title: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Kaakkois-Euroopan maita koskevasta vakautus- ja assosiaatioprosessista - Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, Jugoslavian liittotasavalta, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Albania

eurovoc_concepts:
EU aid
Western Balkans
aid policy
association agreement
development policy

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 26. 05. 1999 KOM( 1999)235 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Kaakkois-Euroopan maita koskevasta vakautus- ja assosiaatioprosessista Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, Jugoslavian liittotasavalta, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Albania Sisältö 1 2 3 Poliittinen tilanne EU:n nykyinen alueellinen lähestymistapa Alueellisen lähestymistavan kehittäminen [J [J [J [J [J [J Vakautus- ja assosiaatiosopimukset kansalaisyhteiskunta ja Demokratisoituminen, toimielinten kehittäminen Oikeus- ja sisäasiat Kauppa Taloudellinen ja rahoitusapu Poliittinen vuoropuhelu 4 Yleiset päätelmät Maakohtaiset päätelmät [J [J [J [J [J Bosnia ja Hertsegovina Kroatia Jugoslavian liittotasavalta Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Albania Liitteet 1 2 EY:n tuki Kosovoa ympäröiville maille vuosina 1991-1999 Alueellisen lähestymistavan soveltamisalaan kuuluvien maiden kehitys vuodesta 1996 ja erityisesti, miten ne ovat lokakuun 1998 jälkeen noudattaneet alueellisen lähestymistavan mukaisia ehdollisuusperusteita 1 2 3 4 6 6 6 7 8 8 9 9 9 10 10 10 12 13 lA. 1 Poliittinen tilanne Kaakkois-Euroopan maat ovat saaneet viime vuosikymmenen aikana huomattavasti tukea kansainväliseltä yhteisöitä ja erityisesti Euroopan unionilta. Tästä huolimatta alueella on edelleen esiintynyt etnisten ryhmien välisiä jännitteitä ja konflikteja. Merkittävää poliittista tai taloudellista kehitystä ei ole ollut havaittavissa. Edistys on ollut heikkoa huolimatta voimakkaista pyrkimyksistä yksittäisten maiden ja koko alueen vakauttamiseksi. Tämä tulee selvästi esiin tarkasteltaessa sitä, miten vakavasti Kosovossa käynnissä oleva konflikti on vaarantanut tämän kehityksen. Tällä Kaakkois-Euroopan alueella on ratkaisujen aika. Nyt on nopeasti kehitettävä uusi tapa rauhan ja vakauden aikaansaamiseksi laajemmalla alueella, johon sisältyvät sekä tällä laajemmalla alueella sijaitsevat valtiot että Euroopan unioni. Valtavien mullistusten ja epävarmuuden koetallessa tätä aluetta EU:n on edistettävä sekä välittömän epävakauden poistamista että alueen yleistä vakauttamista ja kehittämistä pidemmällä aikavälillä. Viimeksi tunnustettiili Eurooppa-neuvoston tämä velvollisuus kokouksessa 14. huhtikuuta ja yleisten asioiden neuvoston kokouksissa 8. ja 26. huhtikuuta sekä 21. toukokuuta 1999. Velvollisuuden täyttämiseksi on päätettävä huomattavan lisätuen ja myöntämisestä oikeusperustoista. täytäntöönpanomekanismeista tarkoituksenmukaisista sekä Euroopan unioni on yhä suuremman haasteen edessä. Sen on pystyttävä ehkäisemään ongelmia tällä alueella. Tämän vuoksi EU kehittää parhaillaan Kaakkois-Euroopan maita koskevaa nykyistä alueellista lähestymistapaa. Alueellisen lähestymistavan kehittäminen vakautus- ja assosiaatioprosessiksi, josta tulee jatkossa osa EU:n yhteistä strategiaa, on keskeisen tärkeää EU:n poliittisen näkyvyyden kannalta. Se on myös neuvoston 17. vakautussopimuksen merkittävä osa. toukokuuta Vakautussopimukseen sisältyy kehys, johon voivat osallistua myös muut kuin EU:n jäsenvaltiot ja joka tarjoaa kaikille mahdollisuuden osallistua pysyvän rauhan ja vakauden, demokratian sekä taloudellisen hyvinvoinnin edistämiseen tällä alueella. Vakautussopimus edistää myös Kaakkois-Euroopan liittämistä euroatlanttisiin rakenteisiin. hyväksymän Kaakkois-Euroopan ja assosiaatioprosessin tiedonannossa olevat ehdotukset vakautus- Tässä luomiseksi edistävät myös Länsi-Balkania koskevan EU:n yhteisen strategian laatimista, joka muodostaa tulevina vuosina kehyksen EU:n ja alueen maiden välisille suhteille ja tarjoaa pitkän aikavälin näkökulman, josta mahdollisuuksia suhteiden lähentämiseksi alueen maihin on tarkasteltava. Samoin kuin kahdesti lähimenneisyydessä, eli itsenäisten valtioiden syntyessä Keski- ja Itä Eurooppaan vuosina 1989--1990 ja Neuvostoliiton hajotessa vuonna 1991, Euroopan unionilla on edessään geopoliittisia haasteita, jotka vaativat uusien toimenpiteiden ja välineiden kehittämistä useita maita varten. EU:n on nyt vastattava näihin haasteisiin tarjoamalla alueen maille yhdentymismahdollisuus yksittäisten maiden olosuhteisiin mukautetun asteittaisen lähestymistavan perusteella. Kaakkois-Eurooppa on Euroopan unionitie erityisen tärkeä, koska se sijaitsee lähellä jäsenvaltioita ja jäsenyyttä hakeneita maita. Alueen merkitys kasvaa unionin laajentuessa, jolloin unionin ulkorajat siirtyvät vielä lähemmäksi kyseisiä maita. Alueen vakauttamisesta koituisi todellisia etuja niin sille itselleen kuin myös EU:IIe. Epävakaus tulee kalliiksi kaikille osapuolille. EU on käyttänyt huomattavia rahasummia epävakauden aiheuttamien vahinkojen korjaamiseen: yksinomaan humanitaarisena apuna ja jälleenrakennustukena on myönnetty miltei 2,95 miljardia euroa (lisätietoja on liitteessä 1), johon eivät sisälly pakolaisten aiheuttamat kustannukset EU:n jäsenvaltioissa, jotka kasvavat nykyisten olosuhteiden vallitessa. Alueen maille ja Euroopan unionille, johon ne lopulta liittyvät, olisi selvästi hyödyllisempää käyttää edes murto-osa tästä summasta näiden maiden poliittiseen ja taloudelliseen kehittämiseen. Kesovon kriisi on osoittanut, mitä poliittisia vaikutuksia epävakaudella voi olla naapurimaihin sen horjuttaessa entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian, Albanian ja Montenegron vakautta. Kriisi vaikuttaa taloudellisesti myös muihin alueen maihin, kuten Romaniaan ja Bulgariaan. Nämä maat ovat jo aloittaneet jäsenyysvalmistelut, eivätkä alueen tapahtumat 1 vaikuta tähän tilanteeseen. Kesovon kriisi paljastaa jälleen kerran näiden maiden ongelmilla olevan monimutkaisia alueellisia vaikutuksia ja lisää tarvetta ratkaista ongelmat alueellisen lähestymistavan avulla. Laajemman alueen maat, niin jäsenyyttä hakeneet maat kuin myös toimimalla esimerkkeinä EU:n · jäsenvaltiot, voivat edistää · ongelmien ryhmien etnisten edistysmahdollisuuksista rinnakkaiselon ja uudistusten alalla) ja käytännön keskinäisriippuvuuden luomisesta. ratkaisemista demokratisoitumisen, (muun muassa 2 EU:n nykyinen alueellinen lähestymistapa Yleisten poliittisten olosuhteiden muuttuminen edellyttää nykyisen politiikan kehittämistä. Tosin alueellisen lähestymistavan laatimisesta on kolme vuotta, ja sitä olisi jo pyrittävä kehittämään, vaikka näitä muutoksia ei olisi tapahtunut. Viimeaikaiset tapahtumat ja muiden asiaan liittyvien strategioiden kehittymisen nopeutuminen merkitsevät sitä, että alueellisen lähestymistavan tavoitteet. Tässä lujittamiselle olisi asetettava kunnianhimoisemmat lähestymistavassa olisi otettava huomioon muuftuneiden paikallisten olosuhteiden sekä uuden poliittisen jaksossa esitetyt komission rutiininomaisia päätelmiä alueellisen ehdotukset ovat näin ollen muutakin kuin lähestymistavan soveltamisalaan kuuluvien maiden kehityksestä, ja niissä vastataan myös tilanteen muutoksiin ja haasteisiin. tilanteen aiheuttamat haasteet. Jäljempänä 3 · ja Hertsegovinan, Kroatian, Jugoslavian Alueellinen lähestymistapa muodostaa kehyksen suhteiden kehittämiselle viiden alueen valtion, eli Bosnian Iiittotasavaiian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Albanian kanssa. EY ei ollut vuonna 1996 hyväksynyt ohjeita näitä valtioita koskevien assosiaatiosopimusten neuvottelemisesta. Nämä viisi valtiota on voitu ja voidaan edelleen jakaa kahteen ryhmään. Toiseen ryhmään kuuluvat entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Albania, jotka eivät osallistuneet vuosien 1991-1995 sotaan ja joiden kahdenvälisiä suhteita EY:hyn on kehitelty pidemmälle. Toiseen ryhmään kuuluvat puolestaan kolme muuta maata, ·jotka ovat Daytonin ja Pariisin rauhansopimusten osapuolia. Näiden sopimusten noudattaminen on tärkeää alueellisen vakauden sekä kyseisten maiden EU-suhteiden kannalta. Vuonna 1996 määritellyt alueellisen lähestymistavan päätavoitteet olivat Daytonin ja Pariisin ja sekä Erdutin poliittisen vakauden ja taloudellisen hyvinvoinnin aikaansaaminen alueella: rauhansopimusten menestyksekkään täytäntöönpanon pohjustaminen a) b) ja pitämällä yllä demokratiaa. (toimielinten edistämällä uudistaminen ja kehittäminen, kansalaisyhteiskunnan elvyttäminen) sekä ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamista (erityisesti syrjimättömyys kansalaisten välillä, sekä myös pakolaisten ja siirtymään joutuneiden ihmisten asuttaminen uudelleen) ja laillisuusperiaatetta virkamieskoneiston ihmisoikeuksien valtionhallinnon ja ja taloustoiminta uudelleen käynnistämällä infrastruktuurin rakentaminen uudelleen Ja sen parantaminen, sotaan varustautuneen talouselämän suuntaaminen siviiliyhteiskunnan tarpeisiin ja markkinauudistusten sisällyttäminen entisiin komentotalouksiin ). (talouden elvyttäminen, Alueellinen lähestymistapa perustuu erityisesti poliittisiin ja taloudellisiin ehtoihin, jotka määriteltiin yleisten asioiden neuvoston kokouksessa 29. huhtikuuta 1997. Näiden ehtojen täyttäminen 1 muodostaa perustan kahdenvälisten suhteiden kehittämiselle kaupan alalla (kelpoisuus yksipuolisUn kauppaetuuksiin2 ), rahoitusavun ja taloudellisen tuen yhteydessä 2 Komissio on laatinut vuodesta 1997 puolivuosittain kertomuksia, jotka ko~kevat näiden ehtojen täyttämi~tä ja joiden perusteella neuvosto on tehnyt päätelmiä. Yksipuolinen kauppaetuusjä~estelmä, jota yleisesti kutsutaan yksipuolisiksi kaupan alan toimenpiteiksi (autonomous trade measures eli ATM), perustuu asetukseen (EY) N:o 70/97, 20. 12. 1996, EYVL L 16, 18. 1. 1997, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2863/98, 30. 12. 1998, EYVL L 358, 31. 12. 1998. Tämä väline ei koske Albaniaa, koska se perustuu EY:n ja Jugoslavian sosialistisen Iiittotasavaiian väliseen aikaisempaan yhteistyösopimukseen, jonka purettiin Jugoslavian sosialistisen Iiittotasavaiian hajotessa vuonna 1991. Viinintuonti entisesta Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja 2 (OBNOVA-ohjelman sopimussuhteissa6 EY:n kanssa. Oälleenrakennus )3 ja Phare4 ~ohjelman5 mukaisesti) sekä Useimpia tavoitteita ei luonnollisesti ole voitu eikä voida saavuttaa pelkästään kansallisin toimenpitein, koska useimmat alueen maat haluavat lähentää suhteitaan Euroopan unioniin, niiden ongelmat ovat monesti samoja ja niiden taloudet ovat eri tavoin riippuvaisia toisistaan. Alueen maiden ja Euroopan unionin on näin ollen korostettava aikaisempaa enemmän niin kahden- ja monenvälistä kuin myös alueellista yhteistyötä. Näille maille ·myönnetyssä tuessa on myös oltava alueellinen näkökulma, jossa kannustetaan ja vaaditaan kyseisiä maita tekemään yhteistyötä keskenään ja laajemmalla alueella sijaitsevien naapurimaiden ja EU:n kanssa talouskehityksen edistämiseksi. Erityisesti olisi lujitettava nykyisen lähestymistavan monenvälistä ulottuvuutta, jotta voitaisiin välttää vaarat, joita keskittyminen pelkästään valikoivaan kahdenväliseen toimintaan aiheuttaisi todelliselle alueelliselle strategialle. 3 Alueellisen lähestymistavan kehittäminen Alueen· sisäiset ja ulkoiset tapahtumat merkitsevät sitä, että lyhyellä aikavälillä on pystyttävä reagoimaan alueen muuttuviin olosuhteisiin. Tällaiset tapahtumat edellyttävät myös pidemmän aikavälin strategioita, joiden tavoitteena on alueellisen lähestymistavan soveltamisalaan kuuluvien maiden ja · siten myös laajemman alueen vakauttaminen pitkällä aikavälillä. Tällaisessa strategiassa on tarkoitus korostaa myös kaikkien alueen maiden mahdollisuutta lähentyä EU:ta ja lopulta liittyä täysipainoisesti Euroopan rakenteisiin. Komissio ehdottaa uutta lujitettua lähestymistapaa, joka liittyy tarpeeseen määritellä uusi tapa suhtautua muuttuneisiin yleisiin olosuhteisiin ja korjata puutteet, joita liittyy siihen, että valtiot eivät ole pystyneet hyödyntämään riittävän hyvin aikaisempia kannustimia (erityisesti kahden ja monenvälisen tai alueellisen yhteistyön tarpeen osalta). Tähän liittyy vakautus- ja assosiaatioprosessin kehittäminen, jossa on tarkoitus tarjota kyseisille maille aikaisempaa tehokkaampia kannustimia. Alueen valtioiden olisi tietysti täytettävä näiden voimakkaampien kannustimien myötä tiukemmat poliittiset ja taloudelliset ehdot, ja lisäksi tässä yhteydessä on tarkoitus korostaa alueellisen yhteistyön tarvetta. Komissio ehdottaa ja assosiaatioprosessiin sisällytettäisiin seuraavanlaisia asioita, joissa yhdistyvät nykyisten välineiden kehittäminen jä olosuhteiden parantamiseen tähtäävät uudet aloitteet: vakautus- siten, ·että • uudenlaisten sopimussuhteiden, eli vakautus- ja assosiaatiosopimusten laatiminen, joissa otetaan huomioon kunkin maan olosuhteet ja joiden tavoitteena on EU-jäsenyys Amsterdamin sopimuksen mukaisesti, kun Kööpenhaminan Eurooppa-neuvoston · määrittelemät ehdot on täytettY • nykyisten talous- ja kauppasuhteiden kehittäminen alueen kanssa ja sen sisällä 3 4 5 6 7. Sloveniasta kuuluu yhä tämän jä~estelmän soveltamisalaan, koska EY:n kanssa ei ole vielä tehty viiniä koskevia kahdenvälisiä sopimuksia. Asetus (EY) N:o 1628/96, annettu. , sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 851/98, annettu. Asetus (ETY) N:o 3906/89, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3800/91, annettu 23. 12. 1991 taloudellisen tuen myöntämiseksi Albanialle, asetuksella (EY) N:o 1366/95, annettu 12. 6. 1995, taloudellisen tuen myöntämiseksi Kroatialle, asetuksella (EY) N:o 463/96, annettu 11. 3. 1996, taloudellisen tuen myöntämiseksi entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle, ja asetuksella (EY) N:o 753/96, annettu 22. 4. 1996, taloudellisen tuen myöntämiseksi Bosnialie ja Hertsegovinalle. Neuvoston 29. huhtikuuta 1997 tekemien päätelmien mukaisesti Bosnialie ja Hertsegovinalle "Phare-ohjelmasta myönnettävä avustus rajoitetaan rauhansopimusta välittömästi tukeviin hankkeisiin, erityisesti yksiköiden välisten suhteiden luomiseen sekä pakolaisten paluuseen". Kroatia suljettiin Phare-ohjelman ulkopuolelle elokuussa 1995. Myös Phare-ohjelmasta rahoitetut hankkeet, kuten CAFAO, CAM-A ja CAM-ES. Yhteistyösopimus Albanian kanssa, joka on ollut voimassa vuodesta 1992, yhteistyösopimus entinen Jugoslavian tasavallan· Makedonian kanssa, joka on ollut voimassa vuodesta 1998 ja entinen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa tehty kuljetusalan sopimus, joka on ollut voimassa vuodesta 1998. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 15 artiklan perusteella vahvistetun Kaakkois-Eurooppaa koskevan EU:n vakautussopimuksen aloittamista koskevan neuvoston yhteisen kannan 7 artiklan sanamuoto. 3 • nykyisen taloudellisen tuen ja rahoitustuen kehittäminen/osittainen suuntaaminen uudelleen • demokratisoitumiseen, kansalaisyhteiskuntaan, koulutukseen ja toimielinten kehittämiseen myönnetyn tuen lisääminen • uusien yhteistyömahdollisuuksien hyödyntäminen eri aloilla, joihin sisältyvät oikeus- ja sisäasiat (erityisesti Amsterdamin sopimuksen voimaantulon jälkeen) • poliittisen vuoropuhelun kehittäminen myös alueellisella tasolla. Vakautus- ja _assosiaatlosopimukset EU on solminut yhteistyösopimusten muodossa sopimussuhteet ainoastaan kahteen edellä mainituista viidestä maasta, eli entiseen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan ja Albaniaan. Sopimussuhteita koskevien neuvottelujen aloittaminen muiden maiden kanssa Oota yleensä pidetään yhteistyösopimusten ensimmäisenä vaiheena) alueellisen lähestymistavan mukaisesti riippui siitä, miten ne täyttivät sekä yleiset että erityiset poliittiset ja taloudelliset ehdot. 8 Läheisemmät suhteet EU:hun ovat kaikille alueen maille erittäin tärkeä poliittinen ja taloudellinen kannustin. Sopimussuhteet olisi pyrittävä luomaan asteittain ja niillä olisi täydennettävä muita poliittisia, taloudellisia, diplomaattisia; humanitaarisia ja jopa sotilaallisia vakauttamispyrkimyksiä. Sopimussuhteita olisi siten kehitettävä, jotta voitaisiin hyödyntää kaikkia niiden tarjoamia mahdollisuuksia tärkeänä poliittisena ja taloudellisena kannustimena alueen vakauttamiseksi ja demokratisoimiseksi kunkin maan olosuhteiden perusteella ja alueellisen lähestymistavan mukaisesti. 9 Euroopan unioni on joutunut kahdesti aikaisemmin sellaisten geopoliittisten haasteiden eteen, joiden vuoksi se on joutunut kehittämään uusia välineitä sääntelemään kahdenvälisiä suhteitaan usean maan ryhmän kanssa. Näitä olivat itsenäisten valtioiden syntyminen Keski ja Itä-Eurooppaan vuosina 1989-1990 sekä Neuvostoliiton hajoaminen vuonna 1991. Tällöin EU kehitti sopimussuhteissa sui generis -luokkien käsitteen: Keski- ja Itä-Euroopan maita varten laadittiin Eurooppa-sopimukset Ootka perustuivat perustamissopimuksen 238 artiklaan 10 ja jossa viitataan erikseen jäsenyysmahdollisuuteen), ja entisen Neuvostoliiton valtioita varten kumppanulis- ja yhteistyösopimukset11 • Jotta voitaisiin vastata alueen muuttuneisiin olosuhteisiin yleisten asioiden neuvoston 26. huhtikuuta 1999 tekemien päätelmjen ja vakautussopimusehdotuksen mukaisesti, komission mielestä on aiheellista al. oittaa uudenlainen. vakautus- ja assosiaatioprosessi, jonka osa alue on uusi sopimusluokka, vakautus- ja assoslaatlosopimukset. Näitä sopimuksia voitaisiin periaatteessa tehdä Bosnian ja Hertsegovinan, Kroatian, Jugoslavian Iiittotasavaiian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian sekä Albanian kanssa. Sopimukset on tarkoitus laatia erityisesti kyseisiä maita varten ja ottaa huomioon niiden erityisolosuhteet. Keskeiset tavoitteet olisivat seuraavanlaisia: • edistää alueen maiden mahdollisuuksia liittyä täysipainoisesti EU:n rakenteisiin • tukea demokratian, laillisuusperiaatteen, talouskehityksen ja -uudistusten, riittävien hallintorakenteiden ja alueellisen yhteistyön rujittamista • luoda virallinen kehys kahdenväliselle ja alueelliselle poliittiselle vuoropuhalulle 8 9 10 11 Vrt. yleisten asioiden neuvoston 29. huhtikuuta 1997 tekemät päätelmät. Neuvoston 17. toukokuuta hyväksymän Kaakkois-Eurooppaa koskevan vakautussopimusehdotuksen 21 kappaleen sanamuoto. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen nykyinen 310 artikla. Esimerkiksi Moldovaa koskeva sopimus perustuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 44 artiklan 2 kohtaan, 47 artiklan 2 kohdan viimeiseen virkkeeseen, 55 artiklaan, 57 artiklan c kohdan 2 alakohtaan, 71 artiklaan, 80 artiklan 2 kohtaan sekä 93, 94, 133 ja 308 artiklaan. 4 • edistää taloussuhteita, kauppaa, investointeja, yrityspolitiikkaa, liikennettä ja kehitystä sekä tullialueyhteistyötä alueen maiden liittämiseksi tiukemmin maailmanlaajuiseen kauppajärjestelmään, johon sisältyy mahdollisen vapaakauppa-alueen tai -alueiden luominen sen jälkeen, kun talousuudistuksissa on edistytty riittävästi • • luoda perusta oikeus- ja sisäasioita koskevalla yhteistyölle luoda perusta taloudelliselle ja sosiaaliselle yhteistyölle ja kansalaisten yhteistoiminnalle. ·sekä yhteistyölle koulutuksen, tieteen, teknologian, energian, ympäristön ja kulttuurin alalla, joita tuetaan assosiaatioin keskittyneistä avustusohjelmista, joissa on tarkoitus pyrkiä helpottamaa·n lainsäädännön lähentämistä asianmukaisen EY:n säännöstön. mukaisesti Vakautus- ja assosiaatiosopimuksilla on tarkoitus luoda uusi ulottuvuus ·alueen maiden ja EU:n. suhteisiin. Niillä on tarkoitus korvata tulevat yhteistyösopimukset sellaisten ,maiden kanssa, jotka eivät vielä. ole tätä vaihetta saavuttaneet ja tarjota yhteistyösopimuksen jo allekirjoittaneille maille uudenlainen, pidemmälle kehitetty suhde. Näitä sopimuksia koskevien neuvottelujen aloittamisen edellytykset ovat edelleen samoja, jotka on esitetty 29. huhtikuuta 1997 tehdyissä neuvoston päätelmissä ja jotka koskevat sopimussuhteita koskevien neuvottelujen aloittamista. Solmiakseen tällaisen lujitetun suhteen EU:n kanssa kyseisten maiden on tietysti pystyttävä täyttämään asianomaisen säännöstön mukaiset suuremmat vastavuoroiset ja keskinäiset velvoitteet, minkä vuoksi niiden on saavutettava korkea poliittisen ja taloudellisen kehityksen taso. Lisäksi vakautus- ja assosiaatioprosessin, vakautussopimuksen ja EU:n tulevan yhteisen strategian asiayhteyden vuoksi alueellisen yhteistyön edistäminen korostuu aikaisempaa enemmän. Jäljempänä olevassa 4 jaksossa, jossa esitetään eri maita koskevat päätelmät, on lisätietoja mahdollisuudesta aloittaa neuvottelut kyseisten maiden kanssa vakautus- ja assosoiointisopimuksista. Komissio laatii ensiksi kertomuksen mahdollisuuksista aloittaa neuvottelut entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa, ja tämän jälkeen Albanian kanssa. Sopimusneuvottelujen aloittamista koskevissa kertomuksissa olevien suositusten perusteella voidaan laatia tarkoituksenmukaiset neuvotteluohjeet Neuvottelut aloitettaneen ensiksi entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa, jonka kehitys on ollut myönteista ja joka on täyttänyt asianmukaiset ehdot. Vielä ei ole ajankohtaista harkita neuvottelujen aloittamista Bosnian ja Hertsegovinan tai Kroatian kanssa, jotka eivät ole täyttäneet vaadittavia ehtoja. Komissio voisi kuitenkin laatia teknisiä kertomuksia mahdollisuudesta aloittaa tällaiset neuvottelut myöhemmin. Jugoslavian liittotasavallalla on samat yleiset mahdollisuudet aloittaa neuvottelut, kun olennaiset ehdot on täytetty. Nykyisin se laiminlyO niistä tärkeimpiä. Demokratisoituminen, kansalaisyhteiskunta ja toimielinten kehittäminen ja pyrkii teknistä apua oikeus-, Jäljempänä kuvaillut talouden edistämispyrkimykset helpottuvat suuresti, jos taustalla olevat poliittiset rakenteet ovat vakaita, laillisuusperiaatetta noudatetaan, julkishallinto on tehokasta ja kansalaisyhteiskunta toimintakykyinen. EU on pyrkinyt toiminnassaan saavuttamaan nämä tavoitteet, muun muassa tukemalla vapaita ja oikeudenmukaisia vaaleja , ja parlamentin moitteetonta toimintaa, uudistamalla lainsäädäntöä ja välittämällä tietoa äänestäjille, edistämällä tiedotusvälineiden riippumattomuutta, tukemalla laillisuusperraatetta tarjoamalla tiedottamalla kansalaisille, toteuttamalla lahjonnan vastaisia ohjelmia uotka perustuvat Albaniasta sekä tullilaitoksen alalta saatuihin kokemuksiin), edistämällä Bosniasta koulutusta (myös korkeakoulutusta), kehittämällä ylityöllistettyä ja resurssien puutteesta kärsivää julkishallintoa (mikä vuorostaan edistää vakauttamista, kehitystä ja avustusohjelmien tehokasta toteuttamista) sekä tukemalla kansalaisyhteiskuntaan perustuvia järjestöjä ja aloitteita. Erityisesti korostetaan konsensuksen palauttamista konfliktien jälkeen, konfliktien lieventämistä ratkaisemista kansalaisyhteiskuntaan perustuvien järjestöjen toiminnan kautta. Alueellisen ulottuvuuden tullilaitoksen uudistuksiin, ja Hertsegovinasta psykologisten rasitteiden poliisi~ ja johtuvien sodasta ja 5 rahoituksen suuntaamisessa paikallisille huomioon ottaminen saattaa olla aiheellista yhteisötoimintaan perustuville järjestöille, ja samalla on pyrittävä saavuttamaan demokratian kehittämiseen alueella liittyvät yhteiset yleistavoitteet. Oikeus- ja sisäasiat Oikeus- ja sisäasioihin liittyviä aloitteita voitaisiin tarkastella myös yleisesti sen lisäksi, että ne ovat osa vakautus- ja assosiaatiosopimuksia, kuten e~ellä on mainittu. Yhteisö ja jäsenvaltiot voisivat tukea toimielinten kehittämistä, lainvalvonnan tehostamista, rajavalvontaa sekä järjestäytyneen rikollisuuden ja lahjonnan ehkäisemistä12 , esimerkiksi yhteistyöhankkeiden myötä. Koordinoitua tukea voitaisiin suunnata myös maahanmuuttoon, erityisesti kehittämällä tarkoituksenmukaisia säädöksiä, jotka liittyvät pakolaisten paluun sallimiseen. Kauppa (johon ovat tällä hetkellä oikeutettuja ainoastaan Bosnia Jugoslavian sosialistisen Iiittotasavaiian tilalle syntyneiden valtioiden nykyinen yksipuolinen ja kauppaetuusjärjestelmä Hertsegovina sekä Kroati~) on merkittävä siihen saakka, kunnes Bosnian ja Hertsegovinan, Kroatian ja Jugoslavian Iiittotasavaiian kanssa solmitaan sopimussuhteet Jatkossa komissio aikoo jakaa nykyisen yksipuolisen kauppaetuusjärjestelmän kahteen osaan ja myöntää erilliset kauppaetuudet yhtäältä Bosnialie ja Hertsegovinalle ja toisaalta Kroatialle, jotta molemmille maille voitaisiin taata avoin ja yhtäläinen osuus näistä etuuksista,13 sekä valmistella mahdollisia sopimusneuvotteluja. Komissio esittää lähitulevaisuudessa neuvoston 9. marraskuuta 1998 tekemien päätelmien mukaisesti ja valmistauduttaessa vakautus- ja assosiaatiosopimuksen laatimiseen virallisen ehdotuksen Albaniaa koskevan kahdenvälisen kauppajärjestelmän parantamisesta siten, että se muistuttaisi enemmän muille alueen maille myönnettyä etuusjärjestelmää. 14 Suhteiden parantaminen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen avulla vaikuttaa kaupankäyntiin sopimukseen liittyvien vastavuoroisten velvoitteiden vuoksi. Kauppasuhteita näiden maiden kanssa lujittaa niiden liittyminen WTO:n jäseniksi. Taloudellinen ja rahoitusapu lujittaa puolestaan poliittisia ja poliittisen kehityksen olisi Taloudellisen tapahduttava samanaikaisesti. Kestävät makrotaloudet edellyttävät tällä alueella vahVoja demokraattisia toimielimiä, ja tasapuolisesti järjestelmiä. Poliittisten suhteiden jakautunut vauraus lähentäminen on. mahdollista taloudellisten esteiden poistuessa alueen maiden väliltä. Komissio seuraa edelleen tiiviissä yhteistyössä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa makrotalouden kehittymistä ja laajentaa makrotaloudellista vuoropuhelua näiden maiden ja kanssa. markkinatalouteen perustuvien yhdentyneet ja naapurimaiden sekä Euroopan lisääminen edellyttävät jälleenrakentamisen huomattavia investointeja. Näin ollen on kiinnitettävä huomiota oikeanlaisten olosuhteiden luomiseen yksityisille investoinneille, jotta voitaisiin korjata eroja julkisen sektorin valmiuksien ja rahoituksen välillä. kansantalouksien ja maailmanlaajuiseen infrastruktuurien yhteyksien talouteen. Siirtymäkauden Rahoitusavussa voimakkaiden, tarpeet sekä edistämään keskitytään jotka on luomista, vakaiden Alueellisen lähestymistavan soveltamisalaan kuuluville maille myönnetään vuonna 1999 yhteisön 1). Vakautusopimuksen täytäntöönpane ja EU:n yhteisen strategian toteuttaminen sekä Kesovon rahoitusapua miltei 700 miljoonaa euroa talousarviosta liite (ks. 12 Yhteisön tulliapuohjelman yhteydessä, Bosniassa ja Hertsegovinassa CAFAO:n ja Albaniassa CAM~A:n saavutusten perusteella. 13 Tämä ei koske viiniin liittyviä jä~estelyjä, jotka ovat edelleen yleisluontoisia ja jotka koskevatBosniaaja Hertsegovinaa, Kroatiaa ja entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa. Jugoslavian liittotasavalta saa luonnollisesti oman osuutensa yleisistä etuuksista vasta täytettyään kauppaetuuksia koskevat kelpoisuusedellytykset Jä~estelmälle pyydetään lupaa poiketa WTO:n säännöistä. 14 6 ilman tarvittavia mekanismeja kriisin vaikutukset ja tulevat jälleenrakennuskustannukset edellyttävät epäilemättä myös merkittävää lisäapua. Budjettivallan käyttäjän on aikanaan tehtävä tarvittavat päätökset komission ehdotusten perusteella. EU ei voi sitoutua kunnianhimoisten ohjelmien toteuttamiseen ja keinoja yhteisön avustusvälineiden käyttämiseksi joustavalla, hyvin koordinoidulla ja tehokkaalla tavalla kulloistenkin olosuhteiden mukaisesti. Komissio aikoo ehdottaa koko alueelle myönnetyn toteuttamiselle oikeusperustaa, jossa otetaan huomioon toiminnan sovittaminen yhteen Phare-ohjelman kanssa, ja perehtyy parhaillaan tarkoituksenmukaisiin toteutusmekanismeihin ja -rakenteisiin, johon sisältyy muiden avustajien tuen ohjaaminen käyttötarkoitukseen. Oikeusperustaja voitaisiin luoda tai muuttaa kaikkien jälleenrakennusta ja alueellista yhteistyötä koskevien yhteisön rahoitusapuohjelmien toteuttamisen helpottamiseksi (osaa ohjelmista ei nykyisin voida soveltaa rajat ylittävään tai alueelliseen toimintaan, koska kaikki mahdolliset osapuolet eivät ole oikeutettuja taustalla olevaan Phare-ohjelhlaan). tuen EU on itse esimerkki siitä, miten voidaan selvittää kriisejä ja edistää sovintoa toimimalla tiiviisti yhteistyössä yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja samalla kunnioittamalla · kansallista itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta. Jos Kaakkois-Euroopan valtiot haluavat lähentää suhteitaan EU:hun, niiden olisi käyttäydyttävä samalla tavoin, ja EY:n olisi keskityttävä rahoitusavussa ja kahdenvälisten suhteiden kehittämisessä - toisin kuin monesti aikaisemmin - alueelliseen talouteen ja tarpeeseen edistää keskinäisriippuvuutta. Alueelle ja yksittäisille maille myönnetyssä EY:n ja kahdenvälisessä tuessa olisi otettava huomioon (humanitaarisiin tarkoituksiin, demokratiaan ja ihmisoikeuksiin myönnettävää tukea lukuun ottamatta) niiden valmius toimia yhteistyössä, esimerkiksi hyväksymällä vastavuoroisia kauppaetuuksia tai perustamalla vapaakauppa-alueita ja tulliliittoja. 15 Valtioiden välisen yhteistyön olisi myös oltava yhä tärkeämpi edellytys tukien myöntämiselle ja suhteiden lähentämiselle EU:hun. Monen edunsaajan ohjelmista myönnetystä tuesta voitaisiin varata tietty prosenttiosuus monen maan taloudellisille yhteistyöaloitteille (muiden alueen maiden, aluetta ympäröivien jäsenyyttä hakeneiden maiden ja EU:n jäsenvaltioiden kanssa). Painopisteenä voisi olla kaupan kehittäminen, yhteisten toimielinten perustaminen sekä alueellisten hankkeiden vahvuuksien luominen ja kehittäminen. rajat ylittäville poliittisille toteuttaminen ja yhteisten tai tai · Komissio seuraa myös jatkossa tarkasti makrotalouden kehitystä yhteistyössä kansainvälisten · rahoituslaitosten kanssa. Samoin kuin lahja-avun yhteydessä, komissio harkitsee edellee11 poikkeustapauksissa maksutasetuen myöntämistä tällaiseen tukeen oikeutetuille alueen maille Oa naapurimaille). Kahdenväliseen tukeen voisi sisältyä myös sellaisten maiden velkojen uudelleenjärjestelyjä tai anteeksiantoa, jotka ovat kärsineet erityisen paljon viimeaikaisista kalliista ja epävakauttavasta tapahtumista. Polil~lnen vuoropuhelu Kuten edellä on mainittu, vakautus- ja assosiaatiosopimuksiin sisältyy monenvälisen ja alueellisen poliittisen vuoropuhelun kehittäminen. Tähän on myös kiinnitettävä huomiota vakautus- ja assosiaatioprosessissa niiden valtioiden osalta, jotka eivät vielä ole oikeutettuja tällaisiin sopimuksiin. Toiminnalla olisi täydennettävä kahdenvälistä poliittista vuoropuhelua. tasoilla ( virkamiestasolta ministeritasolle) ja eri Vuoropuhelua olisi kehitettävä monilla muodoissa (puheenjohtajavaltio/komissio tai uusi puheenjohtajavaltioiden troikka), ja siinä olisi mahdollisuuksien mukaan pitäydyttävä alueellisella ja paikallisella tasolla ja siten tarjottava maille mahdollisuuksia kokoontua keskustelemaan yhteisistä ja alueellisesti merkittävistä asioista. Lisäksi voitaisiin laatia kesäkuussa 1998 annetun Bosniaa ja Hertsegovinaa koskevan julkilausuman kaltaisia julkilausumia sekä luoda mekanismeja teknisiä keskusteluja varten, kuten EU:n sekä Bosnian ja Hertsegovinan välisessä neuvoa-antavassa työryhmässä. 4 Yleiset päätelmät 15 Samalla olisi kuitenkin vältettävä yhteisten rakenteiden syntymistä yhtäältä Serbitasavallan ja Jugoslavian Iiittotasavaiian sekä toisaalta muslimien ja kroaattien federaation ja Kroatian välillä siten, että siitä aiheutuisi vahinkoa Bosnialie ja Hertsegovinalle kokonaisuudessaan. 7 ja alueen sitoumukseen lähestymistavasta saamiensa kokemusten perusteella valmis EU on alueellisesta pitkäaikaiseen vakauttamiseksi. huomattavaan Vakauttamispyrkimyksissä keskitytään aluksi viiteen maahan, joskin EU:IIa on myös laajempi, suuremman alueen käsittävä alueellinen lähestymistapa. Alueellinen lähestymistapa ja sen soveltamisala, välineet ja ehdollisuus säilyvät perusteiltaan samanlaisina kuin aikaisemmin. Tätä lähestymistapaa olisi kuitenkin kehitettävä ·merkittävästi aluetta koskevan EU:n tulevan yhteisen strategian, Kaakkois-Euroopan vakautussopimusta koskevan ehdotuksen ja erityisesti alueen muuttuneiden olosuhteiden vuoksi. Tästä syystä komissio on ehdottanut vakautus- ja assosiaatioprosessia, jonka päapiirre on tarjota näille viidelle maalle uudenlaisia sopimussuhteita, eli vakautus- ja assosiaatiosopimuksia, jos ne täyttävät asianmukaiset ehdot. Muita osa-alueita ovat avun lisääminen ja suuntaaminen uudelleen, demokratian edistämiseen · myönnetyn tuen lisääminen, kaupan ja poliittisen vuoropuhelun kehittäminen sekä yhteistyö uusilla aloilla. Kehitettäessä aluetta koskevia toimenpiteitä, erityisesti Kesovon kriisin jälkeisen tilanteen varalta, on harkittava · toimenpiteiden, eli nykyisen alueellisen lähestymistavan, tulevan yhteisen· strategian ja ehdotetun vakautussopimuksen, sekä muiden toimijoiden (YK, Euroopan neuvosto, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö ETY J, Länsi Euroopan unioni WEU ja Nato, asianomaiset kansainväliset rahoituslaitokset). toimien sovittamista yhteen. · tarkkaan näiden Tavoitteiden saavuttamiseksi myös alueen kansojen ja hallitusten on osallistuttava toimintaan ja pyrittävä päättäväisesti muun muassa liittymään WTO:hon, perustamaan keskinäisiä ja alueen sisäisiä vapaakauppa-alueita, tehostamaan alueellista. kahden- ja monenvälistä yhteistyötä sekä noudattamaan nykyisen alueellisen lähestymistavan ehtoja. Alueellisella hyväksymillä ja lähestymistavalla toimenpidekokonaisuuksilla tilannetta voidaan parantaa kuitenkin vain vähän. Alueen tulevaisuus on sen kansojen ja hallitusten käsissä. kansainvälisen yhteisön kaikilla EU:n ja · Maakohtaiset päätelmät laatii myös Komissio jatkossa säännöllisesti kertomuksia siitä, miten kyseiset maat noudattavat vakautus- ja assosiaatioprosessin ehtoja. Komissio on tarkastellut prosessiin osallistuvien maiden kahdenvälisiä suhteita kokonaisuutena, ja tehnyt seuraavat yksittäisiä maita koskevat operatiiviset päätelmät16 :. Bosnia ja Hertsegovina kanssa aloitetaan ja Hertsegovinan ja Bosnian assosiaatiosopimuksesta, kun se on täyttänyt asianmukaiset ehdot. Komissio laatii aikanaan teknisen kertomuksen mahdollisuudesta aloittaa sopimusneuvottelut. Poliittista ja taloudellista vuoropuhelua voitaisiin tehostaa kahdenvälisissä suhteissa Bosniaan ja Hertsegovinaan ja neuvotteluja aloitettaessa. EU:n ja Bosnian ja Hertsegovinan välisellä neuvoa-antavalla työryhmällä voi myös olla merkittävä asema. Tässä yhteydessä olisi tarkasteltava mahdollisuutta lujittaa yhteistyötä tietyillä aloilla ja edistää tiedonvälitystä ja vuoropuhelua myös alueellisella tasolla. neuvottelut vakautus- Bosnian ja Hertsegovinan olisi myös jatkossa käytettävä hyväksi Euroopan yhteisön laajennettuja yksipuolisia kauppaetuuksia. Lisäksi se hyödyntää edelleen Phare ohjelmasta sekä rauhansopimusten edistämiseen myönnettävää tukea, vaikka se ei ole oikeutettu täysipainoiseen perinteiseen Phare-ohjelman tukeen ennen kuin maan viranomaiset ovat jälleenrakentamiseen kehittämistarpeisiin toimielinten ja 16 Nämä päätelmät perustuvat yleiseen arvioon kunkin maan kehityksestä Ooka on esitetty tämän tiedonannon liitteessä 2) seka yksityiskohtaisempaan, tosiasioihin perustuvaan kertomukseen alueellisen lähestymistavan ehtojen noudattamisesta lokakuun 1998 jälkeen Ooka sisältyy komission laatimaan alustavaan esitykseen tästä aiheesta (SEC(99)714, 17. 5. 1999). 8 täyttäneet asianmukaiset ehdot valtion ja osavaltioiden tasolla. Toivottavasti asiassa edistytään riittävästi seuraavan kertomuksen laatimiseen mennessä. Kroatia Kroatian kanssa aloitetaan neuvottelut vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta, kun se on täyttänyt asianmukaiset ehdot. Komissio laatii aikanaan teknisen kertomuksen mahdollisuudesta aloittaa sopimusneuvottelut. Kahdenvälisissä suhteissa ja neuvotteluja aloitettaessa sisältyy rakenteellisemman kehyksen luominen, esimerkiksi poliittisen vuoropuhelun aloittaminen ja teknisen neuvoa-antavan työryhmän perustaminen. tiedonvälitystä keskustelua, voitaisiin johon lisätä ja Kroatian olisi edelleen käytettävä hyväksi laajennettu ja Euroopan yhteisön yksipuolisia kauppaetuuksia. Kroatialle aletaan uudelleen myöntää tukea Phare-ohjelmasta, jos se edistää demokratian toteutumista muun muassa toteuttamalla tiedotusvälineitä koskevia uudistuksia ja vaaliuudistuksen sekä edistämällä pakolaisten palauttamista 29. huhtikuuta 1997 hyväksyttyjen ehtojen mukaisesti. Toivottavasti asiassa edistytään riittävästi seuraavan kertomuksen laatimiseen mennessä. EY on kuitenkin jo myöntänyt ja myöntää myös jatkossa tukea muilla ·aloilla (humanitaarinen apu sekä demokratian tukeminen, johon sisältyvät riippumattomat tiedotusvälineet ja pakolaisten paluuseen liittyvä jälleenrakennus). Lisätukea myönnetään demokratian kehittämiseen, talouden elvyttämiseen alueilla, joille pakolaisia palautetaan sekä koulutukseen Oohon sisältyvät muun muassa Tempus-ohjelma ja Euroopan koulutussäätiö). Jugoslavian Ii lUotasavalta Tällä hetkellä ei ole aiheellista keskustella Jugoslavian Iiittotasavallan oikeudesta tai Phare-ohjelmaan, · eikä osallistua yksipuoliseen kauppaetuusjärjestelmään vakautus- · ja assosiaatiosopimusneuvottelujen aloittamisesta Kesovon kriisin jatkuessa ja koska asianmukaisia ehtoja ei selvästikään ole täytetty. Jugoslavian liittotasavalta voi osallistua näihin välineisiin täytettyään asianmukaiset ehdot. Tällä välin sille myönnetään edelleen humanitaarista apua ja tuetaan demokratiaa sekä myönnetään jälleenrakennustukea Obnova-ohjelmasta Ooka on maantieteellisesti rajattu koskemaan pääasiassa Kosovoa ja Montenegroa, kun taas Serbialie myönnetty tuki on rajoitettu riippumattomien tiedotusvälineiden tukemiseen), jossa korostetaan erityisesti pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden paluuta. jo lopettaminen uota on laajennettu käsittämään Jugoslavian Iiittotasavaiian ja Serbian vastaisia toimia on lujitettava Kesovon kriisin jatkumisen vuoksi neuvoston 26. huhtikuuta 1999 tekemien päätelmien mukaisesti, joissa toimia ovat asevientikielto, viisumien päätettiin myös öljysaarrosta. Mainittuja riippumattomien myöntämisen tiedotusvälineiden tukahduttamisesta vastaavat henkilöt), sellaisten välineiden myynnin kieltäminen, joita voidaan käyttää terrorismissa tai poliisin harjoittamissa sortotoimissa, vientiluottojen keskeyttäminen, Serbian/Jugoslavian Iiittotasavaiian ulkomailla olevien varojen jäädyttäminen, uusien investointien kielto sekä Jugoslavian Iiittotasavaltaan rekisteröityjen lentoyhtiöiden lentokielto. Euroopan yhteisön keskeisiä kahdenvälisten suhteiden· muotoja sovelletaan koko valtioon (Jugoslavian Iiittotasavaltaan). Koska näitä välineitä ei voida käyttää Montenegron hyväksi, sen tukemista jatketaan muista yhteisön välineistä. Yhteisö myöntää talousarviovaroista tukea Kosovosta siirtymään joutuneisiin henkilöihin liittyviin kustannuksiin. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Tähän mennessä saavutetun edistyksen ansiosta ja koska entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on täyttänyt asianomaiset ehdot, komissio laatii yleisten asioiden neuvoston 8. ja 26. huhtikuuta 1999 tekemien päätelmien mukaisesti kertomuksen mahdollisuudesta 9 lähennetään näiden sopimusten aloittaa sen kanssa vakautus- ja assosiaatiosopimusneuvottelut. Komissio voi tehdä neuvostossa käytyjen keskustelujen perusteella suosituksia neuvotteluohjeiksi. Tällä välin sovelletaan edelleen yhteistyösopimusta ja kuljetusalan sopimusta, ja osapuolten suhteita ja poliittisen vuoropuhelun yhteydessä muuttamalla maaliskuussa 1999 kokoontuneen yhteistyöneuvoston päätösten mukaisesti tulli- ja verotustyöryhmän toimialaa käsittämään tilastolliset asiat. · Entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle myönnetään edelleen yhteisön tukea erityisesti Phare-ohjelmasta. Sen oikeudesta osallistua muihin Phare-ohjelman alaisiin monen edunsaajan ohjelmiin päätetään tapauskohtaisesti sen perusteella, ovatko ohjelmat yhdenmukaisia kansallisen ohjelman kanssa ja minkälaista arvonlisää ne siihen tuovat. Lisäksi talousarviosta tuetaan pakolaisiin liittyviä kuluja. , Albania laatii aikanaan kertomuksen mahdollisuudesta aloittaa vakautus- Yleisten asioiden neuvoston 26. huhtikuuta 1999 tekemien päätelmien ·mukaisesti ja komissio assosiaatiosopimusneuvottelut Albanian kanssa. Komissio voi tehdä neuvostossa käytyjen keskustelujen perusteella suosituksia neuvotteluohjeiksi. Tällä välin jatketaan · yhteisön 1992 yhteistyösopimukseen ja siihen liittyvään poliittista vuoropuhelua koskevaan julistukseen, sekä perustetaan uusia (infrastruktuuria ja maataloutta) käsitteleviä työryhmiä. Yleisten asioiden neuvoston 9. marraskuuta 1998 tekemien päätelmien mukaisesti lähiaikoina tehdään virallinen ehdotus kahdenvälisestä kauppajärjestelmästä,. jonka tarkoitus on parantaa tätä järjestelmää vastaamaan alueellisia standardeja. sopimussuhteita, ja Albanian perustuvat vuoden jotka ja jotta edistyttäisiin maan elvyttämisessä, Phare-ohjelmasta myönnettyä ja muuta yhteisön tukea jatketaan olojen vakauttamiseksi Albaniassa ja demokratisoimisessa sekä alueellisen yhteistyön lisäämisessä. Erityisesti EU tukee Albanian poliisivoimien toimintakyvyn palauttamista yhdessä Länsi-Euroopan unionin vahvistetun toiminnan kanssa ja muutetun tullikoodeksin perusteella tulliapuohjelman lujittamiseksi. Talousarviosta myönnetään tukea pakolaisiin liittyviin kuluihin. Äskettäin hyväksytty maksutasetuki myönnetään viipymättä, ja kansainväliset rahoituslaitokset seuraavat tarkasti makrotalouden kehittymistä. talousuudistuksissa ja komissio 10 ,--------~-- EY:n tuki Kosovoa ympäröiville maille vuosina 1991-1999 (miljoonaa euroa)<1> (Maksusitoumusmäärärahat) ALBANIA (2) ENTISENJUGOSLAVIAN MAAT BULGARIA ROMANIA YHT. BOSNIA(3) KROATIA FRY FYROM MONEN MAAN Liite 1 EY:N TUEN LAJI PHARE JA OBNOVA HUMANITAARINEN APU (ECBO) ELINTARVIKETURVA (PO VIII) MAKSUTASETUKI (PO II) EIP 616,4 754,5 49,6. 41,7 236,7 9,8 608,0 827,0 3143,6 41,2 16,5 20,0 46,0 1032,1 - 60,0 - 290,8 262,8 - - - - - - 45,7 - 40,0 - 2,0 236,1 - - - 4,7 - 2,0 1915,4 - 16,5 650,0 580,0 1350,0 571,0 1052,0 1669,0 i 12,3 ei tietoja ei tietoja 385,1 MUUT TOIMET (4) 122,8 221,2 9,3 17,5 EY:N APU YHTEENSA 862,9 2067,8 349,7 322,0 324,4 258,2 1833,7 2461,0 8479,6 Jäsenvaltioiden apu (1990-1997) 712,8 507,9 1165,9 712,4 178,2 754,8 3069,4 7101,4 LOPPUSUMMA 1575,7 2575,7 1515,6 1034,4 502,5 258,2 2588,5 5530,4 15581,0 70,0 68,0 EBRD ( 1) Huhtikuun 1999 lopusta Albanialie ja entisen Jugoslavian maille, lukuun ottamatta Euroopan investointipankin EIP:n ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin EBRD:n lukuja, joihin sisältyy vuosina 1991-1998 myönnetty apu. Vuoden 1998 lopusta Romaniaa ja Bulgariaa koskevat tiedot. (2) Phare-rahoitukseen sisältyy vuosina 1992ja 1994 hyväksytty lahja-apu Albanian makrotalouden tukemiseksi. (3) Maksetasetukeen varatuista 60 miljoonasta eurosta vuodelle 1999 ohjelmoitu 15 miljoonan euron lahja-apu rahoitetaan Obnova-ohjelmasta. Phare- ja Obnova-ohjelmia koskevien budjettikohtien kokonaismäärästä on siten vähennetty 15 miljoonaa euroa päällekkäisyyden välttämiseksi. (4) Kohtaan 'Muut toimet' sisältyy lähinnä Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta myönnetty elintarvikeapu Albanialie (120 miljoonaa euroa), miinanraivays ja muut toimet Bosniassa (200 miljoonaa euroa) sekä demokratisoitumiseen liittyvä tuki. 1283,0 2371,0 511,0 143,0 296,0 --11 Liite 2 Alueellisen lähestymistavan soveltamisalaan kuuluvien maiden kehitys vuoden 1996 jälkeen ja erityisesti, miten ne ovat lokakuun 1998 jälkeen noudattaneet alueellisen lähestymistavan mukaisia ehdollisuusperusteita Jäljempänä kuvailtuun poliittisen edistymisen asteeseen on vaikuttanut kyseisen maan halukkuus asettaa suhteiden kehittäminen EU:hun ja ympäröiviin maihil'l kansallisten (tai kansallismielisten) etujen edelle. Tietyt maat eivät selvästikään ole kaikilla aloilla vielä osoittaneet sitoutuneensa Euroopan tulevaisuuteen, jossa ne haluavat olla mukana. Tällainen sitoutuminen edellyttää demokraattisten periaatteiden noudattamista ja valtioidenvälistä yhteistyötä. Erityisesti alueellisen lähestymistavan· tavoitteiden saavuttamisessa on ollut eroja, ja se on riippunut kyseisten maiden halukkuudesta toteuttaa tarvittavat toimenpiteet. Demokratian aste on esimerkiksi lisääntynyt kaikissa maissa Serbiaa lukuun ottamatta, joskin vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisessa on eroja, jotka liittyvät kansallisiin olosuhteisiin. Rauhansopimusten liittyvät erityisesti pakolaisten palauttamiseen ja yhteistyöhön entistä Jugoslaviaa käsittelevän kansainvälisen sotarikostuomioistuimen kanssa. Edistystä on saavutettu kahdenvälisissä suhteissa, mutta ei varsinaisessa alueellisessa yhteistyössä. täytäntöönpanossa on myös ollut eroja, jotka ja itsenäiseksi osavaltiosta Iiittotasavaiian ja Hertsegovina poikkeaa muista Balkanin maista. Maassa on käynnissä Bosnia kolmetasoinen siirtymäkausi: Bosnia ja Hertsegovina on muuttumassa Jugoslavian sosialistisen siirtymässä tasavallaksi suunnitelmataloudesta markkinatalouteen ja kolmen etnisen ryhmän välisestä sisällissodasta rauhaan ja yhteiseloon kahdesta osasta koostuvassa valtiossa. Sodan päättyessä Bosnia ja Hertsegovina oli menettänyt 23 prosenttia väestöstään verrattuna sotaa edeltävään aikaan, bruttokansantuote ja tulot asukasta kohden olivat vähentyneet kolmella neljänneksellä ja teollisuustuotanto yli 90 prosenttia, ja lisäksi 1 ,2 miljoonaa asukasta oli paennut maasta, joista noin 750 000 EU:n jäsenvaltioihin. Uudistuksia on saavutettu hitaasti vuoden 1996 jälkeen, mikä johtuu maan erityislaatuisesta poliittisesta rakenteesta ja kansallismielisistä poliittisista ryhmittymistä, jotka hallitsivat maata viime vaaleihin saakka. Syyskuun 1998 vaaleissa oli ensimmäistä kertaa nähtävissä tärkeimpien kansallismielisten puolueiden heikkenemistä. Daytonin rauhansopimuksen täytäntöönpanoa voidaan pitää menestyksekkäänä, ainakin sotilaallisesti. Yhteiskunnallisissa uudistuksissa on edistytty suuresti (osa sotarikollisista on saatettu Haagin tuomioistuimen eteen, on hyväksytty yhteisiä symboleita ja perustettu yhteisiä toimielimiä sekä aloitettu talouselämän elvyttäminen). Vähemmistöihin kuuluvien pakolaisten palauttaminen, yhteisten toimielinten toiminta ja oikeuslaitoksen uudistus eivät kuitenkaan ole täysin tyydyttäviä. Koko Bosnian ja Hertsegovinan reaalimääräinen talouskasvu oli vuosina 1996-1998 vuosittain noin 40 prosenttia, vaikka rauhanprosessin poliittinen vastustus Serbitasavallassa suisti sen kaksivuotiseen talouden stagnaatioon, joka päättyi Dodikin tultua pääministeriksi (vuodesta 1998). Lähtötaso oli erittäin alhainen, ja nopeista parannuksista huolimatta tulotaso ja sosiaalipalvelujen tarjonta ovat Euroopan heikoimpia. Bosnian ja Hertsegovinan suurin ongelma liittyy sen vakiintumattomaan asemaan itsenäisenä valtiona. Tämä johtuu valtion johtajista, jotka eivät vielä toimi täysipainoisesti yhteistyössä yhteisissä institutionaalisen kehyksen mutkikkuudesta. Vuoden 1999 alussa toimielimissä, sekä tietyillä politiikan aloilla, erityisesti yksityistämisessä, parannuksia oli havaittavissa investointeja koskevassa lainsäädännössä, tullilainsäädännössä ja rahoitusalalla. Tärkeitä edistysaskelia otetaan edelleen markkinatalousuudistuksessa, joskin sen kunnollinen toteuttaminen edellyttää lisätoimenpiteitä. Suurimpia uhkia erityisesti Serbitasavallassa ovat köyhyys ja yhteiskunnallinen hajaannus. Demokratiassa ja ihmisoikeuksien kunnioittamisessa on edistytty eräillä aloilla tapahtumat Serbitasavallassa ja Kosovossa ovat toistaiseksi haitanneet laadullisia yleisiä parannuksia. Etnisten ryhmien yhteistyötä on edelleen parannettava, vaikka myönteistä kehitystä on tapahtunut erityisesti puoluepolitiikassa. Eräiden Serbitasavallan paikallisviranomaisten yhteistyöhalukkuus on viime aikoina lisääntynyt. Kiinnostavia uudistuksia on liittynyt myös jonkin verran, mutta viimeaikaiset poliittiset 1~ tiedotusvälineisiin, ja tilanne parantunee edelleen lähikuukausien aikana. Alueellisessa yhteistyössä on edelleen eroja, mutta Kroatian ja Serbian johtajien ki~lteinen suhtautuminen vaikuttaa siihen edelleen melko voimakkaasti. Daytonin ja Pariisin rauhansopimusten täytäntöönpane ~distyy hitaasti eri syistä. jälkeen. Se on ollut valmis · Kroatla on osoittanut olevansa valmis edistämään olojen vakauttamista ja niiden palauttamista ennalleen sodan lujittamaan yhteistyötä kansainvälisen yhteisön kanssa. Liittyminen EU:n ja euroatlanttisiin rakenteisiin on Kroatian ensisijainen tavoite. Kroatia on edistynyt tarkoituksenmukaisten kansainvälisten ja kansallisten oikeuskehysten luomisessa laillisuusperiaatteen noudattamiseksi. Kansalaisyhteiskunnassa on myös tapahtunut edistystä, ja kansalaisten mielipide on kiinnostavalla tavalla muuttumassa kansallismielisyyteen perustuneesta poliittisesta. elämästä kypsempään, pluralistiseen järjestelmään. Kroatian talous kehittyi hyvin vuoteen 1998 saakka, jolloin rakenteellisten uudistusten epäonnistumisen seuraukset alkoivat näkyä. Merkittäviä- parannuksia on saatu aikaan alueellisessa yhteistyössä sekä ltä-Siavonian liittämisessä virallisesti Kroatiaan. Pakolaisten paluu on arkaluontoinen asia, joka on vaatinut voimakasta kansainvälistä painostusta, ja Kroatialla on edelleen vakavia ongelmia sitoumustensa täyttämisessä. Virallisten sitoumusten ja niiden toteutumisen välinen suuri kuilu estää kuitenkin Kroatiaa saavuttamasta vaadittuja demokratiastandardeja. Hallituksen ilmoittamista aikeista huolimatta yleinen kehitys näyttää viime kuukausina pysähtyneen. Lokakuun 1998 jälkeen saavutettu edistys eri ehtokokonaisuuksien täyttämisessä on edelleen todellisuudessa valikoivaa. Kansainvälisiä sitoumuksia ei vieläkään ole täytetty jatkuvista kansainvälisen yhteisön vaatimuksista huolimatta. Suurimpia ongelma-aloja ovat demokratisoituminen ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, tiedotusvälineiden demokratisoiminen, joissa ei ole edistytty yhtään. Vähemmistöjen ja. niiden oikeuksien kunnioittamisessa on edistyttävä jatkossa huomattavasti. Yhteistyö ympäröivien maiden kanssa on jatkunut melko tyydyttävänä, ja Kroatia on osoittautunut halukkaaksi ratkaisemaan kiistat diplomaattisesti. Suhteet Bosnian ja Hertsegovinan Iiittotasavaitaan ovat edelleen ongelmalliset. Aikaisemmista melko myönteisistä tuloksista ja tyydyttävästä oikeuskehyksestä huolimatta uusi huolenaihe. on ja Erdutin rauhansopimusten mukaisten pakolaisten- paluuta koskevien velvoitteiden täyttämisessä on edistytty, joskin melko hitaasti. Sodasta kärsineiden alueiden ennallistaminen jatkuu, joskin erityisesti luottamuksen palauttamista koskevan ohjelman toteuttamisessa on toteutettava tehokkaita lisätoimenpiteitä. taloustilanteen paheneminen. Daytonin ja erityisesti vaalilain uudistus ja ole teoriassa perustuslain, periaatteiden toteutumiseen noudattamiseen Iiittotasavaiiassa käytännössä. Demokraattisten toisistaan. Serbiassa/Jugoslavian Jugoslavian Iiittotasavaiian tilanne on kaksijakoinen Serbian ja Montenegron kehityksen edistytty ei erotessa demokratisoitumisessa eikä uudistuksissa. Kosovolaisten oikeuksien tukahduttaminen vuodesta 1989 puhkesi lopulta avoimeksi konfliktiksi, joka on vaikuttanut ympäröiviin valtioihin. Yleisesti ottaen Jugoslavian liittotasavallassa/Serbiassa on esiintynyt ristiriitoja, jotka liittyvät demokraattisten ja kansainvälisten sopimusten allekirjoittamisesta johtuvien velvoitteiden mukaisesti sekä näiden jatkuvaa periaatteiden laiminlyöntiä oli selvästi havaittavissa, erityisesti suhtautumisessa tiedotusvälineisiin ja akateemisiin vapauksiin tai hallinnollisissa ja tuomioistuinmenettelyissä jo ennen sotatilan · julistamista maahan jonkin aikaa sitten. Vaikka Jugoslavian Iiittotasavaiian ja Serbian perustuslaissa ja lainsäädännössä on määrätty laajoista ihmisoikeuksista ja vähemmistöjen oikeuksista, vähemmistöillä, kuten Kosovon albaaneilla, kroaatti- ja unkarilaisvähemmistöillä sekä Sandzakin muslimeilla, on ollut eritasoisia ongelmia näiden lakien noudattamisessa ja täytäntöönpanossa, mistä räikein esimerkki ovat Kosovon viimeaikaiset tapahtumat. Muun muassa Espanjan entisen pääministerin Gonzalezin suosituksia ei vielä ole toteutettu, ja sotatilan julistamisen jälkeen maaliskuussa 1999, kun suurten ihmismäärien karkottaminen kotiseuduiltaan kiihtyi, usein sanoinkuvaamattomien julmuuksien. kera, demokratian noudattamista ei enää ole edes teeskennelty. Kosovossa ei noudateta enää mitään lakeja. Talousuudistukset ov~t olleet satunnaisia, ja sodanaikaisen hyperinflaation alentumisen vaikutukset mitätöityvät asteittain, kun raha- ja finanssipolitiikkaa kevennettiin vuoden 1997 periaatteiden lakien ole ratkaistu tukikohtiin ilmaiskuja sotateollisuuden vaalien alla ja kun valtion vähäisiin varoihin kohdistui tämän myötä paineita ulkomaankauppa ja budjettivajeiden kasvamisen vuoksi ja inflaation kiihtyessä vuoden 1998 lopussa, ja koska yksityistämistä ei ollut vieläkään toteutettu. Kosovoa koskeva politiikka on viimeksi kuluneen vuoden aikana vaikuttanut suuresti talouselämään sekä sodan kustannusten vuoksi että Naton kohdistaessa nykyisin ja aineelliseen infrastruktuuriin. Jugoslavian liittotasavalta oli edistynyt hieman alueellisessa yhteistyössä, erityisesti suhteiden ennallistamisessa Kroatiaan, ennen kuin Kosovon kriisi laajeni heikentäen suhteita naapurimaihin ja katkaisten diplomaattiset suhteet tiettyihin muihin valtioihin. Vielä ei Iiittotasavaiian kuitenkaan valtioseuraannosta tai sen velkojen ja varojen jakamisesta, mikä on vaikuttanut Jugoslavian valmiuksiin osallistua kansainvälisten jä~estöjen toimintaan tai kansainvälisiin neuvotteluihin. Montenegrossa kehitys on toisaalta ollut myönteisempää. Kun Milosevicin hallitusta myötäilevä Bulatovicin hallitus korvattiin vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien jälkeen presidentti Djukanovicin johtamalla kokoomushallituksella, uudistukset ja demokratisoituminen alkoivat EU:n tuella edistyä. Serbian ja Montenegron suhteet ovat kiristyneet tämän vuoksi selvästi miltei kaikilla aloilla ja tasoilla, mutta edistys on jatkunut liittovaltiotasolta peräisin olevista kasvavista paineista ja uhista ja pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden suuresta lukumäärästä huolimatta. Taloutta uudistetaan erityisesti yksityistämällä, joskin hitaasti. Montenegro vapautettiin tammikuussa EY:n lentokiellosta, joka koskee Jugoslavian Iiittotasavaitaan rekisteröityjen liikennöitsijöiden lentoja Euroopan yhteisöön. sosialistisen Jugoslavian kysymyksiä ja rauhallisesti vapaissa ja Hertsegovinan sekä Jugoslavian Viimeisten kolmen vuoden aikana entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on ollut alueen vakauttava tekijä. Valtio osoitti olevansa poliittisesti kypsä ja sitoutuneensa demokratian periaatteisiin vallan vaihtuessa maassa kitkattomasti ja oikeudenmukaisissa vaaleissa. Uuden hallituksen nimityksen jälkeen on toteutettu eräitä merkittäviä toimenpiteitä vähemmistöjen, erityisesti albaanivähemmistön, oikeuksien kunnioittamiseksi ja vähemmistöjen suojelemiseksi, minkä vertauskuvallinen esimerkki oli Tetovon ja Gostivarin permestarien vapauttaminen. Albaanivähemmistön etuja ajavat puolueet olivat myös ennen tätä aina kuuluneet hallitukseen: Valtio on osoittanut sitoutuneensa alueellisen yhteistyöhön. Se on määrätietoisesti edistänyt hyviä suhteita ja kiistojen ratkaisemista ympäröivien valtioiden kanssa, minkä ansiosta Bulgarian kanssa allekirjoitettiin äskettäin yhteinen julistus maiden välisen kielikiistan ratkaisemisesta. Poliittisten suhteiden lisäksi entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on solminut myös merkittäviä talous- ja kauppasuhteita alueen maiden kanssa (sopimuksia on allekirjoitettu Slovenia-n, Kroatian, Bosnian Iiittotasavaiian kanssa). Sen yhteistyö kansainvälisen yhteisön kanssa Kosovon kriisin rauhanomaiseksi ratkaisemiseksi tehostui, kun se hyväksyi Naton joukkojen käytön ja otti vastaan Kosovosta tulleita pakolaisia. Ihmisoikeuksia ja laillisuusperiaatetta suojataan joskin huomiota voitaisiin edelleen kiinnittää sananvapauteen. Makrotalous saatiin vakautettua maan hallitusten vuosina 1996-1999 ajamien Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n suositusten mukaisten talousuudistusten ja vakauttamispolitiikan ansiosta, joskin IMF:n ohjelma on vuoden 1998 lopun jälkeen joutunut vaikeuksiin, koska ESAF-järjestelmän perusteella myönnetyn kolmivuotisen lainan toinen maksuerä oli liitetty 12 suuren teollisuusyhtymän yksityistämiseen, josta ei vielä ole päästy sopimukseen. Inflaatio ja valtion menot on pidetty hallinnassa. Työttömyys on kuitenkin ollut korkea vuodesta 1996. Markkinatalousuudistusta toteutetaan parhaillaan, ja huomiota on kiinnitettävä edelleen oikeus- ja sääntelykehyksen uudistamiseen, yksityistämiseen ja pankkialan uudistukseen. Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on siten toiminut EU:n alueellisen lähestymistavan periaatteiden mukaisesti, ja lisäksi sen toiminta kolmen viime vuoden aikana on ollut esimerkillistä, mikä on edistänyt EU:n politiikan tavoitteiden saavuttamista. lainsäädännössä monilla tavoin, Albaniassa pyramidisijoitusjärjestelmien romahtamisesta vuoden 1996 lopussa ja toukokuun 1996 parlamenttivaaleissa esiintyneistä väärinkäytöksistä seurannut vuoden 1996 kriisi saatiin hallintaan koordinoiduilla kansainvälisillä toimenpiteillä. Tämän jälkeen maahan nimitettiin kansallisen sovinnon hallitus, minkä jälkeen kesä-heinäkuussa 1997 jä~estettiin yleisvaalit ja maahan sijoitettiin väliaikaisesti kansainvälisiä turvajoukkoja. Pääministeri Nanon johtama uusi hallitus (heinäkuusta 1997 lokakuuhun 1998) onnistui vakauttamaan makrotaloutta 1'1 merkittävällä tavalla ja toteuttamaan ensimmäiset toimenpiteet pyramidisijoitusjä~estelmien lakkauttamiseksi ja julkishallinnon uudistamiseksi. Albania kärsi kuitenkin yleisen järjestyksen puuttumisesta ja sen myötä laajalle levinneestä rikollisuudesta ja korruptiosta. Lisäksi ongelmia aiheutti demokraattisen puolueen jatkuva jättäytyminen pois parlamentista. Vaikka ja muiden perusoikeuksien Albaniassa onnistuttiin varmistamaan sananvapauden tot~utuminen, sillä oli yhä rakenteellisia ongelmia, jotka olivat syntyneet jo ennen kriisiä (heikko infrastruktuuri ja erittäin heikot valtion toimielimet). Maan haavoittuvuus korostui useissa. tilanteissa, muun muassa mellakoiden toistuessa syyskuussa 1998. Pääministeri Majkon uusi hallitus (lokakuusta 1998) osoittaa maan sitoutuneen paremmin rakenteellisten ongelmien ratkaisemiseen, · mutta ongelmia aiheuttavat luonnollisesti Albanian ·yhteiskunnan perinteet. Perustuslain hyväksyminen marraskuussa 1998 oli virstanpylväs demokratian ja laillisuusperiaatteen edistämisessä. Lainvalvonnan tehostaminen käytännössä edellyttää tehokasta kuitenkin sekä lujittamista. Demokraattisen puolueen kanssa parlamentin ulkopuolella käydyt neuvottelut ovat vähentäneet jonkin verran poliittisia ristiriitoja, mutta normaalioloja ei vielä ole saavutettu. Makrotalous on onnistuttu vakauttamaan, ·mutta se on edelleen haavoittuvainen pakolaisongelman ja yleisen järjestyksen puuttumisen vuoksi, ja ratkaisematta ovat edelleen rakenteelliset talousuudistukset (yksityistäminen ja rahoitusala). Kaikki Albanian hallitukset ovat suhtautuneet maltillisesti ja pidättyväisesti etnisten albaanien tilanteeseen ympäröivissä maissa. Perinteisesti vähäisessä alueellisessa yhteistyössä ei ole tapahtunut muutosta, lukuun ottamatta taloudellisen ja teknisen yhteistyön lisääntymistä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa. turvallisuusjoukkojen että tuomioistuinlaitoksen toiminnan


title: Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di regolamento (CE) del Consiglio che definisce modalità e condizioni delle azioni strutturali nel settore della pesca"

eurovoc_concepts:
Structural Funds
common fisheries policy
structural policy

formats: html pdf print

text: C 209/10 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 22. 7. 1999 Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di regolamento (CE) del Consiglio che definisce modalità e condizioni delle azioni strutturali nel settore della pesca» (1) (1999/C 209/04) Il Consiglio, in data 19 febbraio 1999, ha deciso, conformemente al disposto degli articoli 43 e 198 del Trattato che istituisce la Comunità europea, di consultare il Comitato economico e sociale in merito alla proposta di cui sopra. La Sezione «Agricoltura, sviluppo rurale, ambiente», incaricata di preparare i lavori del Comitato in materia, ha formulato il parere sulla base del rapporto introduttivo del relatore Mun˜ iz Guardado, in data 4 maggio 1999. Il Comitato economico e sociale ha adottato il 26 maggio 1999, nel corso della 364a sessione plenaria, con 115 voti favorevoli, nessun voto contrario e 5 astensioni, il seguente parere. Il Comitato approva la proposta della Commissione fatte salve le seguenti osservazioni. 1. Introduzione 1. 1. Le azioni strutturali nel settore della pesca contribuis- cono alla ristrutturazione dello stesso, creando condizioni propizie per il suo sviluppo e il suo ammodernamento. Tali azioni fanno quindi parte integrante della politica comune della pesca (PCP). Nel 1993, con la creazione dello strumento finanziario 1. 2. d’orientamento della pesca (SFOP) e con l’inserimento delle azioni strutturali del settore della pesca nel quadro del dispositivo operativo dei fondi strutturali, è stato chiaramente illustrato il duplice nesso. La programmazione proposta costituisce un adegua- 1. 3. mento dei fondi strutturali alla situazione attuale. 2. Osservazioni di carattere generale 2. 1. Se viene approvato il regolamento, la prospettiva che si schiude è di ampia portata. Il titolo I del regolamento stesso (Programmazione e realizzazione) specifica che gli Stati membri presenteranno alla Commissione un piano riguardante un periodo di sette anni a decorrere dal primo gennaio 2000 (articolo 4). 2. 2. Il rilievo dei temi affrontati dal regolamento ne eviden- zia l’importanza, non solo per quanto riguarda le consultazioni effettuate per la sua elaborazione, ma anche per la sua futura applicazione in vista del conseguimento di una maggior coesione economica e sociale nel rispetto del principio di sussidiarietà. La proposta di regolamento in esame dovrebbe presen- 2. 3. tare una continuità con gli attuali regolamenti; dovrebbe inoltre prevedere meccanismi di attuazione più semplici, in quanto lo SFOP deve essere il Fondo utilizzato per tutte le azioni strutturali. 2. 4. Per quanto riguarda il meccanismo di rinnovo della flotta, il Titolo II della proposta (Attuazione dei programmi di orientamento pluriennali (POP) per le flotte da pesca) sembra prevedere aspetti che modificano sostanzialmente il contenuto del POP IV, stabilendo requisiti più rigorosi di quanto faccia la regolamentazione attuale valida fino all’anno 2002. Non è tuttavia esplicitamente prevista la necessità di stabilire un meccanismo di rinnovo della flotta che contempli elementi essenziali come la sicurezza, la navigabilità, l’abitabilità, l’obso- lescenza ecc. 2. 4. 1. Se si analizza l’evoluzione del rinnovo della flotta durante gli ultimi anni si constata che attualmente una nave deve avere più GT (2) rispetto alle navi ritirate per raggiungere lo stesso livello di competitività in termini di pesca, in modo da disporre degli spazi necessari al rispetto degli obblighi previsti dalla regolamentazione internazionale e da migliorare le condizioni di trattamento del pesce a bordo. 2. 4. 2. Nel sostituire un peschereccio vecchio (con una vecchia stazza GT) con un peschereccio di nuova costruzione (con una nuova stazza GT) sarebbe equo attribuire un coeffi- ciente di abitabilità per il vecchio GT al fine di ottenere il nuovo GT. 2. 4. 3. Le disposizioni della proposta di regolamento secon- do cui la capacità ritirata deve superare del 30 % la nuova capacità costringerebbero a costruire navi più piccole di quelle ritirate. Cio` comprometterebbe la sicurezza, poiché sarebbe necessario pescare nelle stesse acque con un peschereccio le cui prestazioni sono inferiori; in alternativa, si sarebbe obbligati a effettuare un ritiro addizionale per poter costruire una nave di capacità esattamente uguale a quella ritirata. In tal caso, aumenterebbe il costo dell’investimento e non sarebbe possibi- le migliorare l’abitabilità e la sicurezza della nave. Se non vi è possibilità di autofinanziamento, la 2. 4. 4. vendita delle imbarcazioni diventa più difficile nei paesi dell’Unione europea, ma anche nei paesi terzi, e le possibilità di rinnovare la flotta diminuiscono. 2. 4. 5. Il rinnovo delle navi deve avvenire per segmenti nell’ambito dell’attuazione dei POP, in quanto, in caso contra- rio, verrebbe seriamente compromessa in particolar modo la flotta impiegata per la piccola pesca costiera. (1) GU C 16 del 21. 1. 1999, pag. 12. (2) Categoria di nave per classe di stazza GT (gros tonnage). 22. 7. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 209/11 2. 5. Il Titolo II si riferisce inoltre alle società miste, e fissa disposizioni rigide e requisiti che potrebbero rendere impossibile far ricorso a questo tipo di società, sebbene la loro costituzione abbia sempre presentato dei vantaggi nel caso delle demolizioni (rifornimento del mercato comunitario, salvaguardia di una parte dell’occupazione comunitaria ecc. ). Particolare attenzione va dedicata anche alle disposizio- 2. 6. ni comuni relative alle flotte da pesca, alla piccola pesca costiera, ed alle misure di carattere socio-economico. In alcuni casi è preferibile garantire la continuità della regolamentazione attuale; in altri è opportuno privilegiare l’ampliamento e la specificazione del suo contenuto. 2. 7. Il Titolo III (protezione delle risorse alieutiche delle zone marine costiere, acquacoltura, attrezzatura dei porti di pesca, trasformazione e commercializzazione) e il titolo IV (Altre misure) sono estremamente importanti, sebbene nessun articolo faccia riferimento alla politica dei mercati, che non è stata inserita in questa proposta di regolamento. 2. 8. Il Titolo V (Disposizioni generali e finanziarie) eviden- zia il possibile regresso ad una situazione simile a quella esistente nel 1992, mentre l’obiettivo ideale sarebbe quello di garantire il finanziamento a medio e lungo termine. 3. Osservazioni di carattere particolare Si formulano le seguenti osservazioni: 3. 1. Titolo II — Attuazione dei programmi di orientamento pluriennali per le flotte da pesca 3. 1. 1. A r t i c o l i 7 e 1 0 3. 1. 1. 1. L’applicazione di questi articoli, che presentano una stretta relazione, comporterà un programma molto più severo di quello previsto dal POP IV. Non è tuttavia noto su che base tecnica e giuridica sia fondato l’obbligo secondo cui, per ogni progetto individuale, la capacità ritirata in relazione all’entrata della nuova capacità debba superare quest’ultima almeno del 30 % in termini sia di stazza che di potenza, tranne che nel caso di navi la cui lunghezza sia inferiore a 12 metri. Si propone di modificare il contenuto di questi 3. 1. 1. 2. articoli in modo da chiarire che la concessione degli aiuti per il rinnovo della flotta deve essere vincolata all’attuazione dei POP, e che è necessario consentire lo sviluppo ed il miglioramento delle condizioni di sicurezza, abitabilità e lavoro. 3. 1. 1. 3. Il contenuto del paragrafo 1, lettera b) va modifica- to in quanto altera le condizioni stabilite dalla decisione il cui articolo 3 recita del Consiglio del 26 giugno 1997, testualmente: «Uno Stato membro puo` decidere che le disposi- zioni dell’articolo 2 non si applicano alle navi da pesca della sua flotta di lunghezza fuori tutto inferiore a 12 metri diverse dai pescherecci con reti da traino. In tal caso, la capacità complessiva di questo segmento di flotta, espressa in tonnellag- gio di stazza lorda e in potenza in kW, non aumenterà, per il periodo fino al 31 dicembre 2001, oltre il livello del 1° gennaio 1997 o oltre il livello corrispondente agli obiettivi del PPO III, tranne nell’ambito di programmi di miglioramento della sicurezza della navigazione in mare. » 3. 1. 2. A r t i c o l o 8 Vanno modificati i seguenti punti: 3. 1. 2. 1. Il paragrafo 2, lettera b), poiché, al fine di garantire una certa uniformità, spetta alla Commissione il compito di indicare l’elenco dei paesi terzi nei quali è possibile trasferire navi da pesca, ovvero di stabilire i criteri che consentano agli Stati membri di identificare i paesi terzi nei quali non si possono trasferire le navi. Paragrafo 3, lettera a) che riguarda solo le misure 3. 1. 2. 2. di arresto definitivo delle attività di pesca delle navi di più di 15 anni. E` preferibile continuare ad applicare il Regolamento (CEE) n. 3699/93 (periodo compreso fra i 10 ed i 15 anni) e ribadire espressamente le condizioni che possono impedire la concessione di un aiuto all’esportazione in caso di arresto definitivo. 3. 1. 2. 2. 1. Sarebbe compito della Commissione fornire l’elenco dei paesi terzi verso cui il trasferimento definitivo delle navi determinerebbe l’esclusione dagli aiuti pubblici per tutti gli Stati membri, ovvero l’elenco dei paesi terzi per cui quest’esclusione non verrebbe applicata. Non è chiaro perché la proposta elimini la 3. 1. 2. 2. 2. categoria di navi comprese fra i 10 ed i 15 anni e crei oltretutto una categoria specifica alla lettera a) «premi per la demoli- zione I) navi di 15 anni». 3. 1. 3. A r t i c o l o 9 E` importante che il Regolamento (CEE) n. 3699/93 resti in vigore, ma che vengano tuttavia specificate alcune condizioni, come le seguenti: 3. 1. 3. 1. Qualora il Consiglio abbia autorizzato la Commis- sione a negoziare un accordo di pesca, ed il paese terzo interessato abbia ugualmente rilasciato un’autorizzazione in tal senso, nei dodici mesi che seguono la data di tale autorizzazione, lo Stato membro non dovrebbe concedere aiuti attraverso società miste, destinati al paese in questione, a meno che non esista un espresso consenso fra la Commissione e lo Stato membro. 3. 1. 3. 2. Qualora esista un accordo di pesca con un paese terzo in cui sia prevista la costituzione di società miste, la Commissione dovrebbe accordare un premio complementare pari ad un aumento del premio totale simile a quello stabilito per i massimali relativi alle flotte da pesca (allegato IV, tabella 1 e 2). La gestione e il pagamento di tale premio spetteranno alla Commissione. Nella sua forma attuale, 3. 1. 3. 3. la proposta rende la gestione molto complicata e riduce eccessivamente il periodo considerato. Poiché gli aiuti sono divisi in due tipi, sarebbe importante creare società miste per l’esportazione temporanea per un periodo massimo di tempo pari a 4 anni, visto che le associazioni temporanee di imprese spariranno. C 209/12 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 22. 7. 1999 Le società miste presentano dei vantaggi 3. 1. 3. 3. 1. in caso di demolizione poiché assicurano la continuità nella produzione, riforniscono il mercato comunitario e salvaguar- dano l’occupazione. 3. 1. 5. 1. Se si vuole che gli aiuti destinati alla piccola pesca costiera siano efficaci e concreti è necessario chiarire nella proposta cosa si intende con progetto collettivo integrato e specificare che possono parteciparvi anche le organizzazioni di pescatori. 3. 1. 3. 3. 2. La costituzione di società miste compenserebbe la sparizione delle associazioni temporanee di imprese, che non vengono contemplate nella proposta di regolamento. 3. 1. 6. A r t i c o l o 1 3 3. 1. 4. A r t i c o l o 1 1 Il paragrafo 2 dell’articolo 11 consente alla Commissione di adottare misure opportune in caso di inadempimento da parte degli Stati membri degli obblighi precedentemente enumerati, fra cui vengono citati ad esempio quello di adeguare gli obiettivi di capacità del programma di orientamento plurienna- le e quello di sospendere la presentazione, nei paesi terzi, di domande di licenze nell’ambito degli accordi di pesca. E` necessario specificare chiaramente tutte le misure 3. 1. 4. 1. appropriate che è possibile adottare, in modo che i soggetti possano difendersi e in maniera da evitare arbitrarietà. In caso contrario questo paragrafo andrebbe eliminato, poiché il contenuto di questo articolo viola principi qui di seguito enumerati: 3. 1. 4. 1. 1. Responsabilità: Si vogliono sanzionare i privati, persone fisiche o giuridiche, privandoli della possibilità di ottenere aiuti pubblici per il rinnovo delle navi o per il loro ammodernamento, nonché impedendo loro di ottenere licenze nel quadro degli accordi di pesca con paesi terzi a causa di inadempimenti imputabili esclusivamente agli Stati membri. Gli armatori vengono sanzionati perché gli Stati membri di appartenenza non rispettano gli obblighi di informazione e controllo previsti dal regolamento. Proporzionalità. In base ai principi generali del- 3. 1. 4. 1. 2. l’ordinamento giuridico comunitario, le istituzioni comunitarie non possono, nell’esercizio dei imporre agli operatori economici oneri che oltrepassino il livello necessario a conseguire gli obiettivi prefissati. loro poteri, 3. 1. 4. 1. 3. Il riferimento Specificità e certezza giuridica. generale all’adozione di opportune misure è contrario al principio di specificità, secondo cui in caso di sanzioni è necessario specificare quali misure possano essere adottate, senza che cio` venga lasciata a libero arbitrio dell’istituzione sanzionatrice. La giurisprudenza affermata della Corte di giustizia esige che la legislazione comunitaria sia certa e che la sua applicazione sia prevedibile per i soggetti interessati, i quali devono inoltre poter conoscere con esattezza la portata degli obblighi che sono loro imposti. 3. 1. 5. A r t i c o l o 1 2 Andrebbe modificato il paragrafo 4, lettera c) che obbliga a restituire il premio di cui al paragrafo 3, lettera b) nel caso in cui il beneficiario riprenda la professione di pescatore prima che sia trascorso un anno, periodo che andrebbe ridotto per evitare la restituzione del premio. E` necessario evitare la discriminazione rispetto 3. 1. 6. 1. agli armatori, a cui non viene imposta nessuna condizione posteriore all’arresto definitivo. 3. 2. Sarebbe opportuno inserire un riferimento allo sviluppo delle risorse della pesca nell’enunciato del Titolo III — Protezione delle risorse alieutiche delle zone marine costiere, acquacoltura, attrezzatura dei porti di pesca, trasformazione e commercializ- zazione 3. 2. 1. A r t i c o l o 1 4 L’articolo deve prevedere la possibilità di adottare altre misure di sistemazione delle zone costiere. Nell’allegato III andrebbe modificato l’obbligo secondo cui ogni anno l’autorità di gestione trasmette alla Commissione le relazioni sulla sorve- glianza scientifica; andrebbe invece presentata un’informazione sulla sorveglianza alla metà ed alla fine del periodo quinquen- nale. 3. 2. 1. 1. La modifica proposta consente di ampliare la portata della sorveglianza scientifica delle risorse alieutiche delle zone marine costiere e di stabilire criteri più flessibili al riguardo. 3. 3. Titolo IV — Altre misure 3. 3. 1. A r t i c o l o 1 5 lettera b) dovrebbe specificare che saranno Il paragrafo 2, privilegiate non solo le azioni attuate da organizzazioni che hanno beneficiato di un riconoscimento ufficiale ai sensi del Regolamento (CEE) n. 3759/92, ma anche le azioni di organizzazioni che adottino e sviluppino misure di particolare importanza in materia commerciale. Tali misure dovrebbero figurare al punto 3 dell’allegato III. E` importante specificare più accuratamente cosa si intende con «progetto collettivo integrato riguardante il miglioramento strutturale dell’attività di pesca». Va inoltre precisato che tali tipi di progetti possono essere gestiti e promossi anche dalle organizzazioni che rappresentano i pescatori. Occorre sostenere anche le organizzazioni che stanno forse ottenendo risultati positivi, specialmente nel settore della promozione e della ricerca di nuovi sbocchi commerciali per i prodotti della pesca e dell’acquacoltura. 22. 7. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 209/13 3. 3. 2. A r t i c o l o 1 6 Il contenuto di tale articolo riguarda in particolare la politica di mercato ed andrebbe pertanto inserito nel progetto dell’orga- nizzazione comune dei mercati. E` tuttavia opportuno precisare che le organizzazioni i cui obiettivi principali corrispondono a quelli delle organizzazioni di produttori possono ugualmente accedere agli aiuti di cui ai paragrafi 1 e 2. 3. 3. 2. 1. In alcuni paesi il sistema delle organizzazioni di produttori non ha funzionato; esistono tuttavia organizzazioni attive nel settore della pesca che realizzano molti degli obiettivi stabiliti dalle organizzazioni di produttori e a cui non andrebbe quindi negata la possibilità di ricevere aiuti. 3. 3. 3. A r t i c o l o 1 7 Il periodo massimo di due mesi all’anno stabilito dal paragrafo 1, lettera a) nel caso di eventi non prevedibili puo` risultare limitato e andrebbe portato a sei mesi. Andrebbero presi in considerazione gli eventi legati a cause biologiche ma anche ecologiche. La redazione attuale del paragrafo 1, lettera b) puo` 3. 3. 3. 1. pregiudicare il rinnovo degli accordi di pesca in vigore. Andrebbe pertanto fissato un periodo unico di un anno, eventualmente rinnovabile in funzione di un’analisi scientifica, socioeconomica ecc. 3. 3. 3. 2. Il paragrafo 1, lettera c) dovrebbe essere formulato più chiaramente per quanto riguarda l’industria di trasforma- zione, puntualizzando che, qualora il suo approvvigionamento dipenda dalla risorsa che forma oggetto del piano di recupero, essa potrà ricevere le indennità fissate (la durata massima di concessione è di due anni, con possibilità di proroga per un altro anno). Sarebbe opportuno spiegare perché questo periodo Bruxelles, 26 maggio 1999. di tempo non coincida con quello stabilito per gli arresti temporanei quando il prodotto è destinato al consumo umano e vi è penuria di materie prime. 3. 3. 3. 3. Il paragrafo 3 deve prevedere un limite superiore al milione di euro e deve portare al 5 % il contributo finanziario comunitario assegnato al settore nello Stato membro. L’esperienza acquisita nel settore della pesca 3. 3. 3. 3. 1. insegna che è estremamente importante incrementare i termini previsti per gli arresti temporanei (eventi non prevedibili, mancato rinnovo di accordi di pesca ecc. ) nonché gli aiuti previsti a tal fine. 3. 3. 4. A r t i c o l o 1 8 Il paragrafo 2 dell’articolo 18 dovrebbe comprendere fra i progetti presi in considerazione anche la prospezione per la ricerca di nuovi fondali di pesca. 3. 3. 4. 1. I progetti di pesca sperimentale sono estremamente importanti ed è logico che possano ricevere sovvenzioni purché siano connessi ad un obiettivo di conservazione delle risorse alieutiche e prevedano l’impiego di tecniche più selettive; cio` non impedisce che venga sovvenzionata anche la ricerca di nuove zone di pesca in cui tali obiettivi siano d’applicazione. 3. 3. 5. A l l e g a t o I V I massimali e tassi d’intervento sono stati innalzati, come si evince dalla tabella 1 e dalla tabella 2. L’incremento è pari al 19 % e tiene conto dell’inflazione. L’incremento del 19 % che figura nelle tabelle 1 e 2 risulta molto ridotto nella tabella 3. Sarà pertanto necessario conformarsi alle percentuali che figurano nel Regolamento (CE) n. 2468/98 del Consiglio del 3 novembre 1998 (1), che definisce i criteri e le condizioni interventi comunitari a finalità strutturale nel settore degli dell’acquacoltura e della trasformazione e commercializzazio- ne dei relativi prodotti. (1) GU L 312 del 20. 11. 1998, pagg. 19-35. La Presidente del Comitato economico e sociale Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Parecer do Comité Económico e Social sobre o «Plano de acção para a política dos consumidores 1999-2001»

eurovoc_concepts:
action programme
consumer protection
report

text: 22. 7. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 209/1 II (Actos preparato´rios) COMITE´ ECONO´ MICO E SOCIAL Parecer do Comité Econo´ mico e Social sobre o «Plano de acça˜o para a polı´tica dos consumidores 1999-2001» (1999/C 209/01) Em 7 de Dezembro de 1998 a Comissa˜o decidiu, em conformidade com o disposto no artigo 198. o do Tratado CE, consultar o Comité Econo´ mico e Social sobre o «Plano de acça˜o para a polı´tica dos consumidores 1999-2001». Incumbida da preparaça˜o dos correspondentes trabalhos, a Secça˜o do Mercado U´ nico, Produça˜o e Consumo emitiu parecer em 18 de Maio de 1999 (relator: K. Anderson). No decorrer da 364. a reunia˜o plena´ria de 26 e 27 de Maio de 1999 (sessa˜o de 26 de Maio), o Comité Econo´ mico e Social adoptou, por 88 votos a favor, 2 contra e 1 abstença˜o, o seguinte parecer. 1. Introduça˜o 1. 1. No plano de acça˜o em apreço a Comissa˜o apresenta as suas intenço˜ es no domı´nio da polı´tica dos consumidores para os pro´ ximos três anos. A Comissa˜o define três objectivos principais para habilitar os consumidores a desempenharem um papel activo no Mercado U´ nico comunita´rio. O primeiro é assegurar uma voz mais activa aos 1. 2. consumidores em toda a UE. As organizaço˜ es de consumidores sera˜o chamadas a prestar um contributo importante e podera˜o contar com o apoio da Comissa˜o Europeia. 1. 3. O objectivo seguinte é garantir um nı´vel elevado de sau´ de e de segurança para os consumidores da UE, o que passa, nomeadamente, por ana´lises sistema´ticas dos riscos. A Comissa˜o apresenta como u´ ltimo objectivo principal 1. 4. o pleno respeito dos interesses econo´ micos dos consumidores da UE. Neste ponto, a to´ nica é colocada sobre a actualizaça˜o da legislaça˜o vigente, sendo indispensa´vel encontrar um equilı´brio adequado entre abordagens reguladoras e na˜o-reguladoras. realizou previamente uma ana´lise histo´ rica da polı´tica de consumidores adoptada até à data, seguida por uma consulta informal, designadamente, dos Estados-Membros e das organi- zaço˜ es de consumidores. 2. 1. 1. O Comité defendeu repetidas vezes no passado a conveniência de efectuar uma avaliaça˜o adequada do u´ ltimo programa de acça˜o antes de lançar um novo (1). A ana´lise histo´ rica na˜o pode, no entanto, ser considerada uma verdadeira avaliaça˜o. Embora seja apresentada uma boa descriça˜o do desenvolvimento da polı´tica do consumidor, também teria sido u´ til uma autêntica avaliaça˜o do u´ ltimo programa. O programa anterior era muito ambicioso e importa saber por que na˜o foram alcançados certos objectivos ou na˜o foram salientados determinados temas. 2. 2. O Tratado de Amesterda˜o aumentou as possibilidades de uma polı´tica eficaz dos consumidores. O ponto fulcral continua a ser um elevado nı´vel de protecça˜o dos consumido- res. Além disso, a polı´tica de integraça˜o (é preciso ter em conta, nas demais polı´ticas comunita´rias, os requisitos em matéria de protecça˜o dos consumidores) é agora expressa- mente mencionada no artigo 153. o (ex-artigo 129. o-A) do 2. Observaço˜ es na generalidade 2. 1. O Comité acolhe favoravelmente a abordagem utilizada para a elaboraça˜o deste programa de acça˜o. A Comissa˜o (1) Parecer do CES sobre o quadro geral das acço˜ es comunita´rias a favor dos consumidores — JO C 235 de 27. 7. 1998. Parecer do CES sobre prioridades da polı´tica dos consumidores (1996-1998) — JO C 295 de 7. 10. 1996. C 209/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 7. 1999 Tratado. Também o facto de ter entretanto entrado em vigor, por decisa˜o do Parlamento Europeu e do Conselho, um quadro geral para acço˜ es comunita´rias a favor dos consumidores constitui uma base so´ lida para a acça˜o futura. 2. 3. De uma maneira geral, o Comité considera que a Comissa˜o apresenta um programa porventura ambicioso, mas realista em comparaça˜o com os anteriores. O Comité constata igualmente com agrado que o programa conta com o apoio de toda a Comissa˜o. O programa na˜o pretende criar expectativas exageradas, procurando sim proporcionar de maneira pragma´- tica o quadro dentro do qual se podera´ continuar a dar expressa˜o concreta à polı´tica dos consumidores na UE. 2. 4. O Comité concorda plenamente com a utilizaça˜o do conceito de «polı´tica dos consumidores». No passado era comum falar-se de polı´tica de protecça˜o dos consumidores, o que sugeria uma abordagem «tutelar» e na˜o reflectia adequada- mente o facto de que o consumidor é um membro de pleno direito do nosso sistema socioecono´ mico e o papel activo que ele pro´ prio pode desempenhar. Tal na˜o significa que na˜o seja necessa´ria a protecça˜o dos interesses do consumidor em diversos domı´nios e em toda a espécie de circunstâncias. Por muito que os consumidores se comportem como cidada˜os emancipados, muitas vezes a sua capacidade de exercer influência é limitada e torna-se necessa´rio recorrer a regula- mentaça˜o ou à intervença˜o das autoridades. E´ , pois, correcto afirmar que apesar de um pano de fundo em evoluça˜o, os objectivos fundamentais da polı´tica dos consumidores e os direitos do consumidor se mantêm em grande parte inalte- rados. 2. 5. No primeiro capı´tulo é apresentado um esboço das transformaço˜ es que se verificam na sociedade e do contexto em que deve ser inscrita a polı´tica dos consumidores. O Comité concorda com esta descriça˜o mas gostaria que fosse mais enfatizada a perspectiva internacional/mundial. Em face da internacionalizaça˜o, muitas questo˜ es reclamam uma abor- dagem a nı´vel mundial, mais do que apenas nacional ou comunita´rio. Este ponto deveria receber maior destaque. 2. 5. 1. O Comité insiste na necessidade de os interesses dos consumidores serem adequadamente respeitados no contexto internacional e de os representantes dos consumidores terem, ou de se lhes permitir ter, condiço˜ es para desempenharem a esse nı´vel o seu papel. Em particular nas relaço˜ es comerciais multilaterais e bilaterais importa conceder um estatuto de pleno direito aos chamados «consumer concerns»; trata-se tanto de assuntos relacionados com a segurança e a sau´ de como de interesses econo´ micos e jurı´dicos. O Comité nota ainda com satisfaça˜o que o TACD (1) («Transatlantic Consumer Dialogue»), criado em parte por iniciativa do Comité, ja´ revelou claramente o seu valor e apela à Comissa˜o para que continue a apoiar este dia´logo. 2. 6. No quadro do alargamento da UE a Comissa˜o tera´ de garantir que a polı´tica dos consumidores e as disposiço˜ es relativas a essa polı´tica sera˜o adequadamente articuladas. Devera´ dar-se especial atença˜o e apoio às possibilidades dos paı´ses candidatos de implementarem rapidamente a legislaça˜o comunita´ria em matéria de consumidores e de lhe darem expressa˜o concreta. O apoio a organizaço˜ es de consumidores independentes nesses paı´ses permanece, por isso, um ponto importante. 2. 7. A Comissa˜o pretende consagrar um papel importante à auto-regulaça˜o, ou seja, ao dia´logo entre consumidores e empresas. O Comité referir-se-a´ em maior pormenor a este assunto no ponto 3. 3 do presente parecer. A esta luz torna-se surpreendente ler, no primeiro para´grafo do programa, que se espera «uma nova maturidade da parte dos consumidores e seus representantes» e que estes devem «compreender as interligaço˜ es entre os seus pro´ prios interesses e os dos demais intervenientes». O Comité na˜o compreende em que se baseiam tais afirmaço˜ es, quando é certo que as organizaço˜ es de consumidores da Europa esta˜o plenamente conscientes das suas responsabilidades para com o ambiente e a sociedade em geral. A Comissa˜o tem raza˜o ao referir a importância cres- 2. 8. cente da prestaça˜o de serviços e ao afirmar que a oferta cada vez mais complexa, menos homogénea e menos transparente de serviços acarreta outros problemas. O Comité concorda que é necessa´rio dar especial atença˜o aos serviços, especialmente aos de interesse geral, que se encontram num processo de liberalizaça˜o, e aos serviços financeiros complexos. 2. 8. 1. O Comité reconhece que a liberalizaça˜o dos serviços de interesse geral pode ter vantagens para os consumidores, mas crê também que, num processo de liberalizaça˜o, é necessa´rio um quadro legislativo adequado, assim como fiscalizaça˜o activa, para evitar que a liberalizaça˜o progrida num sentido indesejado. 2. 9. O Comité toma também nota das alteraço˜ es geralmente encaradas como consequência da evoluça˜o da chamada «Socie- dade da Informaça˜o». O Comité esta´ de acordo com a afirmaça˜o de que é cada vez mais necessa´rio assegurar que o quadro legislativo existente na˜o fique desactualizado, especial- mente no que respeita ao comércio electro´ nico. Naturalmente devera´ prever-se a necessa´ria flexibilidade, para dar resposta às ra´pidas alteraço˜ es que podera˜o ocorrer. O Comité na˜o deseja aprofundar mais esta matéria, mas remete para o parecer recentemente adoptado sobre a «Proposta de Directiva do Parlamento Europeu e do Conselho relativa a certos aspectos jurı´dicos do comércio electro´ nico no mercado interno» (CES 187/99). 2. 9. 1. O comércio electro´ nico é, por excelência, um tema que reclama uma abordagem internacional. Neste contexto, o Comité gostaria de remeter para o que, no ponto 2. 5 deste parecer, se afirma a respeito da representaça˜o adequada dos interesses dos consumidores nos fo´ runs internacionais (2). (1) Parecer do CES sobre a Parceria Econo´ mica Transatlântica — JO C 407 de 28. 12. 1998. (2) JO C 169 de 16. 6. 1999. 22. 7. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 209/3 3. Uma voz mais activa para o consumidor em toda a Unia˜o Europeia 3. 1. O Comité constata com agrado que a Comissa˜o atribui um papel importante às organizaço˜ es de consumidores e que estas continuara˜o a ser auxiliadas financeiramente, de modo a poderem exercer as suas actividades. E´ importante que sejam aplicados critérios inequı´vocos para determinar a elegibilidade para este apoio. Os critérios do quadro geral citado no ponto 2. 2 afiguram-se adequados para tal fim. E´ evidente que deve sempre garantir-se que as organizaço˜ es de consumidores sejam independentes e possam tomar posiça˜o com inde- pendência. Desnecessa´rio é dizer que esse apoio financeiro devera´ ser aplicado de maneira eficiente. Uma ideia interessante é a de conceder o apoio financeiro, nomeadamente, a projectos apresentados por associaço˜ es de cooperaça˜o entre organi- zaço˜ es. Deste modo sera´ porventura possı´vel obviar a uma excessiva dispersa˜o de recursos. 3. 1. 1. O Comité congratula-se pelo facto de que a Comis- sa˜o, em conformidade com o artigo 13. o do quadro geral, e com o fim de incrementar a transparência da sua actuaça˜o, publicara´ anualmente um relato´ rio detalhado sobre os auxı´lios financeiros concedidos a organizaço˜ es e projectos. A este relato´ rio justificativo poderiam anexar-se os resultados alcan- çados por cada projecto. volunta´ria, entre organizaço˜ es representativas de empresas e das associaço˜ es de consumidores revelou-se um bom substi- tuto das disposiço˜ es jurı´dicas. Neste contexto, é importante que os parceiros se conheçam, que tenham confiança uns nos outros e que possam partir do princı´pio de que os acordos sera˜o respeitados. E´ também importante que os acordos incluam normas tanto para resoluça˜o de diferendos como para a adopça˜o de sanço˜ es efectivas, por exemplo, mediante uma terceira parte neutra e previamente acordada nos casos em que uma das partes infrinja ou deixe de cumprir o acordo. Nestes casos, o contexto social, cultural e jurı´dico desempenha um papel importante. 3. 3. 2. A consecuça˜o destes objectivos a nı´vel comunita´rio na˜o sera´ fa´cil. Para além do facto de nem todos os Estados- -Membros estarem familiarizados com a auto-regulaça˜o, a Comissa˜o tera´ de determinar um quadro muito preciso antes que o dia´logo possa ser iniciado. Neste quadro devem ser especificados inequivocamente condiço˜ es e prazos. Devera´ ser também claro desde o princı´pio qual o procedimento a adoptar no caso de as partes interessadas na˜o chegarem a acordo. Devera´ a Comissa˜o apresentar as suas pro´ prias medidas? O Comité adverte que podera´ ser necessa´rio dispor de um instrumento de pressa˜o para compensar a falha de coercivi- dade. 3. 2. O Comité esta´ consciente de que em diversos Estados- -Membros o auxı´lio financeiro às organizaço˜ es de consumido- res é extremamente limitado, o que origina que essas organi- zaço˜ es na˜o possam cumprir cabalmente o papel social que delas é esperado. Além disso, no passado, alguns dos projectos subsidiados tiveram forte dimensa˜o nacional. 3. 3. 3. O Comité deseja também chamar a atença˜o para os encargos considera´veis que os dia´logos organizados podem comportar para as associaço˜ es de consumidores e para as empresas interessadas em termos de recursos financeiros e humanos. O Comité apela à Comissa˜o que adopte medidas financeiras adequadas a favor daquelas actividades, para reali- zar e fazer adaptar esses co´ digos. 3. 2. 1. Por um lado, o Comité considera compreensı´vel que a Comissa˜o na˜o queira assumir as responsabilidades das autoridades nacionais; por outro lado, o incumprimento por parte dos Estados-Membros origina limitaço˜ es que se repercutem à escala comunita´ria (por exemplo, no plano da normalizaça˜o). Os Estados-Membros deveriam ter mais consciência de que um maior apoio financeiro às organizaço˜ es de consumidores na˜o é um luxo. 3. 3. A Comissa˜o pretende conceder prioridade ao dia´logo entre as empresas e os consumidores para chegar a acordos comunita´rios de auto-regulaça˜o. O Comité constata que, na conjuntura actual, com circunstâncias em constante mutaça˜o, a legislaça˜o na˜o podera´ ser sempre eficaz e que formas mais flexı´veis de regulamentaça˜o podera˜o encerrar maiores possibilidades. Além disso, as possibilidades de cumprimento da legislaça˜o suscitam algumas reservas, assim como os custos que lhe andam associados. E´ por isso que o Comité deseja adoptar uma atitude positiva quanto ao dia´logo e à auto- -regulaça˜o. 3. 3. 1. No entanto, considera u´ til formular uma série de consideraço˜ es. O conceito de «auto-regulaça˜o» é bastante heterogéneo, variando de acordos bilaterais vinculativos que podem ser considerados de aplicaça˜o geral até co´ digos de conduta de empresas particulares. Nos u´ ltimos anos, a auto- -regulaça˜o revelou bons resultados em diversos Estados- -Membros. A concertaça˜o directa, frequentemente de base 3. 3. 4. Por outro lado, a opça˜o da auto-regulaça˜o na˜o devera´ conduzir a que seja negligenciada a adopça˜o de medidas legislativas, onde estas se revelem necessa´rias. 4. Um nı´vel elevado de sau´ de e de segurança para os consumidores da UE 4. 1. Nos u´ ltimos anos, va´rios escândalos associados à alimentaça˜o provocaram grande comoça˜o. Muitos interro- gam-se quanto à segurança dos produtos alimentares, inclui- ndo a utilizaça˜o de novas técnicas, como no caso dos OGM (organismos geneticamente modificados). A Comissa˜o considera com raza˜o que na˜o se trata de um tema meramente comunita´rio e que é necessa´ria uma abordagem comum e um consenso a nı´vel mundial. Para o Comité é importante que o princı´pio de precauça˜o continue a ser o fio condutor da posiça˜o da UE nos fo´ runs internacionais, como a OMC. Convém, por um lado, perguntar se os critérios cientı´ficos sera˜o so´ por si suficientes. Por outro lado, o princı´pio da precauça˜o na˜o tem de ser apenas cientı´fico, podendo igual- mente basear-se em critérios sociais. C 209/4 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 7. 1999 4. 2. Uma reavaliaça˜o da legislaça˜o existente em matéria de segurança e sau´ de, com o fito de uma melhor adaptaça˜o à evoluça˜o mais recente, justifica-se por si pro´ pria. Cumpre, porém, garantir que isto na˜o conduza a nı´veis de qualidade mais baixos. De maneira geral, o Comité recomenda o emprego de um conceito do tipo «renovaça˜o regulamentar» para indicar que os objectivos e o nı´vel da legislaça˜o se mantera˜o no mı´nimo idênticos. 5. Pleno respeito dos interesses econo´ micos dos consu- midores da UE 5. 1. O Comité constata que a Comissa˜o declara querer um mercado interno para serviços financeiros que seja favora´vel aos consumidores. O Comité observa a esse respeito que va´rios produtos financeiros, devido, nomeadamente, à sua natureza, sa˜o pouco transparentes. Ao mesmo tempo, muitos consumi- dores vêem-se cada vez mais na necessidade de se encarregarem pessoalmente de certas tarefas, especialmente em matéria de previdência e segurança no futuro, caso das penso˜ es e seguros (de vida). Se o consumidor médio ja´ se mostra pouco inclinado a mudar de organismo financeiro ou de seguradora, por falta de transparência da oferta a nı´vel nacional, muito menos o sera´ num contexto comunita´rio. Além disso, os aspectos fiscais tornam esta questa˜o ainda mais complicada. 5. 2. O Comité considera razoa´vel que a Comissa˜o deseje adaptar a legislaça˜o vigente em matéria de crédito ao consumo aos métodos e às pra´ticas existentes. No entanto, o Comité é de opinia˜ o que isto na˜o deve conduzir ao afrouxamento das obrigaço˜ es das entidades de crédito. Neste contexto, o Comité entende ser justificada a atença˜o a dar à luta contra o endividamento excessivo. O Comité acompanha com interesse o modo como a 5. 3. Comissa˜o integrara´ os interesses econo´ micos dos consumido- res nas outras polı´ticas comunita´rias. No passado, foram va´rias Bruxelas, 26 de Maio de 1999. vezes apresentadas sugesto˜ es no sentido de o ponto de vista do consumidor ser sistematicamente articulado. Assim, cada medida polı´tica poderia ser acompanhada de uma «avaliaça˜o do impacto sobre os consumidores». A formulaça˜o adoptada para a concretizaça˜o da integraça˜o é no mı´nimo prudente. Uma frase como «Pretende-se com isso conseguir uma melhor compreensa˜o da natureza dos interesses dos consumidores por parte dos responsa´veis polı´ticos» é prova de grande circunspecça˜o. 5. 3. 1. O Comité concede de antema˜o o benefı´cio da du´ vida à Comissa˜o no que concerne à realizaça˜o da polı´tica de integraça˜o e espera que a comissa´ria responsa´vel pela polı´tica dos consumidores continue a chamar a atença˜o dos seus colegas para esta matéria. 5. 4. Chama a atença˜o o facto de a Comissa˜o so´ brevemente mencionar a posiça˜o dos grupos de consumidores vulnera´veis. Importa, contudo, reconhecer que nem toda a gente dispo˜ e de autonomia e segurança suficientes para fazer as suas pro´ prias escolhas e tomar deciso˜ es responsa´veis. Ha´ grandes grupos que na˜o podem fazê-lo, ou apenas em menor medida, por falta de meios ou de conhecimentos ou por situaço˜ es de atraso social e/ou cultural. Esses grupos de consumidores vulnera´veis merecem especial atença˜o; trata-se especialmente dos deficien- tes, dos expatriados, dos beneficia´rios de prestaço˜ es sociais ou de rendimentos mı´nimos e também das crianças. O Comité sugere à Comissa˜o que proponha uma polı´tica especı´fica sobre esta matéria. 6. Conclusa˜o 6. 1. O Comité constatou que a DG XXIV publicou recente- mente um relato´ rio anual sobre 1997. O Comité considera acertada a publicaça˜o de um relato´ rio anual e sugere à Comissa˜o que, nesse relato´ rio, fara´ sistematicamente o ponto da situaça˜o das linhas de acça˜o mencionadas no programa. A Presidente do Comité Econo´mico e Social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI