoksia ja yksiköitä, mukaan lukien kaikki rahoituslaitokset ja valtion tai yhteiskunnan omistamat yksiköt, jotka olivat olemassa Serbian tasavallassa 26 päivänä huhtikuuta 1999, tällaisten yksiköiden seuraajia ja niiden tytäryhtiöitä ja sivuliikkeitä niiden sijaintipaikasta riippumatta sekä henkilöitä, jotka toimivat tai joiden oletetaan toimivan jonkin edellä mainituista puolesta tai nimissä, ja ja velkasitoumukset, joukkovelkakirjat, mukaan 'varoilla' rahoitusvaroja ja kaikenlaista taloudellista hyötyä, mukaan lukien mutta niihin rajoittumatta käteisvarat, shekit, vekselit, maksumääräykset ja muut maksuvälineet, talletukset rahoituslaitoksissa tai muissa yksiköissä, tileillä olevat ja yksityisesti myytävät rahavarat, velat arvopaperit osuudet, lukien arvopaperitodistukset, joukkovelkakirjat, velkasitoumukset, optiotodistukset, obligaatiot ja johdannaissopimukset, korot, osingot tai muu omaisuudesta saatava tai kertyvä tulo tai arvo, luotto, kuittausoikeus, takaukset, suoritustakaukset tai muut rahoitussitoumukset, remburssit, konossementit, kauppakirjat, rahavaroihin tai rahoituslähteisiin liittyvää osuutta osoittavat asiakirjat tai mitkä tahansa muut vientirahoitusvälineet, julkisesti osakkeet ja toimia, 'varojen jäädyttämisellä' joilla estetään kaikki sellainen rahavarojen kuljettaminen, siirtäminen, muuntaminen, käyttö tai myyminen, joka muuttaisi luonnetta tai niiden määrää, paljoutta, sijaintia, omistussuhteita, hallintaa, käyttötarkoitusta, jotka mahdollistaisivat taikka muut rahavarojen käytön, mukaan lukien omaisuudenhoito, sellaiset muutokset, 'yhtiön, yrityksen, laitoksen tai yksikön omistamisella' vähintään 50 prosentin omistusta yhtiön, yrityksen, laitoksen tai yksikön omistusoikeuksista tai osake- enemmistöä, 2. 3. 4. 5. 6. 'yhtiön, yrityksen, laitoksen tai yksikön valvonnalla': a) oikeutta nimittää tai erottaa enemmistö yhtiön, yrityksen, laitoksen tai yksikön hallinto-, johto- tai valvontaelinten jäsenistä, b) sitä, että on yksin äänioikeuttaan käyttäen nimittänyt enemmistön yhtiön, yrityksen, laitoksen tai yksikön hallinto-, johto- tai valvontaelinten jäsenistä, jotka ovat toimineet tehtävässä kuluvan tai edellisen tilivuoden aikana, laitoksen tai yksikön muiden c) sitä, että käyttää yksin yhtiön, yrityksen, osakkaiden tai enemmistöä osakkaiden tai jäsenten äänistä kyseisessä yhtiössä, yrityksessä, laitoksessa tai yksikössä, tehdyn sopimuksen nojalla jäsenten kanssa 5 d) oikeutta käyttää määräysvaltaa yhtiössä, yrityksessä, laitoksessa tai yksikössä kyseisen yhtiön, yrityksen, laitoksen tai yksikön kanssa tehdyn sopimuksen tai sen perustamiskirjan tai yhtiöjärjestyksen säännösten nojalla, jos kyseistä yhtiötä, yritystä, laitosta tai yksikköä koskevassa laissa sallitaan, että siihen sovelletaan tällaista sopimusta tai säännöstä, e) valtaa käyttää d kohdassa tarkoitettua oikeutta käyttää määräysvaltaa, vaikka ei olisi kyseisen oikeuden haltija, f) oikeutta käyttää yhtiön, yrityksen, laitoksen tai yksikön koko omaisuutta tai osaa siitä, g) yhtiön, yrityksen, laitoksen tai yksikön yhtenäistä johtamista ja konsolidoidun tilinpäätöksen julkistamista, ja h) sitä, että vastaa yhteisvastuullisesti yhtiön, yrityksen, laitoksen tai yksikön rahoitusvastuista tai takaa niitä. 2 artikla Tämän asetuksen liitteessä 1 lueteltujen henkilöiden katsotaan tai oletetaan toimivan Jugoslavian liittotasavallan hallituksen tai Serbian tasavallan hallituksen puolesta tai nimissä. laitosten ja Tämän asetuksen liitteessä 2 lueteltujen yhtiöiden, yritysten, jotka ovat sijoittautuneet Jugoslavian liittotasavallan alueen yksiköiden, ulkopuolelle, katsotaan olevan Jugoslavian liittotasavallan hallituksen tai Serbian tasavallan hallituksen omistuksessa tai valvonnassa. laitosten ja Tämän asetuksen liitteessä 3 lueteltujen yhtiöiden, yritysten, yksiköiden, jotka ovat sijoittautuneet Jugoslavian liittotasavallan alueelle, ei katsota olevan Jugoslavian liittotasavallan hallituksen tai Serbian tasavallan hallituksen omistuksessa tai valvonnassa. Jos voidaan kohtuudella olettaa, että liitteissä 1 ja 2 mainitsematon henkilö, yhtiö, yritys, laitos tai yksikkö kuuluu Jugoslavian liittotasavallan hallitusta tai Serbian tasavallan hallitusta koskevan määritelmän soveltamisalaan, luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön on hankittava asianmukainen kirjallinen vahvistus liitteessä 4 luetelluilta jäsenvaltioiden asianomaisilta toimivaltaisilta viranomaisilta siitä, että kyseinen henkilö, yhtiö, yritys, laitos tai yksikkö ei kuulu edellä tarkoitettujen määritelmien soveltamisalaan, jotka ovat ennen kuin asianomainen henkilö alkaa harjoittamaan toimia, muutoin Jolleivät nojalla. asetuksen toimivaltaiset viranomaiset anna kirjallista vahvistusta neljän työpäivän laitoksen tai yksikön ei katsota kuluessa, henkilön, yhtiön, yrityksen, kuuluvan tämän asetuksen soveltamisalaan aiottujen toimien osalta. säännösten kiellettyjä tämän 1. 2. 3. 4. 6 Jollei 6 ja 7 artiklan säännösten mukaisesti muuta sallita: 3 artikla (a) (b) 1. 2. 1. 2. Jugoslavian liittotasavallan hallitukselle ja/tai Serbian tasavallan hallitukselle kuuluvat kaikki Jugoslavian liittotasavallan alueen ulkopuolella olevat rahavarat jäädytetään. Rahavaroja ei luovuteta suoraan eikä välillisesti yhdelle tai molemmille edellä tarkoitetuista hallituksista tai niiden hyväksi. 4 artikla osallistuminen Kielletään tai sen valvontaosuuden hankkiminen tai lisääminen sellaisten yhtiöiden, yritysten, laitosten tai yksikköjen osalta, jotka lisääminen omistus- sekä tai - ovat sijoittautuneet Serbian tasavaltaan, tai - ovat sijoittautuneet taikka rekisteröityneet minne tahansa muualle tai perustettu missä tahansa muualla, jos ne ovat Jugoslavian liittotasavallan hallituksen tai Serbian tasavallan hallituksen omistuksessa tai valvonnassa, riippumatta siitä, onko kyse vastasuorituksesta aineellisten tai aineettomien hyödykkeiden, palvelujen tai teknologian (myös patenttien), pääomien, velkahelpotusten tai muiden rahoitusvarojen toimittamiselle tai tarjoamiselle. Kielletään myös sellaisiin toimiin osallistuminen tai niiden jatkaminen, joilla helpotetaan, edistetään tai muuten mahdollistetaan osallistuminen tai sen lisääminen sekä omistus- tai valvontaosuuden hankkiminen tai lisääminen kyseisissä yhtiöissä, yrityksissä, laitoksissa ja yksiköissä. 5 artikla Kielletään tarkoituksellinen ja tietoinen osallistuminen asiaan liittyviin toimiin, joiden tarkoitus tai vaikutus on suoraan tai välillisesti kiertää 2, 3 ja 4 artiklan säännöksiä. Asetuksen säännösten kiertämisestä on ilmoitettava liitteessä 4 luetelluille jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja/tai komissiolle. 6 artikla Rajoittamatta salassapitovelvollisuutta koskevien yhteisön sääntöjen ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 284 artiklan määräysten soveltamista, jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla on valtuudet vaatia pankkeja, muita rahoituslaitoksia, vakuutusyhtiöitä sekä muita laitoksia ja henkilöitä toimittamaan kaikki asiaa koskevat tarvittavat tiedot tämän asetuksen noudattamisen varmistamiseksi. 7 7 artikla Tämän asetuksen 2 artiklaa ei sovelleta rahavaroihin, jotka käytetään yksinomaan seuraaviin tarkoituksiin: (1) juoksevien maksujen suoritukset, mukaan lukien Jugoslavian liittotasavallan hallituksen sijaitsevien suurlähetystöjen, konsulaattien tai diplomaattisten lähetystöjen paikallisen henkilöstön palkat; hallituksen yhteisössä tasavallan Serbian tai (2) sosiaaliturva- tai eläkemaksujen sekä muiden sellaisten maksujen siirrot, joilla liittotasavaltaan Jugoslavian yhteisöstä suojataan sijoittautuneille luonnollisille henkilöille; sosiaalivakuutusturva, (3) Jugoslavian dinaareina tai jonakin yhteisön jäsenvaltion valuuttana tapahtuvat käteismaksut Jugoslavian liittotasavallan alueella. 1. Komissio valtuutetaan tämän asetuksen 9 artiklan säännösten nojalla: 8 artikla a) b) muuttamaan tämän asetuksen liitteet; myöntämään yhteisön edun suojaamiseksi erityisiä tai yleisiä lupia, joilla i) vapautetaan rahavaroja tai annetaan niitä käyttöön Jugoslavian liittotasavallan hallituksen tai Serbian tasavallan hallituksen hyväksi; ii) osallistutaan tai lisätään osallistumista taikka hankitaan omistus- tai valvontaosuus tai lisätään sitä 4 artiklassa tarkoitetussa yhtiössä, yrityksessä, laitoksessa tai yksikössä. Tätä artiklaa sovellettaessa yhteisön suojattavalla edulla voidaan tarkoittaa artiklan soveltamisalaa millään tavalla rajoittamatta Euroopan yhteisön tai jäsenvaltioiden toteuttamia demokratisointihankkeita tai humanitaarisia toimia, Jugoslavian liittotasavallan, Serbian tasavallan tai Montenegron tasavallan toimittamia peruspalveluja ja erityisesti kauttakulkupalveluja, yhteisön työllisyyden turvaamista ja oikeudellisten palvelujen tarjoamista asiaa koskevien ihmisoikeusyleissopimusten mukaisesti. 2. Oikeushenkilön tai luonnollisen henkilön on esitettävä tämän artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua lupaa tai tämän asetuksen liitteen 1, 2 tai 3 muuttamista koskeva pyyntö komissiolle tämän asetuksen liitteessä 4 lueteltujen asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten välityksellä. 8 9 artikla Tämän asetuksen 8 artiklan soveltamiseksi komissiota avustaa neuvoston asetuksen (EY) N:o 2271/966 mukaisesti perustettu komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja jäljempänä olevien säännösten mukaisesti. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 205 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Komission päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Tällöin komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään yhdellä kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä. Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä kohdassa tarkoitetun ajan kuluessa. 10 artikla Edellä 9 artiklassa tarkoitettu komitea voi käsitellä kaikkia tämän asetuksen soveltamiseen liittyviä kysymyksiä, jotka sen puheenjohtaja tai jäsenvaltion edustaja saattaa sen käsiteltäviksi. 11 artikla ja ilmoittavat jäsenvaltiot Komissio toisilleen tämän asetuksen mukaisesti toteutetuista toimenpiteistä ja toimittavat toisilleen hallussaan olevat tähän asetukseen liittyvät asianmukaiset tiedot ja erityisesti 2, 5 ja 6 artiklan mukaisesti vastaanotetut tiedot sekä tiedot säännösten rikkomiseen ja soveltamisen varmistamiseen liittyvistä ongelmista tai kansallisten tuomioistuinten antamista tuomioista. 12 artikla Kunkin jäsenvaltion on määritettävä tämän asetuksen säännösten rikkomisesta määrättävät suhteellisia ja varoittavia. seuraamukset. Seuraamusten on oltava tehokkaita, Seuraamuksista tarvittaessa annettavan lainsäädännön puuttuessa tämän asetuksen jäsenvaltioiden neuvoston säännösten rikkomisesta määrätään seuraamuksiksi 6 EYVL L 309, 29. 11. 1996, s. 1. 9 asetuksen (EY) N:o 1295/98 6 artiklan tai neuvoston asetuksen (EY) N:o 1607/98 3 artiklan mukaisesti määrittämät seuraamukset. Kumotaan neuvoston asetukset (EY) N:o 1295/98 ja (EY) N:o 1607/98. 13 artikla 14 artikla Tätä asetusta sovelletaan: - yhteisön alueella mukaan lukien sen ilmatila, - jäsenvaltion lainkäyttövallan alaisessa ilma-aluksessa tai aluksessa, - missä tahansa muualla olevaan henkilöön, joka on jäsenvaltion kansalainen, - elimeen, joka on perustettu tai muodostettu jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti. 15 artikla Tämä asetus tulee voimaan päivänä, virallisessa lehdessä. jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 10 LIITE 1 Henkilöt, jotka toimivat tai joiden oletetaan toimivan Jugoslavian liittotasavallan hallituksen tai Serbian tasavallan hallituksen puolesta tai nimissä 11 LIITE 2 Jugoslavian liittotasavallan hallituksen tai Serbian tasavallan hallituksen omistamat tai niiden valvomat yhtiöt, yritykset, laitokset tai yksiköt (jotka eivät sijaitse Jugoslavian liittotasavallassa) 12 LIITE 3 Jugoslavian liittotasavallassa sijaitsevat yritykset tai laitokset, jotka eivät ole Jugoslavian liittotasavallan hallituksen tai Serbian tasavallan hallituksen omistamia tai valvonnassa 13 LIITE 4 Luettelo 2 artiklan 4 kohdassa, 5 artiklan 2 kohdassa ja 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista BELGIA Ministère des finances Trésorerie avenue des Arts 30 B-1040 Bruxelles Faksi: (32 2) 233 75 18 TANSKA Danish Agency for Trade and Industry Tagensvej 137 DK-2200 Copenhagen N Puhelin: (45) 35 86 86 86 Faksi: (45) 35 86 86 87 SAKSA Bundesausfuhramt (BAFA) Frankfurter Straße 29-35 D-65760 Eschborn 14 KREIKKA Ministry of National Economy Secretariat-General for International Economic Relations Directorate-General for External Economic and Trade Relations Director Th. Vlassopoulos Ermou and Kornarou 1 GR-105 63 Athens Puhelin: (31) 32 86 401-3 Faksi: (31) 32 86 404 ESPANJA Ministerio de Economía y Hacienda Dirección General de Comercio Exterior Paseo de la Castellana, 162 E-28046 Madrid Puhelin: (34 91) 349 38 60 Faksi: (34 91) 457 28 63 RANSKA Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie Direction générale des douanes et des droits indirects Cellule embargo - Bureau E2 23bis, rue de l'Université F-75700 Paris - cedex 07 S. P. 15 Puhelin: (33 1) 44 74 48 93 Faksi: (33 1) 44 74 48 97 IRLANTI Department of Public Enterprise Aviation Regulation and International Affairs Division 44 Kildare Street IRL-Dublin 2 Puhelin: (353 1) 604 10 50 Faksi: (353 1) 670 74 11 ITALIA Ministero del Commercio estero - Roma Gabinetto Puhelin: (39 6) 59 93 23 10 Faksi: (39 6) 59 64 74 94 LUXEMBURG Ministère des affaires étrangères Direction des relations économiques internationales et de la coopération BP 1602 L-1016 Luxembourg 16 ALANKOMAAT Ministerie van Financiën Directie Wetgeving, Juridische en Bestuurlijke Zaken Postbus 20201 NL-2500 EE Den Haag Puhelin: (31 70) 342 82 27 Faksi: (31 70) 342 79 05 ITÄVALTA Bundesministerium für wirtschaftliche Angelegenheiten Abteilung II/A/2 Landstrasser Haupstraße 55-57 A-1030 Wien Österreichische Nationalbank Otto Wagnerplatz 3 A-1090 Wien Puhelin: (43 1) 40 420 PORTUGALI Ministério dos Negócios Estrangeiros A/C Mónica Lisboa Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais Largo Rilvas 17 P-1300 Lisboa SUOMI Ulkoasiainministeriö PL 176 SF-00161 Helsinki Utrikesministeriet PB 176 SF-00161 Helsingfors RUOTSI Riksåklageren Box 16370 S-103 27 Stockholm Puhelin: (46 8) 453 66 00 Faksi: (46 8) 453 66 99 Regeringskansliet Utrikesdepartementet Rättssekretariatet för EU-frågor Fredsgatan 6 S-103 39 Stockholm Puhelin: (46 8) 405 10 00 Faksi: (46 8) 723 11 76 18 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Export Control Organization Department of Trade and Industry Kingsgate House 66-74 Victoria Street London SW1E 6SW Puhelin: (44 171) 215 6740 Faksi: (44 171) 222 0612 19


title: Megállapodás az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról

eurovoc_concepts:
Iceland
Norway
Schengen Agreement
application of EU law
association agreement (EU)
multilateral agreement

formats: html pdf print

text: 4 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/32. kötet 21999A0710(02) 1999. 7. 10. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 176/36 az Európai Unió Tanácsa, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között, az utóbbiaknak a schengeni vívmányok végrehajtására, alkalmazására és fejlesztésére irányuló társulásáról MEGÁLLAPODÁS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA és AZ IZLANDI KÖZTÁRSASÁG ÉS A NORVÉG KIRÁLYSÁG, MIVEL az Európai Unió tizenhárom tagállama, a Schengeni Megállapodások aláírói és az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között 1996. december 19-én. Luxemburgban kötött megállapodás aláírása óta az utóbbi két állam részt vett a Schengeni Megállapodások és kapcsolódó rendelkezések alkalmazására, végrehajtására és fejlesztésére vonatkozó tárgyalásokon; MIVEL az Európai Unióról szóló szerződés, az Európai Közösségeket létrehozó szerződések és egyes kapcsolódó okmányok módosításáról szóló Amszterdami Szerződés által az Európai Unióról szóló szerződéshez és az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez mellékelt, a schengeni vívmányokat az Európai Unió keretébe beillesztő jegyzőkönyv (a továbbiakban „a Schengeni Jegyzőkönyv”) eredményeként, az említett megállapodások és kapcsolódó rendelkezések keretében, az Európai Uniónak a Schengeni Megállapodásokat aláíró tagállamai közötti együttműködés a jövőben az Európai Unió intézményi és jogi keretei között fog megvalósulni, az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Közösséget létrehozó szerződés vonatkozó rendelkezéseinek tiszteletben tartásával; FELIDÉZVE, hogy a Luxemburgi Megállapodás tárgya és célja a skandináv útlevéluniót létrehozó, a belső skandináv belső határok közötti útlevél-ellenőrzés megszüntetéséről szóló, 1957. július 12-én Koppenhágában aláírt Egyezmény értelmében, az öt skandináv állam közötti meglévő rendszer megőrzése, miután azok a skandináv államok, amelyek tagjai az Európai Uniónak, részt vesznek a Schengeni Megállapodásokban meghatározott, a belső határokon a személyellenőrzések megszüntetésére vonatkozó rendszerben; SZEM ELŐTT TARTVA a Luxemburgi Megállapodásban megállapított rendelkezéseket; FELISMERVE azonban, hogy a schengeni vívmányok integrációja az Európai Unió keretébe azzal a következménnyel jár, hogy a schengeni vívmányokat alkotó rendelkezések továbbfejlesztését szolgáló határozatok elfogadása az Európai Unió – beleértve az Európai Közösséget – ügyévé vált; MIVEL a Schengeni Jegyzőkönyv 6. cikkének első bekezdésének megfelelően, az Európai Unió – beleértve az Európai Közösséget – egy, az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság tárulásáról szóló egyezményen keresztül, az Amszterdami Szerződés hatálybalépését követően, a schengeni vívmányok megvalósításával és annak – a Luxemburgi Megállapodás alapján történő – továbbfejlesztésével kívánja tiszteletben tartani és végrehajtani a Luxemburgi Megállapodás tárgyát és célját, ily módon biztosítva azt a közös célkitűzést, hogy ezt a két államot továbbra is bevonják e tevékenységekbe; MEGGYŐZŐDVE arról, hogy minden olyan résztvevő felet, amely alkalmazza a schengeni vívmányokat alkotó rendelkezéseket, és amelyekre e rendelkezések és azok továbbfejlesztései esetleg vonatkozhatnak, beleértve az Izlandi Köztársaságot és a Norvég Királyságot, minden szinten be kell vonni ezek gyakorlati alkalmazására, végrehajtására és továbbfejlesztésének előkészítésére vonatkozó tárgyalásokba; FIGYELEMBE VÉVE, hogy ehhez szükség van egy, az Izlandi Köztársaságnak és a Norvég Királyságnak e területeken a döntéshozatali eljáráshoz történő tárulását biztosító, és – egy vegyes bizottságon keresztül – azok e tevékenységekben való részvételét lehetővé tevő, az Európai Unió intézményi keretén kívüli szervezeti felépítés létrehozására, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 11/32. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 5 1. cikk – magas rangú tisztviselői és miniszteri szinten: felváltva, egy hat hónapos időszakra az Európai Unió képviselője, és Izland vagy Norvégia kormányának képviselője. Az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság, a továbbiakban „Izland” és „Norvégia”, társul az Európai Közösség és az Európai Unió tevékenységeihez az e megállapodás A. és B. mellékletében említett rendelkezések hatálya alá tartozó területeken és ezek további fejlesztéséhez. Ez a megállapodás – az itt meghatározott összhangban – kölcsönös jogokat és kötelezettségeket teremt. eljárásokkal 2. cikk (1) Izland és Norvégia végrehajtja és alkalmazza a schengeni vív- mányoknak az e megállapodás A. mellékletében felsorolt rendel- kezéseit, amelyek az Európai Uniónak a Schengeni Jegyzőkönyv által engedélyezett megerősített együttműködésben részt vevő tagállamaira – a továbbiakban „tagállamok” – vonatkoznak. (2) Izland és Norvégia végrehajtja és alkalmazza az Európai Közösség jogi aktusainak az e megállapodás B. mellékletében fel- sorolt rendelkezéseit, olyan mértékben, amennyiben ezek a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről Schengenben végrehajtásáról szóló megállapodás 1990. június 19-én aláírt egyezmény vonatkozó rendelkezései helyébe léptek, vagy ezeket annak értelmében fogadták el. szóló, (3) Izland és Norvégia – a 8. cikk rendelkezéseinek sérelme nél- kül – elfogadja, végrehajtja és alkalmazza azokat az Európai Unió által megtett – az A. és B. mellékletekben említett rendelkezéseket módosító vagy az azokra támaszkodó – jogi aktusokat és intéz- kedéseket, amelyekre az e megállapodásban meghatározott eljá- rásokat alkalmazták. 3. cikk 4. cikk (1) A vegyes bizottság – e megállapodással összhangban – fog- lalkozik a 2. cikk hatálya alá tartozó összes üggyel és biztosítja, hogy az Izland és Norvégia által előadott minden ügyet megfele- lően figyelembe vesznek. (2) A miniszteri szintű vegyes bizottságban Izland és Norvégia képviselői lehetőséget kapnak, hogy: – kifejtsék egy bizonyos jogi aktus vagy intézkedés tekintetében észlelt problémákat, vagy válaszoljanak a más küldöttségek által észlelt problémákra, – kifejtsék véleményüket az általuk aggályosnak tartott rendel- kezések fejlődéséről vagy azok végrehajtásáról. (3) A vegyes bizottság miniszteri szintű üléseit a magas rangú tisztviselői szinten ülésező vegyes bizottság készíti elő. (4) Izland és Norvégia kormányainak képviselői jogosultak arra, hogy az 1. cikkben említett ügyekkel kapcsolatban javaslatokat tegyenek a vegyes bizottságban. A tárgyalást követően, a Bizottság vagy bármely tagállam, az Európai Unió szabályaival összhang- ban, az ilyen javaslatokat – az Európai Közösség vagy az Európai Unió jogi aktusának vagy intézkedésének elfogadására vonatkozó javaslat vagy kezdeményezés megtétele céljából – figyelembe veszi. 5. cikk A 4. cikk sérelme nélkül, a vegyes bizottságot tájékoztatják az e megállapodásra és vonatkozó intézkedéseknek Tanácson belüli előkészítéséről. aktusoknak esetleg jogi (1) Létrejön egy Izland és Norvégia kormányainak képviselőiből, az Európai Unió Tanácsának – a továbbiakban „Tanács” – tagjai- ból, és az Európai Közösségek Bizottsága – a továbbiakban „Bi- zottság” – tagjaiból álló vegyes bizottság. (2) A vegyes bizottság saját eljárási szabályait konszenzussal fogadja el. 6. cikk Az e megállapodás hatálya alá tartozó területen új jogszabály tervezetének elkészítése során, a Bizottság nem hivatalos úton Izland és Norvégia szakértőinek tanácsait, ugyanúgy kikéri tagállamok tervezetekor javaslatainak saját ahogyan szakértőinek tanácsait kikéri. a (3) A vegyes bizottság az elnök kezdeményezésére, vagy bármely tagja kérésére ülésezik. 7. cikk (4) A vegyes bizottság – a 4. cikk (2) bekezdésének értelmében – a körülményektől függően, miniszteri, magas rangú tisztviselői vagy szakértői szinten ülésezik. (5) A vegyes bizottság elnökségét az alábbiak szerint látják el: – szakértői szinten: az Európai Unió képviselője, illetékes A Szerződő Felek megállapodnak, hogy a tagállamokban, vagy Izlandon, vagy Norvégiában benyújtott menedékjog iránti tagállam meghatározására kérelem elbírálására vonatkozó feltételekre és mechanizmusokra vonatkozó megfelelő megegyezést kötnek. Ilyen megegyezésnek léteznie kell akkor, amikor – a 15. cikk (4) bekezdésével összhangban – Izlandra és Norvégiára vonatkozóan hatályba lépnek az A. és B. mellékletben említett, illetve a 2. cikk (3) bekezdése értelmében már elfogadott rendelkezések. 6 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/32. kötet 8. cikk (4) Abban az esetben, ha: (1) A 2. cikkben említett ügyekkel kapcsolatos új jogi aktusok vagy intézkedések elfogadását az Európai Unió illetékes intézmé- nyeinek tartják fenn. A (2) bekezdésre is figyelemmel, az ilyen jogi aktusok vagy intézkedések az Európai Unió és érintett tagállamai, illetve Izland és Norvégia vonatkozásban egyidejűleg lépnek hatályba, kivéve ha e jogi aktusok vagy intézkedések kifejezetten ettől eltérő módon rendelkeznek. Ezzel összefüggésben, megfele- lően figyelembe kell venni az Izland és Norvégia számára a saját alkotmányos követelményeik teljesítéséhez szükséges időként Izland és Norvégia által a vegyes bizottságban megjelölt időt. (2) a) Az (1) bekezdésben említett olyan jogi aktusok vagy intéz- kedések elfogadásáról, amelyekre az e megállapodásban meghatározott eljárásokat alkalmazták, a Tanács haladék- talanul értesíti Izlandot és Norvégiát. Izland és Norvégia függetlenül döntenek azok tartalmának elfogadásáról és belső jogrendjükben történő végrehajtásukról. E határoza- tokról – a jogi aktusok vagy intézkedések elfogadását követő harminc napon belül – értesítik a Tanácsot és a Bizottságot. b) Amennyiben egy ilyen jogi aktus vagy intézkedés tartalma Izland számára csak az alkotmányos követelmények telje- sítését követően válhat kötelezővé, Izland, az értesítéssel egyidejűleg tájékoztatja erről a Tanácsot és a Bizottságot. Izland haladéktalanul írásban tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot az alkotmányos követelmények teljesítéséről, és ezt a tájékoztatást – az (1) bekezdésnek megfelelően – az Izland számára a jogi aktus vagy intézkedés hatálybalé- pésére megállapított időpont előtt legalább négy héttel teszik meg. c) Amennyiben egy ilyen jogi aktus vagy intézkedés tartalma Norvégia számára csak az alkotmányos követelmények teljesítését követően válhat kötelezővé, Norvégia, az érte- sítéssel egyidejűleg tájékoztatja erről a Tanácsot és a Bizott- ságot. Norvégia haladéktalanul, de legkésőbb a Tanács által megküldött értesítéstől számított hat hónapon belül írás- ban tájékoztatja a Tanácsot és a Bizottságot az alkotmá- nyos követelmények teljesítéséről. A jogi aktus vagy intéz- kedés Norvégia számára megállapított hatálybalépésének időpontjától, az alkotmányos követelmények teljesítéséről szóló tájékoztatásig, Norvégia – amennyiben lehetséges – ideiglenesen alkalmazza az ilyen jogi aktus vagy intézke- dés tartalmát. a) vagy Izland vagy Norvégia olyan határozatról értesít, hogy nem fogadja el a (2) bekezdésben említett olyan jogi aktus vagy intézkedés tartalmát, amelyre az e megállapodásban megállapított eljárást alkalmazták; vagy b) vagy Izland vagy Norvégia a (2) bekezdés a) pontjában megha- tározott harminc napos időtartamon belül nem küld értesítést; vagy c) Izland az érintett jogi aktus vagy intézkedés hatálybalépésére meghatározott időpont előtt a (2) bekezdés b) pontjában megállapított négyhetes időtartamot megelőzően nem küld értesítést; vagy d) Norvégia a (2) bekezdés c) pontjában megállapított hat hóna- pos határidőn belül nem küld értesítést, vagy az ugyanabban az albekezdésben az érintett jogi aktus vagy intézkedések hatálybalépésére meghatározott időponttól nem ír elő idei- glenes alkalmazást; e megállapodást – az esettől függően – Izland vagy Norvégia vonatkozásában megszűntnek kell tekinteni, kivéve ha a vegyes bizottság – a megállapodás fenntartása módjainak gondos vizsgá- latát követően, kilencven napon belül másképp határoz. E meg- állapodás megszüntetése a kilencven napos időtartam lejártától számított három hónap elteltével lép hatályba. 9. cikk (1) A Szerződő Felek azon célja elérésének érdekében, hogy a 2. cikkben említett rendelkezések alkalmazása és értelmezése a lehető legegységesebb legyen, a vegyes bizottság folyamatosan figyelemmel kíséri az Európai Közösségek Bírósága, a továbbiak- ban: „Bíróság”, esetjogának alakulását, valamint Izland és Norvé- gia illetékes bíróságainak az ilyen rendelkezésekre vonatkozó eset- jogának alakulását. E célból egy mechanizmust hoznak létre, amely biztosítja az ilyen esetjog rendszeres kölcsönös továbbítá- sát. (2) A Bíróság alapokmánya szükséges módosításainak elfogadá- sától függően, Izland és Norvégia jogosult, hogy az esetekről jelentéseket vagy írásbeli észrevételeket nyújtson be a Bíróságnak olyan esetekben, ahol egy tagállam bírósága a 2. cikkben említett bármely rendelkezés értelmezésére vonatkozó előzetes döntésho- zatalra terjesztett elő kérdést a Bíróságnak. 10. cikk (3) A (2) bekezdésben említett jogi aktusok és intézkedések tar- talmának Izland és Norvégia általi elfogadása jogokat és köteles- ségeket teremt Izland és Norvégia között, valamint egyrészt Izland és Norvégia között, másrészt az Európai Közösség, illetve a jogi aktusokkal és intézkedésekkel kötelezett tagállamok között. (1) Izland és Norvégia évente jelentéseket nyújtanak be a vegyes bizottságnak arról, hogy közigazgatási hatóságaik és bíróságaik – az esettől függően – hogyan alkalmazzák és értelmezik a 2. cikk- ben említett, a Bíróság által értelmezett rendelkezéseket. 11/32. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 7 (2) Ha a vegyes bizottság – a Bíróság és Izland és Norvégia bíró- ságainak esetjoga közötti jelentős különbség, illetve az érintett tagállamok hatóságai és Izland és Norvégia hatóságai között a 2. cikkben említett rendelkezések alkalmazása közötti jelentős különbség miatti esetekben – két hónapon belül nem képes biz- tosítani az egységes alkalmazás vagy értelmezés megőrzését, a 11. cikkben említett eljárást kell alkalmazni. 11. cikk (1) E megállapodás alkalmazása körüli jogvita esetében, vagy a 10. cikk (2) bekezdésében előírt helyzet előfordulása esetén, az ügy jogvitaként hivatalosan felkerül a miniszteri szintű vegyes bizottság napirendjére. (2) A vegyes bizottságnak attól az időponttól számított kilenc- ven nap áll rendelkezésére a jogvita rendezésére, amelyen a jog- vitát a napirendre felvették. (3) Amennyiben a vegyes bizottság a (2) bekezdésben előirány- zott kilencven napon belül nem képes a jogvitát rendezni, további harminc nap áll rendelkezésére a vita végleges rendezésére. Haa jogvitát nem sikerül véglegesen rendezni, e megállapodást – attól függően, hogy a jogvita melyik államot érinti –, Izland vagy Norvégia vonatkozásában megszűntnek kell tekinteni. Az ilyen megszüntetés a harmincnapos időtartam lejártát követő hat hónap elteltével lép hatályba. 12. cikk bruttó nemzeti terméküknek a többi résztvevő állam bruttó nem- zeti termékéhez viszonyított arányával összhangban, az említett költségvetéshez történő egy éves összeggel hozzájárulással osz- toznak e költségekben. (2) Izland és Norvégia jogosultak megkapni a Bizottság által vagy a Tanácson belül a megállapodás vonatkozásában elkészített okmányokat, valamint a vegyes bizottság ülésein az Európai Közösségek intézményeinek valamelyik – általuk választott – hivatalos nyelvére történő tolmácsolást kérelmezni. Az izlandi vagy norvég nyelvre vagy nyelvről történő fordítás vagy tolmá- csolás költségeit azonban, az esettől függően, Izland vagy Norvé- gia viseli. 13. cikk (1) Ez a megállapodás semmilyen módon nem érinti az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodást, vagy az Európai Közös- ség és Izland és/vagy Norvégia között létrejött bármely más meg- állapodást. (2) Ez a megállapodás semmilyen értelemben nem érinti az Euró- pai Közösség által Izlanddal és/vagy Norvégiával a jövőben meg- kötendő megállapodásokat, vagy az Európai Unióról szóló szer- ződés 24. és 38. cikke alapján létrejövő megállapodásokat. (3) Ez a megállapodás nem érinti a skandináv útlevélunió kereté- ben megvalósuló együttműködést, amennyiben ez az együttmű- ködés nem ellentétes e megállapodással, és a megállapodáson ala- puló jogi aktusokkal és intézkedésekkel, illetve nem akadályozza azokat. (1) Ami az e megállapodás alkalmazása során felmerülő közigaz- gatási költségeket illeti, Izland és Norvégia hozzájárulnak az Euró- pai Közösségek általános költségvetéséhez az alábbi, éves összeg- gel: 14. cikk Ezt a megállapodást Svalbard (Spitzbergák) területére nem kell alkalmazni. – Izland esetében 0,1 %-a, – Norvégia esetében 4,995 %-a 15. cikk az Európai Unión belüli inflációs rátára tekintettel évente kiigazí- tott 300 000 000 BEF-nek (vagy ennek megfelelő euróban meg- adott összegnek). Azokban az esetekben, ahol az e megállapodásnak alkalmazása során felmerült működési költségeket nem az Európai Közösségek általános költségvetésére terhelik, hanem azokat közvetlenül a résztvevő tagállamokra hárítják, Izland és Norvégia bruttó nem- zeti terméküknek a többi résztvevő állam bruttó nemzeti termék- éhez viszonyított arányával összhangban járulnak hozzá e költ- ségekhez. Azokban az esetekben, ahol a működési költségeket az Európai Közösség általános költségvetésére terhelik, Izland és Norvégia (1) Ez a megállapodás egy hónappal azután lép hatályba, hogy a Tanács Főtitkára letéteményesi minőségben megállapította, hogy a megállapodás felei által vagy nevében a megállapodás kötelező jellegére vonatkozó beleegyezés kifejezését érintő minden formá- lis követelmény teljesült. (2) Az 1. , 3. , 4. , 5. cikket és a 8. cikk (2) bekezdése a) pontjának első mondatát a megállapodás aláírásának időpontjától ideiglene- sen alkalmazni kell. (3) A megállapodás aláírása után, de annak hatálybalépése előtt elfogadott jogi aktusok vagy intézkedések vonatkozásában, a 8. cikk (2) bekezdése a) pontjának első mondatában említett har- mincnapos időtartam e megállapodás hatálybalépésének napjától veszi kezdetét. 8 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/32. kötet (4) Az A. és B. mellékletben említett, valamint a 2. cikk (3) bekez- dése értelmében már elfogadott rendelkezések Izlandra és Norvé- giára vonatkozóan a Tanács által – a Schengeni Jegyzőkönyvvel feljogosított szorosabb együttműködésben résztvevő tagállamo- kat képviselő tagok egyhangúságával eljárva, a vegyes bizottság- ban, e megállapodás 4. cikkével összhangban, folytatott konzul- tációk után – meghatározásra kerülő időpontban lépnek hatályba, miután meggyőződött arról, hogy Izland és Norvégia eleget tett a vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló előfeltételeknek, és a külső határokon az ellenőrzés hatékony. (5) A (4) bekezdésben említett rendelkezések hatálybaléptetése jogokat és kötelességeket keletkeztet Izland és Norvégia között, valamint egyrészről Izland és Norvégia, másrészről az Európai Közösség, illetve azon tagállamok között, amelyek tekintetében az említett rendelkezések hatályba léptek. 16. cikk Jegyzőkönyvvel Ez a megállapodást Izland vagy Norvégia vagy a Tanács – a Schengeni szorosabb együttműködésben részt vevő tagállamokat képviselő tagok egyhangúságával – felmondhatja. E felmondásról a letéteményest értesítik. A felmondás az értesítést követő hat hónap után lép hatályba. feljogosított 17. cikk A megállapodás Izland vagy Norvégia általi felmondásának vagy a vonatkozásukban történő megszűnésének következményeit a illetve a megmaradó felek és a megállapodást felmondó fél, felmondás hatálya alá tartozó fél közötti megállapodásban határozzák meg. Ha ilyen megállapodást nem sikerül létrehozni, a Tanács a megmaradó másik társult Szerződő Féllel folytatott konzultáció után határoz a szükséges intézkedésekről. Ezen intézkedések azonban csak abban az esetben kötelezőek az érintett félre, ha az ezeket elfogadja. 18. cikk a Szövetségi Köztársaság, E megállapodás a Belga Királyság, a Francia Köztársaság, a Németországi Luxemburgi Nagyhercegség, a Holland Királyság, az Olasz Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Portugál Köztársaság, a Görög Köztársaság, az Osztrák Köztársaság, a Dán Királyság, a Finn Köztársaság, a Svéd Királyság, a Schengeni Megállapodás és a Schengeni Egyezmény Szerződő Felei, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság történő a személyellenőrzésének megszüntetéséről szóló, 1996. december együttműködési megállapodás 19-én Luxemburgban aláírt helyébe lép. határaikon között közös Kelt Brüsszelben, az ezerkilencszázkilencvenkilencedik év május havának tizennyolcadik napján egyetlen eredeti példányban, angol, dán, finn, francia, görög, holland, ír, német, olasz, portugál, spanyol, svéd, izlandi és norvég nyelven, a szövegek mindegyike egyaránt hiteles, az eredeti példányt az Európai Unió Főtitkárságának levéltárában helyezik letétbe. 11/32. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 9 Por el Consejo de la Unión Europea For Rådet for Den Europæiske Union Für den Rat der Europäischen Union Για το Συμβούλιο της Ευρωπαϊκής Ένωσης For the Council of the European Union Pour le Conseil de l’Union européenne Per il Consiglio dell’Unione europea Voor de Raad van de Europese Unie Pelo Conselho da União Europeia Euroopan unionin neuvoston puolesta För Europeiska unionens råd Fyrir hönd ráðs Evrópusambandsins For Rådet for Den europeiske union Por la República de Islandia For Republikken Island Für die Republik Island Για τη Δημοκρατία της Ισλανδίας For the Republic of Iceland Pour la République d’Islande Per la Repubblica d’Islanda Voor de Republiek IJsland Pela República da Islândia Islannin tasavallan puolesta På Republiken Islands vägnar Fyrir hönd Lyðveldisins Íslands For Republikken Island Por el Reino de Noruega For Kongeriget Norge Für das Königreich Norwegen Για το Βασίλειο της Νορβηγίας For the Kingdom of Norway Pour le Royaume de Norvège Per il Regno di Norvegia Voor het Koninkrijk Noorwegen Pelo Reino da Noruega Norjan kuningaskunnan puolesta På Konungariket Norges vägnar Fyrir hönd Konungsríkisins Noregs For Kongeriket Norge 10 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/32. kötet A. MELLÉKLET (2. cikk (1) bekezdése) E melléklet 1. része az 1985. évi Schengeni Megállapodásra és az 1985. évi Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló 1990. évi Schengeni Egyezményre vonatkozik. A 2. rész a csatlakozási okiratokra, a 3. rész pedig a vonatkozó másodlagos schengeni jogi aktusokra vonatkozik. 1. RÉSZ A Benelux Gazdasági Unió, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről 1985. június 14-én Schengenben aláírt egyezmény rendelkezései. A Belga Királyság, a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Francia Köztársaság, a Luxemburgi Nagyhercegség és a Holland Királyság között az 1985. június 15-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-én Schengenben aláírt egyezmény összes rendelkezése, kivéve a következőket: a 2. cikk (4) bekezdése a 4. cikk, a poggyászellenőrzést illetően a 10. cikk (2) bekezdése a 19. cikk (2) bekezdése a 28–38. cikk és a kapcsolódó meghatározások a 60. cikk a 70. cikka 74. cikk a 77–91. cikk a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 91/477/EGK tanácsi irányelv hatálya alá tartozó területeken a 120–125. cikk a 131–133. cikk a 134. cikk a 139–142. cikk a záróokmányban található 2. nyilatkozat a záróokmányban található 4. , 5. és 6. nyilatkozat a jegyzőkönyv a Közös nyilatkozat a Miniszterek és államtitkárok nyilatkozata 2. RÉSZ Az Olasz Köztársasággal (1990. november 27-én Párizsban aláírt), a Spanyol Királysággal és a Portugál Köztársasággal (1991. június 25-én Bonnban aláírt), a Görög Köztársasággal (1992. november 6-án Madridban aláírt), az Osztrák Köztársasággal (1995. április 28-án Brüsszelben aláírt) és a Dán Királysággal, a Finn Köztársasággal és a Svéd Királysággal (1996. december 19-én Luxemburgban aláírt) Csatlakozási Szerződések és a Schengeni Megállapodás és a Schengeni Egyezmény jegyzőkönyveinek rendelkezései, az alábbiak kivételével: 1. Az Olasz Köztársaság kormányának a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között, a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, Schengenben 1985. június 14-én aláírt megállapodáshoz történő csatlakozásáról szóló, 1990. november 27-én Párizsban aláírt jegyzőkönyv. 2. Az Olasz Köztársaság kormányának a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között 1985. június 14-én létrejött Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-én Schengenben aláírt Egyezményhez történő csatlakozásáról szóló megállapodás, annak Záróokmánya és a kapcsolódó nyilatkozatok alábbi rendelkezései: 11/32. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11 az 1. cikk az 5. és 6. cikk a záróokmány I. része a II. részben található 2. és 3. nyilatkozat a Miniszterek és államtitkárok nyilatkozata. 3. A Spanyol Királyság kormányának, az Olasz Köztársaság kormányával a csatlakozásáról szóló, 1990. november 27-én Párizsban aláírt jegyzőkönyvvel módosított, a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, Schengenben 1985. június 14-én aláírt megállapodáshoz történő csatlakozásáról szóló, 1991. június 25-én Bonnban aláírt jegyzőkönyv, és a kísérő nyilatkozatok. 4. A Spanyol Királyság kormányának a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között Schengenben 1985. június 14-én aláírt megállapodás végrehajtásáról szóló, Schengenben 1990. június 19-én aláírt Egyezményhez történő csatlakozásáról szóló, 1991. június 25-én Bonnban aláírt megállapodás, amihez az Olasz Köztársaság a Párizsban 1990. november 27-én aláírt megállapodás értelmében csatlakozott, annak Záróokmánya és a kapcsolódó nyilatkozatok következő rendelkezései: az 1. cikk az 5. és 6. cikk a záróokmány I. része a II. részben található 2. és 3. nyilatkozat a III. részben található 3. és 4. nyilatkozat a Miniszterek és államtitkárok nyilatkozata. 5. A Portugál Köztársaság kormányának, az Olasz Köztársaság kormányának csatlakozásáról szóló, 1990. november 27-én Párizsban aláírt jegyzőkönyvvel módosított, a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, Schengenben 1985. június 14-én aláírt megállapodáshoz történő csatlakozásáról szóló, 1991. június 25-én Bonnban aláírt jegyzőkönyv és a kísérő nyilatkozatok. 6. A Portugál Köztársaság kormányának a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között Schengenben 1985. június 14-én aláírt megállapodás végrehajtásáról szóló, Schengenben 1990. június 19-én aláírt Egyezményhez történő csatlakozásáról szóló, 1991. június 25-én Bonnban aláírt megállapodás, amihez az Olasz Köztársaság a Párizsban 1990. november 27-én aláírt megállapodás értelmében csatlakozott, annak Záróokmánya és a kapcsolódó nyilatkozatok következő rendelkezései: az 1. cikk a 7. és 8. cikk a záróokmány I. része a II. részben található 2. és 3. nyilatkozat a III. részben található 2. , 3. , 4. és 5. nyilatkozat a Miniszterek és államtitkárok nyilatkozata. 7. A Görög Köztársaság kormányának, az Olasz Köztársaság kormányával a csatlakozásáról szóló, 1990. november 27-én Párizsban aláírt, valamint a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság kormányával 1991. június 25-én Bonnban aláírt jegyzőkönyvvel módosított, a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-én Schengenben aláírt megállapodáshoz történő csatlakozásáról szóló, 1992. november 6-án Madridban aláírt jegyzőkönyv és a kísérő nyilatkozatok. 8. A Görög Köztársaság kormányának a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között Schengenben 1985. június 14-én aláírt megállapodás végrehajtásáról szóló, Schengenben 1990. június 19-én aláírt Egyezményhez történő csatlakozásáról szóló, 1992. november 6-án Madridban aláírt megállapodás, amihez az Olasz Köztársaság a Párizsban 1990. november 27-én aláírt megállapodás értelmében, a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság pedig a Bonnban 1991. június 25-én aláírt megállapodás értelmében csatlakozott, annak Záróokmánya és a kapcsolódó nyilatkozatok következő rendelkezései: 12 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/32. kötet az 1. cikk a 6. és 7. cikk a záróokmány I. része a II. részben található 2. , 3. és 4. nyilatkozat a III. részben található 1. és 3. nyilatkozat a Miniszterek és államtitkárok nyilatkozata. 9. Az Osztrák Köztársaság kormányának, az Olasz Köztársaság a Spanyol Királyság és a Portugál Köztársaság kormányával a csatlakozásáról szóló, 1990. november 27-én, 1991. június 25-én, illetve 1992. november 6-án aláírt jegyzőkönyvvel módosított, a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, 1985. június 14-én Schengenben aláírt megállapodáshoz történő csatlakozásáról szóló, 1995. április 28-án Brüsszelben aláírt jegyzőkönyv és a kísérő nyilatkozatok. 10. Az Osztrák Köztársaság kormányának a Benelux Gazdasági Unió államai, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Francia Köztársaság kormányai között Schengenben 1985. június 14-én aláírt megállapodás végrehajtásáról szóló, Schengenben 1990. június 19-én aláírt Egyezményhez történő csatlakozásáról szóló, 1995. április 28-án Brüsszelben aláírt megállapodásnak, amihez az Olasz Köztársaság, a Spanyol Királyság, a Portugál Köztársaság és a Görög Köztársaság 1990. november 27-én, 1991. június 25-én, illetve 1992. november 6-án csatlakozott, és annak Záróokmányának következő rendelkezései: az 1. cikk az 5. és 6. cikk a záróokmány I. része a II. részben található 2. nyilatkozat a III. rész. 11. A Dán Királyság kormányának, a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, június 14-én Schengenben aláírt megállapodáshoz történő csatlakozásáról 1996. december 19-én 1985. Luxemburgban aláírt jegyzőkönyv és annak kapcsolódó nyilatkozata. 12. A Dán Királyság kormányának a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-én Schengenben aláírt egyezményhez történő csatlakozásáról 1996. december 19-én Luxemburgban aláírt megállapodás, annak záróokmánya és kapcsolódó nyilatkozat következő rendelkezései: az 1. cikk a 7. és 8. cikk a záróokmány II. része a II. részben található 2. nyilatkozat a III. rész a Miniszterek és államtitkárok nyilatkozata. 13. A Finn Köztársaság kormányának a közös határaikon az ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, június 14-én Schengenben aláírt megállapodáshoz történő csatlakozásáról 1996. december 19-én 1985. Luxemburgban aláírt jegyzőkönyv és annak kapcsolódó nyilatkozata. 14. A Finn Köztársaság kormányának a közös határaikon az ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló 1985. június 14-i Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-én Schengenben aláírt Egyezményhez történő csatlakozásáról 1996. december 19-én Luxemburgban aláírt megállapodás, annak záróokmánya és kapcsolódó nyilatkozat következő rendelkezései: az 1. cikk a 6. és 7. cikk a záróokmány I. része a II. részben található 2. nyilatkozat a III. rész, kivéve az Åland-szigetekre vonatkozó nyilatkozatot a Miniszterek és államtitkárok nyilatkozata. 11/32. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13 15. A Svéd Királyság kormányának a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló, június 14-én Schengenben aláírt megállapodáshoz történő csatlakozásáról 1996. december 19-én 1985. Luxemburgban aláírt jegyzőkönyv és annak kapcsolódó nyilatkozata. 16. A Svéd Királyság kormányának a közös határaikon történő ellenőrzések fokozatos megszüntetéséről szóló 1985. június 14-ei Schengeni Megállapodás végrehajtásáról szóló, 1990. június 19-én Schengenben aláírt Egyezményhez történő csatlakozásáról 1996. december 19-én Luxemburgban aláírt megállapodás, annak záróokmánya és kapcsolódó nyilatkozat következő rendelkezései: az 1. cikk a 6. és 7. cikk a záróokmány I. része a II. részben található 2. nyilatkozat a III. rész a Miniszterek és államtitkárok nyilatkozata. A. A Végrehajtó Bizottság következő határozatai: 3. RÉSZ SCH/Com-ex (93) 10 1993. 12. 14. SCH/Com-ex (93) 14 1993. 12. 14. SCH/Com-ex (93) 16 1993. 12. 14. SCH/Com-ex (93) 21 1993. 12. 14. SCH/Com-ex (93) 22 Rev 1993. 12. 14. SCH/Com-ex (93) 24 1993. 12. 14. SCH/Com-ex (94) 1 Rev 2 1994. 4. 26 SCH/Com-ex (94) 2 1994. 4. 26 SCH/Com-ex (94) 15 Rev 1994. 11. 21. SCH/Com-ex (94) 16 Rev 1994. 11. 21. SCH/Com-ex (94) 17 Rev 4 1994. 12. 22. SCH/Com-ex (94) 25 1994. 12. 22. SCH/Com-ex (94) 28 Rev 1994. 12. 22. SCH/Com-ex (94) 29 Rev 2 1994. 12. 22. A miniszterek és államtitkárok 1992. június 19-i és 1993. június 30-i, a hatálybalépésről szóló nyilatkozatainak megerősítéséről A kábítószer-kereskedelem elleni gyakorlati igazságügyi együttmű- ködés javításáról A Schengeni Információs Rendszer (SIS kozponti rész) létesítésének és működésének költségeire vonatkozó pénzügyi szabályzatról Az egységes vízumok meghosszabbításáról Egyes dokumentumok bizalmas természetéről Az egységes vízum megsemmisítésére, visszavonására vagy érvé- nyességi idejének lerövidítésére vonatkozó közös elvekről A belső határokon a közúti határátkelőhelyeken zajló forgalom aka- dályainak és korlátainak megszüntetését célzó kiigazító intézkedé- sekről Az egységes vízum határon történő kiadásáról A Schengeni Végrehajtási Egyezmény 17. cikkének (2) bekezdésé- ben említett, a központi hatóságokkal történő konzultációt szolgáló számítógépes eljárás bevezetéséről A közös beléptetési és kiléptetési bélyegzők beszerzéséről A schengeni rendszer repülőtereken és kisrepülőtereken történő bevezetéséről és alkalmazásáról Az egységes vízumok kiadására vonatkozó statisztikai információk cseréjéről A 75. cikkben a kábítószerekre és pszichotróp anyagokra előírt úti igazolásról Az 1990. június 19-i Schengeni Végrehajtási Egyezmény hatályba- léptetéséről SCH/Com-ex (95) PV 1 Rev (8. pont) A közös vízumpolitikáról SCH/Com-ex (95) 20 Rev 2 1995. 12. 20. SCH/Com-ex (95) 21 1995. 12. 20. A Schengeni Végrehajtási Egyezmény 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazására vonatkozó eljárással kapcsolatos SCH/I (95) 40 Rev 6 okmány jóváhagyásáról A schengeni államok között a külső határokon előforduló esetleges működési hibákra vonatkozó statisztikai és konkrét adatok gyors cseréjéről 14 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/32. kötet SCH/Com-ex (96) 13 Rev 1996. 6. 27 SCH/Com-ex (96) 27 1996. 12. 19. SCH/Com-ex (97) 2 Rev 2 1997. 4. 25 SCH/Com-ex (97) 6 Rev 2 1997. 6. 24 SCH/Com-ex (97) 18 1997. 10. 7 SCH/Com-ex (97) 24 1997. 10. 7 A schengeni vízumoknak a Schengeni Végrehajtási Egyezmény 30. cikke (1) bekezdése a) pontja szerint történő kiadására vonat- kozó elvekről Az átutazó tengerészek számára a vízumok határon történő kiadá- sáról A SIS II. előtanulmányára vonatkozó pályázat elbírálásáról Schengeni Kézikönyv a rendőrségi együttműködésről a közrend és közbiztonság területén Izland és Norvégia hozzájárulásáról a SIS központi részének műkö- dési költségeihez A SIS fejlesztéséről SCH/Com-ex (97) 29 Rev 2 1997. 10. 7 A Schengeni Végrehajtási Egyezmény Görögországban történő hatálybaléptetéséről SCH/Com-ex (97) 32 1997. 12. 15. SCH/Com-ex (97) 34 Rev 1997. 12. 15. SCH/Com-ex (97) 35 1997. 12. 15. SCH/Com-ex (97) 39 Rev 1997. 12. 15. SCH/Com-ex (98) 1, 2 Rev 1998. 4. 21 SCH/Com-ex (98) 10 1998. 4. 21 SCH/Com-ex (98) 11 1998. 4. 21 SCH/Com-ex (98) 12 1998. 4. 21 SCH/Com-ex (98) 17 1998. 6. 23 SCH/Com-ex (98) 18 Rev 1998. 06. 23 SCH/Com-ex (98) 19 1998. 6. 23 SCH/Com-ex (98) 21 1998. 6. 23 SCH/Com-ex (98) 26 def 1998. 9. 16 SCH/Com-ex (98) 29 Rev 1998. 6. 23 SCH/Com-ex (98) 35 Rev 2 1998. 9. 16 SCH/Com-ex (98) 37 def 2 1998. 9. 16 SCH/Com-ex (98) 43 Rev 1998. 9. 16 SCH/Com-ex (98) 49 Rev 3 1998. 12. 16. SCH/Com-ex (98) 51 Rev 3 1998. 12. 16. A vízumpolitika harmonizálásáról A tartózkodási engedélyek egységes formátumáról szóló együttes fellépés végrehajtásáról A SIS központi részére vonatkozó pénzügyi szabályzat módosításá- ról A schengeni államok közötti visszafogadási megállapodások kereté- ben alkalmazott bizonyítási eszközökre és valószínűsítő körülmé- nyekre vonatkozó irányadó elvekről A munkacsoport tevékenységéről szóló jelentésről A Szerződő Felek között a külföldi állampolgárok légi úton történő kitoloncolására irányuló együttműködésről A 15/18 kapcsolódási ponttal ellátott SIS központi egységről A kiadott vízumokra vonatkozó statisztikák helyi szintű cseréjéről Egyes dokumentumok bizalmas természetéről A schengeni területről történő kitoloncoláshoz szükséges okmányok kiállítása kapcsán problémákat felvető országok vonatkozásában meghozandó intézkedésekről VISSZAFOGADÁS – VÍZUMOK A monacói tartózkodási engedélyekről VÍZUMOK – KÜLSŐ HATÁROK – SIS A vízum iránti kérelmet benyújtó személyek útlevelének lebélyegzé- séről VÍZUMOK A Schengent értékelő és végrehajtását felügyelő Állandó Bizottság létrehozásáról A technikai schengeni vívmányok egészét felölelő átfogó záradékról A Közös Kézikönyvnek az EU-tagságra pályázó államoknak történő átadásáról Az illegális bevándorlás elleni intézkedések elfogadásáról A „Görögország” ad hoc bizottság létrehozásáról A Schengeni Végrehajtási Egyezmény Görögországban történő hatálybaléptetéséről A bűncselekmények megelőzése és nyomozása terén a határon átnyúló rendőrségi együttműködésről 11/32. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 15 SCH/Com-ex (98) 52 1998. 12. 16. SCH/Com-ex (98) 53 Rev 2 1998. 12. 16. SCH/Com-ex (98) 56 1998. 12. 16. SCH/Com-ex (98) 57 1998. 12. 16. SCH/Com-ex (98) 59 Rev 1998. 12. 16. SCH/Com-ex (99) 1 Rev 2 1999. 4. 28 SCH/Com-ex (99) 3 1999. 4. 28 SCH/Com-ex (99) 4 1999. 4. 28 SCH/Com-ex (99) 5 1999. 4. 28 SCH/Com-ex (99) 6 1999. 4. 28 SCH/Com-ex (99) 7 Rev 2 1999. 4. 28 SCH/Com-ex (99) 8 Rev 2 1999. 4. 28 SCH/Com-ex (99) 10 1999. 4. 28 A határon átnyúló rendőrségi együttműködésről szóló kézikönyvről A vízumpolitika összehangolásáról – a szürke lista eltörlése A vízummal ellátható okmányok kézikönyvének összeállításáról A meghívólevél, a kötelezettségvállaló nyilatkozat és a szállás igazo- lására szolgáló harmonizált nyomtatvány bevezetéséről Az okmányszakértők összehangolt igénybevételéről A kábítószerek terén a schengeni normákról A Help Desk 1999-es költségvetéséről A SIS központi részének létesítési költségeiről A SIRENE Kézikönyvről A távközlésre vonatkozó schengeni vívmányokról Az összekötő tisztviselőkről Az informátorok és bizalmi személyek díjazását szabályozó általá- nos elvekről A tiltott fegyverkereskedelemről SCH/Com-ex (99) 11 Rev 2 1999. 4. 28 A közúti közlekedési szabályok megsértésével kapcsolatos eljárások- ban folytatandó együttműködésről szóló megállapodásról SCH/Com-ex (99) 13 1999. 4. 28 SCH/Com-ex (99) 14 1999. 4. 28 SCH/Com-ex (99) 18 1999. 4. 28 A Közös Kézikönyv és a Közös Konzuli Utasítás végleges változatá- ról A vízummal ellátható okmányok kézikönyvének összeállításáról A bűncselekmények megelőzésre és nyomozása terén a rendőrségi együttműködés javításáról B. A Végrehajtó Bizottság következő nyilatkozatai: Nyilatkozat Tárgy SCH/Com-ex (96) Decl 5 1996. 4. 18 SCH/Com-ex (96) Decl 6 Rev 2 1996. 6. 26 SCH/Com-ex (97) Decl 13 Rev 1996. 4. 18 SCH/Com-ex (99) Decl 2 Rev 2 1999. 4. 29 A „külföldi” fogalmának meghatározásáról A kiadatásról A kiskorúak jogellenes elviteléről A SIS szerkezetéről 16 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/32. kötet C. A Központi Csoport következő határozatai SCH/C (98) 117 1998. 10. 27. SCH/C (99) 25 1999. 3. 22 Határozat Tárgy Az illegális bevándorlás elleni intézkedések elfogadásáról Az informátorok és bizalmi személyek díjazását szabályozó általá- nos elvekről 11/32. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 17 B. MELLÉKLET (2. cikk (2) bekezdés) (1) A tagállamok külső határainak átlépésekor vízumkötelezettség alá eső harmadik országbeli állampolgárok országainak meghatározásáról szóló, 1999. március 12-i 574/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 72. , 1999. 3. 18. , 2. o. ) (2); A vízumok egységes formátumának meghatározásáról szóló, 1995. május 29-i 1683/95/EK tanácsi rendelet (HL L 164. , 1995. 7. 14. , 1. o. ), és a vízumok egységes formájának további műszaki előírásairól szóló, 1996. február 7-i bizottsági határozat (nem tették közzé); A fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló, 1991. június 18-i 91/477/EGK tanácsi irányelv (HL L 256. , 1991. 9. 13. , 51. o. ), és az 1996. január 12-i 96/129/EK bizottsági ajánlással (HL L 30. , 1996. 2. 8. , 47. o. ) módosított, az európai lőfegyverokmányról szóló, 1993. február 25-i 93/216/EGK bizottsági ajánlás (HL L 93. , 1993. 4. 17. , 39. o. ). (1) Lásd még az e megállapodás megkötésekor elfogadott, a Tanács és a Bizottság nyilatkozatát a 95/46/EK irányelvről. megáll (2) A harmadik országoknak – amely országok állampolgárainak rendelkezniük kell vízumokkal, vagy amelyek mentesülnek az ilyen kötelezettségek alól – meghatározásáról szóló, a Schengeni együttműködés keretében elfogadott rendelkezésekhez való kapcsolatának sérelme nélkül, és amelyeket a schengeni vívmányoknak az Európai Unió kereteibe való beillesztése során továbbra is alkalmazni fognak és az A. melléklet feltételeinek hatálya alá tartoznak. 18 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/32. kötet ZÁRÓOKMÁNY A Szerződő Felek elfogadták a következő nyilatkozatokat tartalmazó záróokmányt: 1. Izland és Norvégia nyilatkozata a 4. cikk (2) bekezdéséről A miniszteri szintű vegyes bizottság ülései tekintetében, Izland és Norvégia úgy véli, hogy saját maguknak kell megítélniük, hogy egy bizonyos kérdés „felmerülő problémának” (a rendelkezés első francia bekezdése) vagy „aggályosnak talált kérdésnek” (a rendelkezés második francia bekezdése) minősíthető-e, és hogy miniszteri szintű tárgyalásokat igénylő jellegű-e. A Felek közös érdekeivel összhangban, előreláthatólag az ilyen „problémák” és „aggályok” a rendes együttműködés folyamán merülnek fel általában oly módon, amely a miniszteri szintű vegyes bizottság napirendjére történő felvételhez vezet. Ennek ellenére Izland és Norvégia hangsúlyozza a vegyes bizottság tagjainak arra vonatkozó jogát, hogy a megállapodás 3. cikkének (3) bekezdésével összhangban kezdeményezzék a vegyes bizottság bármilyen szintű összehívását. 2. Izland és Norvégia nyilatkozata a 8. cikk (4) bekezdéséről Azokban az esetekben, amikor a 8. cikk (4) bekezdésének a), b) vagy d) pontjában meghatározott helyzet jön létre, Izland és Norvégia élni fog a 3. cikk (3) bekezdésében előírt, a megállapodás folytatása módjainak keresése céljából, a bizottság miniszteri szintű ülésének összehívására irányuló kérelemre vonatkozó lehetőséggel. 3. Izland és Norvégia nyilatkozata a kiadatásról 1. Az 1977. január 27-én Strasbourgban aláírásra megnyitott, a terrorizmus megfékezéséről szóló fenntartásokat az Európai Unió egyenlő európai egyezmény 13. cikke értelmében tett bánásmódot biztosító tagállamaival kapcsolatos kiadatási eljárásokban nem kell alkalmazni. 2. Az 1957. december 13-án Párizsban aláírásra megnyitott, a kiadatásról szóló európai egyezmény 6. cikkének (1) bekezdése értelmében tett nyilatkozatok nem alkalmazhatók jogalapként a nem skandináv államokban állandó lakhellyel rendelkező személyeknek az Európai Unió egyenlő bánásmódot biztosító tagállamainak történő kiadása visszautasításához. 4. Közös nyilatkozat a parlamentáris konzultációról Az Európai Unió, Izland és Norvégia helyénvalónak véli, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó ügyeket az Európai Parlament-Izland és Európai Parlament-Norvégia interparlamentáris ülések keretében tárgyalják. 5. Az Európai Unió Tanácsának a vegyes bizottság határozatairól szóló Schengeni Jegyzőkönyv 6. cikkének (1) bekezdésében említett, a tagok egyhangúlag elfogadott nyilatkozata A Tanács értelmezése szerint, a vegyes bizottság által a megállapodás értelmében meghozandó határozatokat a Tanács tagjainak a Schengeni Jegyzőkönyv 6. cikkének (1) bekezdésében említett képviselői és Izland és Norvégia kormányainak képviselői egyhangúlag hozzák, kivéve ha az eljárási szabályzat vagy a Schengeni Jegyzőkönyv 6. cikkének (2) bekezdése alapján megkötendő megállapodás ettől eltérő módon rendelkezik. 6. Az Európai Bizottság nyilatkozata a javaslatok hozzáférhetővé tételéről A megállapodást érintő javaslatoknak az Európai Unió Tanácsa és az Európai Parlament részére történő továbbítása során, az Európai Bizottság a másolatokat Izlandnak és Norvégiának továbbítja. 11/32. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 19 Hecho en Bruselas, el dieciocho de mayo de mil novecientos noventa y nueve. Udfærdiget i Bruxelles den attende maj nitten hundrede og nioghalvfems. Geschehen zu Brüssel am achtzehnten Mai neunzehnhundertneunundneunzig. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα οκτώ Μαΐου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα. Done at Brussels on the eighteenth day of May in the year one thousand nine hundred and ninety-nine. Fait à Bruxelles, le dix-huit mai mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf. Fatto a Bruxelles, addì diciotto maggio millenovecentonovantanove. Gedaan te Brussel, de achttiende mei negentienhonderd negenennegentig. Feito em Bruxelas, em dezoito de Maio de mil novecentos e noventa e nove. Tehty Brysselissä kahdeksantenatoista päivänä toukokuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentä- yhdeksän. Som skedde i Bryssel den artonde maj nittonhundranittionio. Gjört í Brussel 18. maí 1999. Utferdiget i Brussel, attende mai nittenhundreognittini. 20 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/32. kötet Por el Consejo de la Unión Europea For Rådet for Den Europæiske Union Für den Rat der Europäischen Union Για το Συμβούλιο της Ευρωπαϊκής Ένωσης For the Council of the European Union Pour le Conseil de l’Union européenne Per il Consiglio dell’Unione europea Voor de Raad van de Europese Unie Pelo Conselho da União Europeia Euroopan unionin neuvoston puolesta För Europeiska unionens råd Fyrir hönd ráðs Evrópusambandsins For Rådet for Den europeiske union Por la República de Islandia For Republikken Island Für die Republik Island Για τη Δημοκρατία της Ισλανδίας For the Republic of Iceland Pour la République d’Islande Per la Repubblica d’Islanda Voor de Republiek IJsland Pela República da Islândia Islannin tasavallan puolesta På Republiken Islands vägnar Fyrir hönd Lyðveldisins Íslands For Republikken Island Por el Reino de Noruega For Kongeriget Norge Für das Königreich Norwegen Για το Βασίλειο της Νορβηγίας For the Kingdom of Norway Pour le Royaume de Norvège Per il Regno di Norvegia Voor het Koninkrijk Noorwegen Pelo Reino da Noruega Norjan kuningaskunnan puolesta På Konungariket Norges vägnar Fyrir hönd Konungsríkisins Noregs For Kongeriket Norge