title: Meddelelse fra Kommissionen - Etablering af en ramme for de finansielle markeder: en handlingsplan

eurovoc_concepts:
financial institution
financial legislation
financial market
free movement of capital
single market

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 11. 05. 1999 KOM( 1999) 232 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN ETABLERING AF EN RAMME FOR DE FINANSIELLE MARKEDER: EN HANDLINGSPLAN ETABLERING AF EN RAMME FOR DE FINANSIELLE MARKEDER: EN HANDLINGSPLAN l. INDLEDNING: Et indre marked for finansielle tjenesteydelser har været under opbygning siden 1973. Der er gjort store fremskridt i retning af at opbygge trygge tilsynsordninger, så de finansielle institutioner kan udøve deres aktiviteter i andre medlemsstater. EU's finansielle markeder er alligevel fortsat segmenterede, og erhvervslivet og forbrugerne har fortsat ikke direkte adgang til finansielle institutioner på tværs af grænserne. Nu er tempoet ændret. Indførelsen af euroen er ·en enestående chance for at give EU et moderne finansielt system, hvor omkostningerne til kapital og finansiel formidling holdes på et minimum. Brugerne af finansielle ljenesteydelser blandt virksomhederne og i husholdningerne vil drage stor fordel heraf, og investeringerne og beskæftigelsen overalt i EU vil blive stimuleret. De strukturændringer, euroen medfører, varsler desuden nye udfordringer til regulerings- og tilsynsmyndighederne i den finansielle sektor, som kræver effektiv handling for at sikre en afbalanceret regional fordeling af fordelene ved konkurrencebaserede og integrerede markeder for finansielle tjenester. l erkendelse af disse forandringer i det finansielle landskab opfordrede Det Europæiske Råd i Cardiff i juni 1998 ''Kommissionen til at forelægge en handlingsramme. med henblik på at forbedre det indre marked inden for finansielle ljenesteydelser" '· Som reaktion herpå udsendte Kommissionen en meddelelse2, der pegede på en række spørgsmål, som kræver omgående handling, hvis man skal drage fuld fordel af den fælles mønt og et optimalt fungerende europæisk finansielt marked. Fem hovedindsatsområder blev særligt fremhævet: • EU skal have et lovgivningsapparat der kan leve op til nye reguleringsmæssige udfordringer • den resterende fragmentering på kapitalmarkederne skal fjernes, så omkostningerne i forbindelse med at rejse kapital på EU-markederne reduceres • brugerne og udbyderne af finansielle tjenesteydelser skal frit kunne udnytte de forretnings mæssige muligheder, et finansielt enhedsmarked frembyder, og samtidig nyde et højt forbrugerbeskyttelsesniveau • en tættere koordinering mellem tilsynsmyndighederne bør tilskyndes • der bør etableres en integreret infrastruktur på EU-plan til støtte for transaktionerne på de finansielle detail- og engrosmarkeder. Det Europæis~e Råd i Wien i december 1998 anså det for at være af afgørende betydning, at den klare konsensus om de udfordringer og muligheder, EU's finansielle markeder står over for, omgående omsættes i et konkret arbejdsprogram3 - og fremhævede den store betydning, sektoren for finansielle ljenesteydelser har som drivkraft for vækst og jobskabelse, og behovet for at møde de udfordringer, indførelsen af den fælles mønt frembyder. En gruppe af personlige repræsentanter for økonomi- og finansministrene og DEm Europæiske Centralbank under forsæde af Kommissionen fik derfor til opgave at bistå Kommissionen med at udvælge de prioriterede indsatsområder, som skal forelægges for ØKOFIN-Rådet den 25. maj. 1 Punkt 17 l formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd l Cardlff ( 15. og 16. junl1998). 2 KOM(1998) 625 af 28. 10. 1998: •Finansielle Qenesteydelser: en handllngsramme". 3 Punkt 511 formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råd l Wien (11. og 12. december 1998). Politikgruppen for Finansielle Tjenesteydelser ("Financial. Services Policy Group" (FSPG)) har holdt tre møder. Gruppens drøftelser samt den brede høring, der tidligere er blevet gennemført i forbindelse med handlingsplanen og Europa-Parlamentets beslutning4, har været en stor hjælp for Kommissionen, idet de har anlagt en frisk synsvinkel på dens arbejde. Kommissionen fremlægger denne meddelelse som et muligt grundlag for et fremtidigt arbejdsprogram på dette felt og har taget udgangspunkt i kommissionspolitik, som er aftalt i drøftelser med FSPG og Europa Parlamentet. Meddelelsen tager sigte på at: • bekræfte de målsætninger, som kunne være en ledetråd for politikken for finansielle qenesteydelser for de kommende år • opstille en række prioriterede indsatsområder og en foreløbig tidsplan for gennemførelsen af dem • pege på en række mekanismer, som kan bidrage til, at de føres ud i livet. Vedlagte handlingsplan er en plan, der aspirerer til at sikre hurtigt fremskridt hen imod et fælles finansielt marked. Det er en illustrativ plan, som kan sættes i værk af den næste Kommission, som naturligvis vil skulle træffe afgørelse om, på hvilke betingelser de forskellige aktioner skal iværksættes. Den foreløbige tidsplan afspejler den prioritering, drøftelserne i FSPG og Europa Parlamentet har vist er den foretrukne. Europa-Parlamentet og Rådet opfordres til at bekræfte handlingsplanens indhold og dens karakter af at være en hastesag. For så vidt som der viser sig at være politisk støtte til planen på højeste plan, opfordres Europa-Parlamentet og Rådet tit at gøre deres yderste for, at de enkelte foranstaltninger vedtages og gennemføres hurtigt. Il. LØSNING AF ULØSTE SAGER TRÆNGER SIG PA: En ræk~e forslag, som har umiddelbar og betydelig relevans for EU's finansielle markeders funktion, har længe stået i stampe på grund af en langvarig politisk hårdknude. Hvis disse problemer blev løst, ville dette være et umiddelbart og håndgribeligt bidrag til det fælles finansielle markeds funktion og et klart signal om, at der er politisk vilje til at gøre fremskridt så hurtigt som muligt. l februar aftalte økonomi- og finansministrene at intensivere bestræbelserne på at nå til enighed om fire centrale lovgivningsinitiativer (de to forslag om konkurs og likvidation af kreditinstitutter og forsikringsselskaber, forslaget til trettende selskabsretsdirektiv (overtagelses tilbud) og statutten for det europæiske selskab5). Der har endnu ikke været noget definitivt gennembrud, men der er sket fremskridt. Rådet opfordres til· at. bekræfte disse. initiativers fundamentale betydning for et effektivt fælles finansielt marked og ti fatsøge ·at løse. de· udestående problemers• hurtigt som muligt. 4 PE-nr. 229. 721 andel. , EP 15. 04. 1999. 5 Forslaget til direktiv om konkurs og fikvidstion sf kreditinstitutter vil bidrage til at præcisere og afgrænse medkontrahentrlsici. Som sådant er det en vigtig afværgemekanisme over for systemrisici og en altafgørende brik i en handlingsplan for sunde og stabile finansielle markeder. Fors/aget til direktiv om konkurs og likvidation af forsikringstagerne, de ansatte og kreditorerne den forsikringaae/skaber vil give forsikringsselskaberne, retssikkerhed og tillid, der er nødvendig for at kunne udnytte et fælles finansielt marked. Statutten. for det europ•lske selskab (forslag til direktiv og forordning) vil bidrage til at skabe øget gennemsigtighed i ledelses- og ejerskabsstrukturerne samt et rationelt retsgrundlag for EU-dækkende transaktioner. Dette vil være et nyttigt bidrag til et integreret primærmarked og vil også være et betydningsfuldt skridt fremad (markedsdrevet) mod et nyt virksomhedsstyringsmønster ("corporate govemance") i EU. Forslaget til direktiv om overtagelsestilbud (trettende selskabsretsdlrektlv) vil bane vej for en omstrukturering af den finansielle sektor - en proces, som sker i stadigt stigende tempo - og markere en vigtig milepæl i opbygningen af åbne ejerskabsforhold i virksomhedssektoren i EU. 2 Y deriigere initiativer er blevet fremhævet som højtprioriterede indsatsområder med henblik på vedtagelse inden det næste århundrede. l vedlagte handlingsplan er begge sæt af initiativer klart fremhævet som hastesager. Det drejer sig bl. a. om: • de to forslag til direktiv om kollektive investeringsinstitutter (UCITS) • • forslaget til direktiv om fjernsalg af finansielle tjenesteydelser forslaget til direktiv om elektroniske penge. III. NYE PRIORITETER FOR ET FINANSIELT ENHEDSMARKED: Den brede høring, der har været gennemført gennem de seneste tolv måneder, Europa Parlamentets beslutning og FSPG's arbejde har bekræftet, at der er behov for nye impulser for at udnytte de muligheder, det finansielle enhedsmarked og den fælles europæiske mønt ubestrideligt frembyder. Denne handlingsplan konsoliderer de spørgsmål, der blev rejst i Kommissionens meddelelse, og som har udmøntet sig i drøftelserne i FSPG. Hvad angår de fleste af aktionerne nedenfor, har Kommissionen allerede haft lejlighed til at bekræfte eller bebude initiativer, efterhånden som de er dukket op i disse drøftelser. Grundlæggende er der behov for handling i tilsynsstrukturerne. relation Handlingsplanen (i bilaget) udgør et detaljeret grundlag for dette arbejde, som efter behov bør bygge på arbejdet i andre formelle eller uformelle organer. Nogle af emnerne i relation til den understøttende politik, som blev påpeget i Kommissionens meddelelse fra oktober 1998, behandles i sidste kapitel i dette dokument. tre hovedområder: engrosmarkederne, detailmarkederne og til ENGROSMARKEDERNE: Euroen er katalysator for en markedsdrevet modernisering af EU's værdipapir- og derivat markeder. Der kan allerede noteres radikale ændringer i opbygningen af EU's finansielle markeder, navnlig i forholdet mellem de forskellige fondsbørser og i strukturen i betalings- og fleksible værdipapirafregningssystemerne. Ændringerne giver løfte om billigere og mere finansieringsordninger for låntagerne i industrien, herunder også for innoverende nystartede virksomheder. Samtidig skal det nuværende spind af retlige og administrative barrierer ijemes, så der ikke lægges hindringer i vejen for bedre integrerede systemer for handel med værdipapirer drevet af markedskræfterne og til EU-dækkende kapitalmarkeder. Grundlæggende er der behov for handling inden for fem områder: fordelene ved adgang for at høste 1. Fælles regler for integrerede værdipapir· og derivatmarkeder Investeringsservicedirektivet trænger stærkt til modernisering, hvis det skal være hovedhjørne stenen i et integreret værdipapirmarked. Vi må og skal bane vejen for grænseoverskridende levering af investeringsservice. Selv om investeringsservicedirektivet kræver af medlemsstaterne, at de tager hensyn til, om kunden/ investoren er raffineret nok til at påtage sig det ft. ~lde ansvar for at afgøre, hvilke regler for god forretningsskik der skal finde anvendelse, findes der stadig hindringer for grænseoverskridende aktiviteter. På trods af denne bestemmelse fortsætter værtslandets myndigheder ufortrødent med at anvende deres regler for god forretningsskik. Der kan dog i sidste ende vise sig behov for at nyvurdere, om værtslandets anvendelse af reglerne for god forretningsskik - som er en grundlæggende præmis for investeringsservicedirektivet - svarer til de krav, som et integreret værdipapirmarked stiller. 3 Nye reguleringsmassige spørgsmål: Nyudviklinger og nye teknologier frembyder også en væsentlig ny udfordring. Moderne lovrammer for konkurrencebaserede sekundære markeder forudsætter en fælles opfattelse af: • afgrænsningen ~f markeder og fondsbørser (så der sikres en klar fordeling af ansvaret for meddelelse af tilladelse og tilsyn) • betingelserne, hvorunder mæglere og handlere automatisk kvalificerer sig til fjernmedlemskab af alle regulerede markeder, og afskaffelsen af de øvrige restriktioner på udøvelsen af relaterede aktiviteter • en fælles fremgangsmåde for autorisation af og tilsyn med. alternative handelssysteme~' • strenge forholdsregler mod markedsmanipulation. tilsynsmyndighederne, Der vil blive. gennemfølt en høring med alle berørle parler (fondsbørserne, de regulerede fra markeder, Kommissionen. Derudover vil det eventuelt blive overvejet at foretage ændringer i selve investerlngssørvlcedireKttvet. Nytten af specifik lovgivning ·til bekæmpelse af markedsmanipulation vil også Qlive,o:~(erve}Øt. , · ·. , formidlems, udstederne) pj basis af en grønbog '. 2. Tilvejebringelse af kapital på EU-dækkende basis Processen med at fremstille flere forskellige sæt officiel dokumentation, når emittenter skal udbyde værdipapirer i andre medlemsstater, er en bekostelig affære og utvivlsomt en hindring for EU· dækkende aktiviteter. Indførelsen af supplerende nationale krav har sat en kæp i hjulet for den gensidige anerkendelse af prospekter, som prospektdirektivet fra 1989 søgte at indføre. Kommissionens meddelelse "Risikovillig kapital: En nøgle til jobskabelse i Den Europæiske Union"6, som fik grønt lys fra Det Europæiske Råd i Cardiff, påpegede de muligheder, Europa har forspildt i form af investeringer· og jobskabelse på grund af de uudviklede markeder for risikovillig kapital. Nogle af hindringerne for en effektiv tilvejebringelse af risikovillig kapital skyldes, at reguleringen af værdipapirhandelen er fragmenteret. Dette bevirker, at markederne for risikovillig kapital ikke opnår kritisk masse til at udgøre et levedygtigt alternativ til mere bekostelige og ufleksible former for·finansiering af innoverende nystartede virksomheder. De aktioner, der slås til lyd for i dokumentet om risikovillig kapital, eventuelt sammenholdt med nogle af foranstaltningerne i dette dokument, vil stimulere dybere og mere likvide markeder på EU-plan. Et tættere samarbejde mellem værdipapirtilsynsmyndighederne ijener også dette formål. Disse aktioner er nu blevet integreret i handlingsplanen, og presset for at gennemføre ændringer vil derved blive opretholdt. 6 SEK(1998) 552 endelig udg. , aprll1998. 4 ••·Ror 't. Sif<rØy:. jfØJr >" · ØllellJ s8fll· prøsp. • ,, gennerriløre/s(i åf · med :henblikptl. efl. accept afet·,. nna~-J · ' · litlYet ftingerer pa, vil. ··· afdelte aibejde vil. ·. • ' ejfo(den praktiske. $' #M@ :~ø:liJ/in,ø, procedurer ·· i~tngltJrlØ!f19ettor· fælles ~ vedrØI@nt:fØ ~dc~t:!ltr1~for rislkovillig. kapital. t. t. J~rapporl· over, hvilke. :ndt •M. ···. ·. ··. ···. ···· ·ijåf ·w;o~::::mednf:~~~irlføn. ·. ··········. ·········. lingsplanen··•for risikovillig fremskridt'·. ••····•··. kapitål. Rappottfl1 viii)Øskrive mr#f/8frl$Sf8tfl{lf18s initiativer for ·at sikre pulserende og dynamiske markeder forrisikovil/i ka ital, detpotentieltvil kunne bidrage til jobskabelse. «f~ m~nfittt~r 3. Finansiel rapportering fungerende og Sammenlignelig, gennemsigtig og pålidelig finansiel information har fundamental betydning for et integreret kapitalmarked. Manglende sammenlignelighed virker effektivt hæmmende på grænseoverskridende investeringer på grund af usikkerheden omkring troværdigheden i regnskaberne. Under drøftelser i FSPG er det blevet fremhævet. at der er et presserende behov for løsninger, der giver virksomhederne mulighed for at rejse kapital overalt i EU ved brug af regnskaber, der er udarbejdet på basis af blot et sæt regnskabskrav. Tilvejebringelsen af kapital stopper ikke ved EU's grænser: vores virksomheder kan også have behov for at rejse kapital på de internationale kapitalmarkeder. De løsninger, der vælges for at internationalt øge sammenligneligheden på EU-markedet, skal afspejle udviklingen i den anerkendte internationale forholdene regnskabsstandarder (lAS) at være det mest egnede benchmark for et enkelt sæt regnskabskrav, som skal sætte virksomhederne (hvis de ønsker det) i stand til at rejse kapital på de internationale markeder. Tilsvarende forekommer internationale revisionsstandarder at være det minimum, der skal opfyldes for at forlene offentliggjorte regnskaber med den fornødne troværdighed. praksis. Som forekommer bedste nu, er Drøftelserne i. FSPG·. har. udløst en vigtig ·debat om, hvordan de to målsætninger om sammenlignelige regnSkaber og overholdelse. af. den internationalt bedste praksis kan opnås på en og samme tid. Der overvejes for øjeblikket en løsning, der giver virksomhederne mulighed for at vælge (som det eneste alternativ til at udårbejde regnskaber i overensstemmelse med de nationale. /ovtt tilgenne. mførelse af. EU's regnsk~bsdirektiver) at offtntliggøre deres regnskaber på basis af· lAS-standarder: Målsætningen om sarnmenlignelighed l regnskabsaflæggelsen vil bHve opnået ved at udelukke nationale fravigelser af lAS for virksomheder, der vælger denne løsning. Der vil være behov for en kontrolmekanisme ti/at sikre, at resultatet af brug af /AS-standarder fuldt ud· er i overensstemmø/se med E U's regler og opfylder E U's politiske mål på dette felt. Tilsynsmyndighederne for værdipapirmarkederne kunne blive tildelt en rolle l denne forbindelse. Denne problemstik vil blive yderligere behandlet i en meddelelse fra. Kommissionen, som vil blive offentliggjort senest v. ed udgangen af 199~ og vil varsle ændringer af fjerde og syvende selskabsretsdlrektlv. Revisionsproblematikken vil blive taget op i en separat henst/11/ng fra Kommissionen. · l 7 Forummet af europæiske værdipapirkommissioner ("The Forum of European Securities Commissions"). 5 4. En lovramme for supplerende pensionsfonde på det indre marked finansielle tilsynsregler for disse Det henhører under medlemsstaternes kompetence at tilrettelægge pensionshensættelser ud fra de nationale omstændigheder og krav. Hvor der findes supplerende pensionsfonde {beskæftigelsesrelaterede), bør de dog kunne operere inden for ensartede rammer på det indre marked. Etableringen af en sådan lovramme blev af FSPG's medlemmer anset for at have så høj prioritet, at spørgsmålet fortjente at blive drøftet separat. Drøftelsen var koncentreret om, hvorvidt passende tjenesteydelser giver pensionsfondsbestyrerne mulighed for at forbedre forrentningen af fondsmidlerne uden på nogen måde at bringe beskyttelsen af fondsmedlemmerne indførelsen af euroen kan brugen af valutamatchingregler og strenge aktivkategoriregler i stigende grad- om end ikke udelukkende erstattes af kvalitative tilsynsregler. Derved kan det tillades pensionsfondene at udvælge aktiver, som bedre passer til deres passivers reelle langfristede karakter, og risikoen kan derved reduceres. For at øge udbredelsen af bidragsfinansierede pensionsordninger er der behov for s. trenge tilsynsmæssige rammer for at skabe sikkerhed for pensionsfondsmodtagerne. Gennem et højt beskyttelsesniveau og en forbedret forrentning af fondsmidlerne til gavn for medlemmerne vil der ikke blot kunne opnås en beskæftigelsesskabende effekt via en nedsættelse af de indirekte lønomkostninger, men der vil også kunne opnås en lempelse af den voksende byrde med at finansiere alderdomspensioner som følge af de demografiske ændringer. Ved udformningen af de nye tanker på dette felt er der gjort en stor indsats for at bevare lige konkurrencevilkår for alle udbydere af erhvervstilknyttede pensionsordninger. i fare. Med Ved at udgøre en umiddelbart tilgængelig kilde til langfristet finansiering stimulerer pensions fondene også strømmen af midler til den private sektors investeringer {og fremmer derved jobskabelsen og væksten). Denne fremgangsmåde kan være en af måderne, hvorpå byrden med at finansiere alderdomspensionerne som følge af de demografiske ændringer kan lettes. Den generelle mangel på EU-Iovrammer hæmmer desuden arbejdskraftmobiliteten derved, at det både er vanskeligt at overføre ansattes pensionsrettigheder fra en medlemsstat tiJ en anden og umuligt for statsborgere i en medlemsstat at tilslutte sig en pensionsordning i en anden medlemsstat. Konturerne af. 'en · tilsynsordning for supplerende. pensionsfonde er blevet drøftet med FSPG og Forsikrings/«:)rnlteen. ·Qet: o,V$rvejes at ·11darbej~e en meddelelse, som samler resultatet af de sene. ste :høringer og drøftelser. Meddelelsen kunne ·danne grundlag for et forslag til direktiv om tilsynet med pension~f~nde. Den planlagte til~ynsordning ville tage højde for de store forsØle inel/em ~e /)li:· nsfo· · ', ~lrpå>QH~r~n ~·f~s,p~nkt fin~~s:i§(lt qg vil behandle emner som r·PBSSJver. og. investeringer autorisat!On,. IJ ···. •. ··~e. · ,. af,. sk~ttearrangernenteme · 'bilitøten vilogså ·blive med •en kom~lnation. ·a for supp/ererldf· pensL. · behandlet. · ,. ](riferif1rp6· ~r:·. ,~. flta,tiV$ ~~·lfl:antl. fsktif(~~~~·: · · · · ~:,j~Q<KQ17'J~I<f~,;:r. 'øttJgler •. En ssm '""m~. ~:~ · · · · 5. Sikkerhedsatlileise Arbejdet med gennemførelsen af direktivet om endelig afregning viser, hvor vigtigt det er med fælles regler for sikkerhedsstillelse i tilknytning til betalings- og. værdipapirafregningssystemer. Arbejdet med at sikre yderligere fremskridt inden for sikkerhedsstillelse på dette felt bør opprioriteres. Gensidig anerkendelse og mulighed for at håndhæve grænseoverskridende sikkerhedsstillelse er altafgørende for et omkostningseffektivt og integreret værdipapirafregningssystem. Som forholdene er nu, er disse betingelser ikke opfyldt, idet der er en højere risiko for ugylddiggørelse af grænseoverskridende sikkerhedsstillelse og usikkerhed med hensyn til mulighederne for at gøre ·sikkerhedsstillelsen gældende, hvis den, der stiller sikkerhed, bliver insolvent. Hvis disse problemer ikke finder en finansielle system og for stabiliteten i EU's 6 løsning, vil der være højere omkostninger og risici forbundet med grænseoverskridende værdipapirtransaktioner. 6. Trygge og gennemsigtige vilkår for grænseoverskridende 'omstrukturering EU kæmper for øjeblikket med en omfattende omstrukturering af sit erhvervsliv. Den finansielle sektor står i front i denne bestræbelse. Hvis direktivet om overtagelsestilbud og statutten for det europæiske selskab blev vedtaget snarest muligt, ville dette være en stærkt tiltrængt retlig afstivning af beskyttelsen af minoritetsaktionærerne og en mere rationel indretning af de selskabsretlige strukturer på det indre marked. Hvis der snarest skete fremskridt med statutten for det europæiske selskab, ville dette også bane vejen for, at Kommissionen kan fremlægge de vigtige forslag til direktiv om grænseoverskridende fusioner af aktieselskaber og om flytning af virksomheders hovedsæde, som burde have været vedtaget for længst. Trygge og gennemsigtige vilkår for omstrukturering er af særlig betydning, når der er tale om den finansielle sektor. Tilsynsmæssige hensyn skal naturligvis tages i betragtning i fuldt omfang. Samtidig er det altafgørende at udforme strukturer, som medfører større effektivitet, fordi finansielle tjenesteydelser spiller en så central rolle i forbindelse med åt sikre en effektiv ressourcefordeling i hele EU-økonomien. Tilsynsmyndighederne bør derfor tage _hensyn til de tilsynsmæssige aspekter i forbindelse med omstruktureringsprocessen (fusioner, virksomhedskøb, overtagelsestilbud osv. ) under fuld overholdelse af principperne om gennemsigtighed og ikke diskrimination. For at undgå, at tilsynsmæssige overvejelser - hvis de forbliver uspecificeret - kunne medføre, at der opstår uberettigede for omstruktureringer, ville det være hensigtsmæssigt, hvis enhver form for godkendelsesproces kunne baseres på et sæt objektive, stabile og offentligt kendte kriterier. De samme kriterier fastsættes af Kommissionen i dens meddelelse om visse juridiske aspekter ved EU-interne investeringers, især for sikre de frie kapitalbevægelser og fri investeringsret faktiske eller potentielle hindringer DET AILMARKEDERNE:. De fundamentale ændringer på EU's finansielle markeder er klart drevet af engrosijeneste ydelseme. Sektoren for detailtjenesteydelser står dog selv midt i en omfattende tilpasning. EU's initiativer på detailmarkederne og til beskyttelse af forbrugerne har derfor fortsat høj prioritet. Politikken for et fælles marked for finansielle tjenesteydelser har allerede ført til indførelse af lovrammer, som giver de finansielle institutioner mulighed for at udbyde deres qenesteydelser overalt i EU, og etableret et bolværk mod institutionelle fejl og systemrisici. Indskydere og forsikringstagere er allerede velbeskyttede mod de finansielle konsekvenser af misligholdelse. Alligevel er der stadig mange hindringer for grænseoverskridende levering af tjenesteydelser. Især de vilkår, hvorunder finansielle produkter sælges (f. eks. markedsføringsregler), bør tages op. Medlemsstaterne anvender illoyal markedsføringsskik og sikre sundhed og integritet i finansielle ijenesteydelser og for udbyderne. Dette forhindrer forburgerne og leverandørerne i at høste fordelene ved det indre marked i form af flere valgmuligheder og øget konkurrence. Handelen på tværs af grænserne vil kun blomstre, hvis forbrugerne har tillid til integriteten i den tjenesteydelse, der leveres, og leverandørens for at kunne benytte effektive salgsmetoder, leverandørens skudsmål og muligheden forsvare sig mod fortsat nationale for at regler 8 EFT C 220 af 19. 7. 1997. 7 klagemuligheder i tilfælde af en tvist. De samme faktorer kan også tænkes at afholde leveran~ører fra at levere tjenesteydelser til forbrugere i en anden medlemsstat, fordi der for leverandøren er større omkostninger og/eller risici forbundet med en sådan transaktion. l stedet for at forsøge at harmonisere finansielle produkter bør man fortsætte bestræbelserne på at sikre gensidig anerkendelse af væsentlige krav. De reguleringsmæssige og strukturelle problemer, der forhindrer leverandørerne af finansielle ljenesteydelser og forbrugerne i at drage fordel· af forhold præget af tillid og retssikkerhed, skal angribes frontalt. En passende og gradvis fremadskridende harmonisering af markedsførings- og informationsreglerne overalt i EU sammenkoblet med en. pragmatisk søgning efter ikke lovgivningsbaserede løsninger giver udsigt til et ægte integreret detailmarked, der fuldt ud respekterer forbrugernes og leverandørernes interesser. Kommissionen har peget på seks hovedindsatsområder. 1. Information og gennemsigtighed En klar og letforståelig forbrugeroplysning er af afgørende betydning, når forbrugerne investerer store opsparingsmidler i et andet land. Forbrugerne har behov for information for at vurdere indholdet af en kontrakt, tjenesteyderen og den foreslåede investering. Den finansielle sektor må gøre alt, hvad der står i dens magt for at opfylde disse behov. En klar forståelse af, hvilken slags information der er behov for, vil også være til gavn for tjenesteydeme, fordi det vil gøre det lettere for dem at operere effektivt på partnerlandes markeder. Kommissionen vil tilskynde til, at der etableres en konstruktiv dialog rT)ellem leverandørerne og brugerne, samtidig med at den er rede til selv at gribe ind for at opfylde borgernes ønsker, om nødvendigt gennem lovgivningsinitiativer. ,tliSklVnde, tiL ct~fal~":,;Jpl!tlem udbydame af finansielle Qenesteydelser og nen~stlllir1a. :. som ,skål være ·en opfølgning til en søge at udforme en. 'meddelelse, som vil blive principper for hele viften nen~smraøEtn til bestemmelsame i nsØJtn~j"et~· r; · 2. Klageprocedurer Blandt de største hindringer for et ·fælles finansielt marked er forbrugernes usikkerhed om mulighederne for at indgive klage for det tilfælde, at der opstår en kontrakttvist på tværs af grænserne. Vi er nødt til at finde frem til effektive retslige og udenretslige måder at bilægge tvister på for at skabe den fornødne tillid til grænseoverskridende aktiviteter. ·Med udg~ngspunkt i Komml~ionens politik o~ at fremme admini$tra. tivt samarbejde inden for det indre. mirked: Ktlnt)t:'·K:om11Jissionen. overv$jø at opbygge et EU-dækkende klagenetværk '(omfattende 'fi8· o,mbu~~mand, for finansielle. qenesteydelser). Med. hflnsyn til forbrugertvister vil Kommissfonen J~e ·· udglngspunkt i sin henstlqlng om de principper, der finder anvendelse på organer. med. øn•~'' fbr • udenretslig bilæggelse af tvister på forbrugerområdef9, og følge de metoder, der'' beskrevtt:· heri. For at styrke s~~arlJejdet mellem disse udenretslige organer med ansvar for ·. bilæggelseaf. fOrbrugertvister, vJ/. ;Kommissionen så/ødes. opfordre til etablering af netværk mellem organems for at løse grlfJnseoverskn'dende tvister. l sidste instans bør forbrugerne høve mul/9htd for st Indbringe ; grænseoverskridende tvister for det kompetente 9 Henstilling 98/257 af 30. 3. 1998. 8 3. En afbalanceret anvendelse af forbrugerbeskyttelsesreglerne Hvis alle medlemsstaterne har en beskyttelse på det samme niveau, skulle de nationale myndigheder være mere tilbøjelige til at tillade udbydere af finansielle tjenesteydelser, der er autoriseret i andre medlemsstater, til at gøre forretninger med kunder i deres land uden at fastsætte supplerende krav til disse udbydere. Kommissionen kunne for en række specifikke finansielle produkters vedkommende analysere de nationale forbrugerbeskyttelsesregler (heru~r også almindelige lovbestemmelser, som påvirker andre medlemsstaters; vererllevørandører). o,r kunne udføres et (Jetailatbejde med henblik på at fastslå eventuel æ/(Vivalens· mellem. regler, der klart·. ligner. hinæJden indbyrdes. Dette arbejde kunne munde ud i en ~etaUeret rspport til Rådet og· Europa•Parlamentet, på grundlag af hvilken der vil blive draget. konklusioner om den fremtidige politik. Kommissionen har siletede meddelt, at den vil. udsende en • meddelelse om, hvorledes der tages højde for hensyn til almenvellet i forsikringssektorørt i kontakt med potentielle brugere på Bane vejen for et finansielt detallmarked baseret på elektronisk handel 4. Elektronisk handel er allerede ved at revolutionere detailhandelen med og distributionen af mange finansielle tjenesteydelser. Leverandørerne vil - uanset om de kommer fra EU eller ej - kunne komme tværs af landegrænserne med minimale distributionsomkostninger. Brugerne vil få tilbudt et bredere udvalg af innoverende produkter. Den samlede virkning vil blive at forstærke og cementere markedsintegrationen. Der er forelagt forslag til direktiver om elektronisk handel og fjernsalg, som vil bane vejen for sådanne aktiviteter. Drøftelserne i FSPG viste imidlertid, at der er behov for afklaring og samordning på visse områder. (f. eks. tilsynsprocedurer og anmeldelsesordninger). Mange af de problemområder, der allerede er konstateret for grænseoverskridende salg på de finansielle detailmarkeder, vil blive stillet i endnu skarpere relief. findes der forskellige Kommissionen V!l o'ff~~tl!filfllre. engrønbog ~·, · •:·konstatere,' qm·,tiøs~minelseme Iden gældende lovgivning·. for · den::,;;rj. s1elte s~ldor ·· · ,. ~de,· '·bestftmmelser om '. detailmarked' baseret på. tilsynsproceduier, udgør. gunstige. ; lovram. elektronisk handel kan trives, og samtidig sikret fuld beskyttelse af fQrbru emes interesser. ~~ldØf. • :~~:: :i!: 1for, at. ' ,t. 5. · Forsikringsmæglere Medlemsstaterne har udformet forbrugerbeskyttelsesgarantier i relation til forsikringsmæglere, men den nationale lovgivning er meget forskelligartet på dette felt, hvilket virker i retning af at hæmme den frie udveksling af tjenesteydelser. På grund af forsikringsmægleres centrale betydning for det fælles forsikringsmarkeds funktion er det nødvendigt med en klar og ensartet regulering for forsikringsmæglere, så der på en og samme tid kan sikres en fri udveksling af ljenesteydelser på dette felt og opnås en styrkelse af forbrugerbeskyttelsen tit et højt niveau. 9 6. Grænseoverskridende betalinger i detailhandelen, Uden politisk støtte fra allerhøjeste sted er der fare for, at den enkelte forbruger af finansielle tjenesteydelser vil miste nogle af de håndgribelige fordele ved en fælles valuta. Især vil overførsler af mindre pengebeløb mellem lande i eurozonen fortsat være belagt med høje gebyrer, indtil der indføres en moderne betalingsinfrastruktur, der muliggør effektive, sikre og billige grænseoverskridende betalinger. Grænseoverskridende kreditoverførslers. relativt ringe nuværende omfang sammenholdt med en række strukturelle og administrative faktorer står i vejen for de allernyeste betalingssystemer. Borgerne er dog ikke - og med rette - villige til at acceptere en situation, hvor grænseoverskridende betalinger medfører gebyrer, der er langt større end gebyrerne ved indenlandske overførsler. Hvis gebyrerne kunne bringes ned på samme niveau som for indenlandske kreditoverførsler, ville det medføre besparelser på flere milliarder euro. Det' kræver en samordnet strategi med politisk støtte fra allerhøjeste sted, herunder EU's institutioner, ESCB og den private sektor, at udbedre manglerne på infrastruktur og løse de tekniske og forretningsmæssige problemer. På samme måde er gebyrerne for grænseoverskriden~e betalinger med kort højere (og ofte mindre gennemskuelige) end gebyrerne for indenlandske betalinger med kort, selv om forskellene ikke er så· udtalte som for kreditoverførsler. På dette område mener Kommissionen, at en kombination af bestræbelser for at øge gennemsigtigheden, bekæmpe svindel og styrke konkurrencen vil kunne mindske forskellene. Der er klart et behov for et integreret detailbetalingssystem t/1 sikre og konkurrencedygtige grænseoverskridende kreditoverførsler af. · små beløb, der kan sammenlignes med de indenlandske betaling~~ystemer, og som skfJI indføres inden udløbet af overgangsperioden for indførelse af. euroen. ··. Der skal øjeblikkelig. ···;værksættes en samordnet foranstaltning med • deltagelse af es es,. EU's institutioner og den private sektor for at nå frem til en teknisk sikker og : brugbar løsning. Rådet og Europa-Parlament~t opfordres til at tilslu,tte sig denne opgøve som en : af de vigtigste. politiskfJ: rn/11sætninger inden for. finansielle Uenesteydelser og at give deres fulde 1 støtte til gennemfiJre/Sin af en løsning, der dækker borgernes behov. Kommissionen har til hensigt at udsende en 'mØdd~lølse, der skitsereren strategt:forat slkf'(i, at: dersker fremskridt mod denne måls$i,tf1/(lg. · · · ·· · ·. · · •. · · · · · ·. ·· ' · ·. ·. · · · ·· ·· ·· SUNDE TILSYNSSTRUKTURER: EU's tilsyns- og reguleringsmæssige system har dannet en solid basis for etableringen af et egentligt indre finansielt marked, som går hånd i hånd med sundt tilsyn og finansiel stabilitet. Støt samordning af de reguleringsmæssige krav under EU's ledelse er _blevet suppleret af et omfattende system af uformelle bilaterale hensigtserklæringer fra de tilsyns myndigheder. Systemet har indført fælles grundregler og pragmatiske metoder til at gennemføre og anvende EU-direktiver om et indre marked for finansielle tjenesteydelser. Der vil dog opstå nye udfordringer. Den stadigt hurtigere konsolidering i industrien og intensiveringen af forbindelserne mellem de finansielle markeder som følge af euroen kræver omhyggelig udarbejdelse af strukturer til at begrænse og føre tilsyn med institutionelle risici og systemrisici. l et miljø præget af kraftig og umiddelbar transmissionspåvirkninQ mellem EU's bank- og værdipapirmarkeder er der grund til at finansielle 10 tro, st. status quo ikke kan bevares på længere sigt. Der findes nu større behov. for og vilje til at gå ind i en åben diskussion af, hvilke strukturer der skal til for at sikre passende regulering af og tilsyn med et indre finansielt marked. På reguleringsområdet bør EU fortsat bestræbe sig for at have en høj standard i· sin tilsynsmæssige regulering af de finansielle institutioner. Standarderne skal holdes ajourført med markedsudviklingen, og kapitalkravene skal nøje afspejle de risici, EU's banker, forsikringsselskaber og værdipapircentraler påtager sig. Kombinerede finansielle transaktioner kan desuden give anledning til nye tilsynsmæssige risici og gøre eksisterende risici større. Kapitalkravene skal være tilstrækkelige og proportionale, så de modsvarer de risici, der påhviler finansielle koncerner, hv. is aktiviteter går på tværs af de traditionelle erhvervsgrænser. Kommissionen vil fortsat udnytte sin initiativret til at fremsætte forslag om nye reguleringsmæssige spørgsmål. Den vil dog have stor nytte af strategiske oplysninger fra forskellige erhverv af den type, der kunne afgives af den mekanisme, der præsenteres i afsnit IV. {1), nedenfor. Dette ville være nyttigt for at fastlægge brede retningslinjer for passende reguleringsmæssige tiltag på områder som konglomerater. EU skal også påtage sig en nøgleralle ved at sikre, at dens stemme klart høres i internationale reguleringsmæssige fora for den finansielle sektor, så der opnås en sund og konsekvent regulering og dermed lige muligheder. Den globale dimension af regulering af finansielle ljenesteydelser må forventes at få større betydning i takt med den tiltagende internationale liberalisering under WTO's auspicierto. løbende proces. med På tilsynsområdet har den tættere markedsintegration gjort spørgsmålet om øget EU-samarbejde højaktuelt. Den internationalisering, mindre. brug af formidlere og globalisering af de finansielle tjenesteydelser repræsenterer en udfordring for den måde, hvorpå vi har struktureret samarbejdet og koordinationen mellem myndighederne. Følgende praktiske skridt, der tager udgangspunkt tiltagende i eksisterende arrangementer, kunne grænseoverskridende og tværsektorale dimension i sikringen af finansiel stabilitet. inddrage den i relation roller. Mange af de spørgsmål, der drøftes 1. Stigende kompleksitet på tværs af sektorerne understreger behovet for klarhed omkring de tilsynsmæssige til banker, forsikringsselskaber eller værdipapirer, går i virkeligheden på tværs af alle finansieiJe sektorer. Der er derfor et presserende behov for øget samarbejde og tilsyn samt en bedre forståelse for hændelser og risici i alle sektorer, herunder dem, der normalt går ud over det individuelle tilsyn med banker, forsikringsselskaber og værdipapirer. Der findes ikke i øjeblikket noget udgangspunkt for etablering af en fælles tilgang for alle sektorer til den daglige anvendelse af tilsynsreglerne på individuelle sager. Kommissionen så gerne, at man udviklede strømlinede ad hoc-ordninger for tæt samarbejde mellem de berørte myndigheder. En sådan ordning. kunne benytte sig af medlemskab af eksisterende strukturer. På denne måde kunne man undgå at oprette for mange parallelle. strukturer1t. Selv om det er Kommissionens opgave at fungere som regulerende myndighed på området for finansielle tjenesteydelser, er den klar til at bistå medlemsstaterne med at udvikle sådanne ideer. 2. Med hensyn til værdipapirmarkederne er der taget et skridt i retning af tættere samarbejde med oprettelsen af FESCO. Efterhånden som grænseoverskridende handel og udstedelse bliver almindeligt, vil politiske spørgsmål som markedsintegritet få almennyttig karakter. På længere sigt kan oprettelse af en enkelt tilsynsmyndighed for værdipapirmarkederne give mening, når markedsvilkårene ændrer sig. EU er også blevet hæmmet af, at der ikke har 10 Ratificeringen af aftalen fra 1997 fortsætter, og opmærksomheden samler sig nu om anden runde af GATs liberaliseringen. 11 F. eks. Groupe de Contacte, FESCO og Konferencen af Forsikringstilsynsmyndigheder og dens medlemmer - BAC, HLSS og IC. 11 været en komite med en passende myndighed, der kunne bistå EU's institutioner med at udvikle og håndhæve regulering af markederne for investeringstjenester og værdipapirer. 3. EU-lovgivningen danner et retligt bindende grundlag for grænseoverskridende samarbejde mellem banktilsynsmyndigheder. Disse regler forvaltes gennem bilaterale hensigtserklæringer fra nationale tilsynsmyndigheder. Det er for nylig blevet fremført, at disse ordninger ikke længere er tilstrækkeligt robuste til at styre de grænseoverskridende virkninger af store kreditinstitutters konkurs. Kommissionen er ikke enig i, at de nuværende ordninger ikke passer til det udviklingstrin, det indre bankmarked befinder sig på. Den mener imidlertid, at der er behov for en politisk vurdering på højt plan af, om en revision af de nugældende ordninger for banktilsyn er påkrævet. Denne vurdering skulle inddrage alle institutioner på nationalt plan og EU-plan, som har interesse. i banktilsyn. Som forholdene er nu, træffes afgørelser om tilsynsarrangementer på nationalt plan, og tilsynet med bank-, forsikrings- og værdipapirsektoren sker hovedsagelig på det plan. Medlemsstaterne har udviklet forskellige modeller til udførelse af sådanne opgaver. Gensidig tillid til effektiviteten af partnerlandets finanstilsyn og -regulering - som enten kan varetages af en fælles myndighed for hele industrien eller af særskilte myndigheder for hver sektor, som samarbejder og koordinerer effektivt- er nøglen til vellykket grænseoverskridende tilsyn. høje · standarder for rd/D$!D/rsell(tOtEtn~ !;J;:romlnøat• hermød vil der~ eSittlmitM111,}FE~S. CO båv. ), ,. ,. ;. fJer Vl1 GENERELLE FORUDSÆTNINGER FOR ET EFFEKTIVT FINANSIELT MARKED l EU: 1. Virksomhedsstyring "corporate governance" Investorerne på det indre marked kan komme ud for at opleve unødig usikkerhed på grund af forskelle i virksomhedsstyringen. Forskelle i virksomhedsstyringen kan give anledning til retlige og administrative barrierer, som kan kaste grus r maskineriet med at udvikle et finansielt marked i EU (f. eks. de praktiske regler for aktionærernes udøvelse af deres stemmerettigheder i partnerlande). Begrebet "corporate govemance" dækker imidlertid over en bred vifte af problemområder, hvis virkninger for det fælles finansielle marked stadig står uklare på nuværende tidspunkt. De forskellige nationale og socioøkonomiske traditioner, der går mange år tilbage. På det nuværende stadium bør EU's involvering på dette område begrænse sig forskellige virksomhedsstyringsformer eventuelt fremkalder hindringer for udbygningen af EU's finansielle marked. virksomhedsstyringsformer udspringer desuden til, om de retlige til at finde frem af Der vil blive iværksat erl gennemgang af de eksisterende nationale virksomhedsstyringsregler med det formål at finde. frem til, om der findes retlige eller administrative barrierer, som kan udgøre en hæmsko for udviklingen af et finansielt enhedsmarked i EU. 12 l' 2. Beskatning For at få opbygget et velfungerende indre marked for finansielle ljenesteydelser, der yder et effektivt bidrag til ressourceallokeringen i EU, må og skal den fortsatte integration på de finansielle markeder stort set forløbe parallelt med en passende grad af skattekoordinering. Liberaliseringen af· kapitalbevægelserne i 1988 - et afgørende skridt for bl. a. at opnå et indre marked for finansielle tjenesteydelser - skulle ledsages af parallelle foranstaltninger i relation til beskatningen af opsparing, så risikoen for fordrejninger, skattesvig og/eller skatteunddragelser blev fjernet ener reduceret. l realiteten var Rådet ude af stand til at nå til enighed om det direktiv, der blev foreslået i 1989. Endnu et afgørende skridt i liberaliseringen af den finansielle sektor blev taget med vedtagelsen af specifikke direktiver om finansielle tjenesteydelser inden for forskellige sektorer, men igen uden fremskridt på skatteområdet. F. eks. udgør de hindringer, der skyldes den forskelligartede skattemæssige behandling af forsikringspræmier, fortsat en alvorlig barriere på det fælles forsikringsmarked. Denne handlingsplan er tænkt som det tredje afgørende skridt i retning af et indre marked for finansielle tjenesteydelser. En række medlemsstater finder ligesom Kommissionen, at det vil skabe teknisk ubalance og være politisk vanskeligt at gennemføre denne tredje fase, mens skattekoordineringen på de finansielle markeder stadig er så underudviklet. til at vedtage direktivforslaget fra 1988, si der sikres en effektiv Rådet opfordres minimumsbeskatning af grænseoverskridende opsparingsindtægter. Kommissionen agter at ~orlsætte sin indsats. for at ·nedbryde. barriererne for et fuldt fungerende fælles marked for finansielle tjenesteydelser. Kommissionen vil i lyset af drøftelserne i Taxation Policy Group fremlægge forsJag. 0111 RIQ$ionsfonde, og på ,. lf$i/Øng$()!llrådet. IV. GENNEMFØRELSE AF HANDLINGSPLANEN: Drøftelserne i FSPG har været en lejlighed til at gøre status over lovgivningen for de finansielle markeder, en status, som for længst burde have været foretaget. Det tog mere end et årti at nå til enighed om lovgivningen for finansielle tjenesteydelser på det indre marked, som gav virkning til det ledende princip om "enhedspasset/hjemlandstilsynet". Vi står nu over for en kvalitativt set mer~ udfordrende proces, som tager sigte på at tilgodese bredere målsætninger på baggrund af en finansiel verden, der forandrer sig i stadig stigende tempo. Hvis det skal lykkes os at gennemføre den reguleringsmæssige handlingsplan, der opstilles i bilaget, vil vi være nødt til at ændre udformrungen af lovgivningen for finansielle tjenesteydelser og tilvejebringe en høj grad af internationalt samarbejde. Der er behov for mekanismer, der undgår følgende faldgruber: ( 1) en stykvis reaktiv fremgangsmåde i forbindelse med at foreslå og udforme aktioner er utilstrækkelig i en situation, hvor finansielle konglomerater er almindeligt forekommende, og grænserne mellem de forskellige finansielle tjenesteydelser bliver stadig mere udviskede. Det er nødvendigt at anlægge en tværsektormæssig helhedsbetragtning ved fastsættelsen af den regulering:smæssige prioritering, for at undgå spændinger mellem målsætningerne i de forskellige segmenter af de finansielle markeder og ved udvidelsen af viften af tilføres politikudformningen strategisk input fra højeste niveau løsningsmodeller. Disse overvejelser for, at der taler (2) langvarige beslutningsprocesser (tag f. eks. debatten om konkurs og likvidation af kreditinstitutter og forsikringsselskaber). En mere inklusiv og konsensusbaseret politik udformning fra et tidligt stadium inden udarbejdelsen af lovgivningsforslag vil give bonus, 13 når det drejer sig om at afslutte de formelle (fælles beslutningstagnings-)procedurer. Denne inklusive approach bør ikke kun gælde alle EU-institutionerne, men også repræsentanterne for markedsoperatørerne, forbrugerne, brugerne og de ansatte (3) EU-løsninger skal inkorporere en grad af fleksibilitet, så de ikke med det samme bliver gjort forældede af det ubønhørlige tempo i forandringerne på markederne. Alt for præskriptive EU-foranst~ltninger opnår ofte kun at stivne markedsstrukturerne og markedsadfærden. Denne risiko forværres af den tid, der er nødvendig for formelt at nå til enighed om lovgivningsløsninger. Måden vi gennemfører den nye handlingsplan på vil være afgørende for, om gennemførelsen lykkes. Man kan overveje følgende mekanismer. 1. Ajourføring af den tv•rsektormæss/ge prioritering Nye reguleringsmæssige udfordringer vil opstå, som vil udgøre en potentiel trussel mod stabiliteten på E U's finansielle markeder. For at klare disse udfordringer er der behov. for at se med nye øjne på EU's nuværende organisatoriske opbygning og procedurer for finansielle tjenesteydelser. Uden at anfægte Kommissionens lovlige initiativret kunne en mekanisme til identifikation af fremtidens udfordringer og opstilling ·af en prioritering i en bred sammenhæng omfatte følgende elementer: • et forum for skabelse af konsensus om de nye udfordringer mellem de nationale ministerier. der er involveret i· udformningen af regul~ringen for finansielle ljenesteydelser. Kommissionen ville kunne drage stor nytte af at have adgang til strategisk input af den art, FSPG har tilvejebragt i løbet af dets· karlvarige mandat. ' • der kunne· træffes passende arrangementer, så politiske retningslinjer kunne drøftes uformelt med repræsentanterfor Europa-Parlamente. t·på et tidligt stadium • der kunne oprettes et forum på højt niveau med det formål at tage pejling fra organisationer. der repræsf1nterer de vigtigste. interessegffJ,pper i EU, som haren interesse i velfungerende og effektive finallsielle markeder. Blandt disse ~kul/e være. rep~entanter for alle segmenter af de finansielfe. marked,er,. fondsbøtseme,. fPrbrugeme, erhvervsbrugerne og de ansatte. i. ·: •. , •. •. den nyligt 1~~gsatt~ ,~konomis~e refor{i!P~9~~ giver væsentlig information til anslyse af produkt-, ~enestø-. og· kapitalmarkedernef ,frunktion. Cardiff-ptocessen. ·vil udgøre en værdifuld kilde til input for fastsættelsen af prioriteter·· • Kommissionen bør regelmæssigt aflægge rapporl tl1 Rådet om, hvilke fremskridt der gøres med at overholde tidsfristerne l handlingsplanen og på basis af drøftelser J en højtstående gruppe med at vurdere større nye tværsektormæs81ge udfordringer (f. eks. finansielle konglomerater). 2. Udvælgelse af de bedste disponible tekniskeløsninger Kommissionen vil på så tidligt et stadium som muligt inddrage de øvrige EU-institutioner og relevante interessegrupper på EU-plan i drøftelser om konturerne til et initiativ på dette område. Drøftelserne kunne omfatte følgende: · (1) input fra de nationale myndigheder, der beskæftiger sig med markedsregulering og -tilsyn, kunne integreres på et tidligt stadium i forberedelsen af EU-initiativer 14 (2) EU's repræsentative organer kunne opstille en liste over eksperter, som kan bistå Kommissionen med at vurdere følgevirkningerne af mere tekniske løsninger. 3. Hurtig gennemførelse af aftalte løsninger Som forholdene er nu, forløber tilpasningen af EU's · tilsynsregler med henblik på at afoøde nye kilder til ustabilitet eller for at bringe dem på linje med den seneste regulerings-/tilsynspraksis omstændeligt og langsommeligt (det er ikke usædvanligt, at lovgivningsprocedurer tager 3-4 år). Europa-Parlamentets beslutning peger på farerne ved denne langsommelighed, samtidig med at den fremhæver nødvendigheden af at reagere prompte på · bekymringerne i relation til EU beslutningsprocessens demokratiske legitimitet. Alle er enige om, at der er et stort behov for at få nedbragt den tid, der medgår til at aftale enkeltaktioner. Kommissionen kunne sammen med Parlamentet og Rådet undersøge, hvordan man bedst opnår at sætte tempoet op i de fælles beslutningstagningsprocedurer efter traktatens artikel251 (som indført ved Amsterdam-traktaten). Der er imidlertid også behov for en bredere nyvurdering af, hvordan politikken for de finansielle marked~r udformes. Hvis man vælger at omlægge procedurerne radikalt, skal der tilvejebringes en streng overvågning fra Europa-Parlamentets og Rådets side, og det skal sikres, at reglerne så vidt muligt fortolkes og anvendes ensartet overalt i EU, og at der indføres størr~ fleksibilitet i reguleringspolitikken, så den om nødvendigt hurtigere kan afpasses efter de skiftende omstændigheder (under passende politisk kontrol). Kommissionen· kunne. /ndlede uformelle. drøftel$er. med Europa-Parlamentet og medlemsstaterne t kan ~n\lendes. t{l;. ~t øge tempøet: l. lovgivningsprocessen inden for finajrJSiejrtø tiJitøa~r&YctØA·tt·. ·Dfrudover vil· defblive undersøgt, hvof!lan lovgivningen kan udformes,. Uf'ldgås; LQvgiVItlllgfln. for det. lndrø markød på dette område (med krav", der tager t::u~~JOVJ'JIVn'lnm~n kunne Så derderved opnås : Yfttrtk. Jefre præciseringer om organer i deres daglige · · Rådet og. Europa-Parlamentet opfordres til at støtte denne nye metode til at udarbejde og gennemføre forslag til aktioner på EU-plan i relation til de finansielle markeder. 15 HANDLINGSPLAN FOR FINANSIELLE TJENESTER På grundlag af omfattende høringer om Kommissionens handlingsplan for ·. de finansielle markeder bekræfter denne plan det arbejde, der skal iværksættes for at høste de fulde fordele af euroen og sikre EU's finansielle markeders fortsatte stabilitet og ·konkurrenceevne. Den nye Kommission må fastlægge vilkårene for videreførelsen af de forskellige aktioner. Den optimale tidsramme afspejler de prioriteter, man er nået frem til under drøftelserne med FSPG, Europa-Parlamentet og andre interesserede parter. Europa-Parlamentet og Rådet opfordres til at bekræfte handlingsplanens indhold og dens karakter af at være en hastesag. Europa-Parlamentet og Rådet opfordres endvidere til at bestræbe sig til det yderste for at sikre, at de enkelte lovgivningsmæssige foranstaltninger vedtages og gennemføres hurtigst muligt. Samtidig anmodes der om afsættelse af den politiske vilje og de nødvendige ressourcer for at overholde de ambitiøse frister, der er fastsat af hensyn til ændringer af markedets behov, behovet for at beskytte forbrugernes interesser og for at styrke den samlede EU-industris konkurrenceevne. Handlingsplanens foranstaltninger er opdelt i tre prioriterede kategorier: Aktioner af 1. prioritet Der er bred enighed om, at disse aktioner kræver øjeblikkelig optnærksornhcd. De er af afgørende betydning· for at udnytte de fulde fordele ved euroen og sikre. at EU's finansielle sektor og industri er konkurrencedygtig, mens forbrugernes interesser samtidig beskyttes. • Er der allerede fremsat lovgivningsmæssige forslag, opfordres ·Europa-Parlamentet og Rådet til at træffe de nødvendige forholdsregler for at sikre størst mulig enighed inden den l. januar 2000. • Kommissionen bekræfter, at når der er behov for et initiativ, vil den straks tage de nødvendige skridt. • På grundlag af eventuelt påkrævet forberedende arbejde i Kommissionen opfordres Rådet og Europa-Parlamentet til at sørge for hurtig vedtagelse i løbet af to år eller senest ved udløbet af overgangsperioden for indførelse af euroen og til at sikre umiddelbar gennemførelse af vedtagne foranstaltninger. Aktioner af 2. prioritet Kommissionen betragter disse aktioner som vigtige for, at det indre marked for finansielle tjenester kan fungere. Det drejer sig især om at ændre nugældende lovgivning eller tilpasse de nuværende strukturer af hensyn til nye udfordringer. Aktioner af 3. prioritet Disse aktioner vedrører vigtige områder, hvor der er tale om klar og generel enighed om. at der skal iværksættes nye initiativer for at skabe en sammenhængende politik ved udløbet af overgangsperioden for indførelse af euroen. 16 En hurtig vedtagelse og gennemførelse af følgende aktioner12 for at opfylde denne · strategiske målsætning vil: • give emitterende virksomheder mulighed for at rejse kapital på konkurrencedygtige betingelser på EU-plan • give investorer og formidlere adgang til alle markeder fra et enkelt adgangspunkt • give investeringsserviceudbyderne mulighed for at udbyde deres venøsteydelser på tværs af grænserne uden unødige hindringer eller administrative og retlige barrierer • etablere et sundt og velintegreret tilsynssystem, inden for hvilket porteføljebestyrere kan sætte de midler, der står til deres disposition, til den mest produktive anvendelse • skabe retssikkerhed, således at værdipapirhandel og -afregning er i ly for unødvendige medkontrahentrisici. At rejse kapital på EU. plan: r------------T-----. -------------r--------. r------···· Mål Optlmtl Aktører Prioritet Aktion tidsramme Revision af direktiverne om prospekter genne~p. eventuel·. en lovgivningsmæssig ændring 1 Ajourføring af direktivet periodiske om 3 af af 2000 anerkendelse At fjerne hindringer for effektiv Kommissionen på Forelæggelse medio gensidig. grundlag prospek~r,. så et p,rosp$1<t eller~- FESCO's andetdok~men~, dere~~ke~c!t arbejde 13 i en meql~msstat, ·. ·a~pte~ l alle medlemsstaterne. ··· Endvidere vil "shelf registration• give lettere adgang til kapitalmarkøderne på grundlag af strømlinede prospekter hentet fra årsregnskaberne. Vedtagelse 2002 inddragelse af Hyppigere og mere pålidelige Kommissionen, oplysninger markedsUlliden tiltrække FESCO vil og styrke efter høring af 2000 og Høring stårteSmedio·-· 12 De foreslåede aktioner præsenteres i den rækkefølge, de er præsenteret l det beskrivende dokument. I3 Forum of European Securities Commissions. 17 Forslag 2001 Vedtagelse 2002 At skabe et fælles retsgrundlag for integrerede markeder for værdipapirer og derivater: Aktion Prioritet Mål Aktører Optimal tidsramme Udsendelse meddelelse Kommissionen sondringen "raffinerede'' og småinvestorer af fra om mellem Investorer Direktiv markedsmanipulation om 2 Grønbog om revision af investerlngsservicedlrekti vet (ISO) 2 forelægges af ultimo 1999 af reglerne af regler om grundlag investorer, FESCO's arbejde god og efter høring af for fastslå; medlemsstaterne for at Resume af fælles fortolkning af Kommissionen på Udkast brugen beskyttelse herunder forretningsskik, under hvilke vilkår værtslandets regler forretningsskik gælder for grænseoverskridende værdipapirtransaktioner. for god Forslag ultimo 2000 Vedtagelse 2003 Grønbog medio 2000 l investorer kan manipulere og markederne At øge markedsintegriteten ved at Kommissionen begrænse mulighederne for, at efter høring af institutionelle og medlemsstaterne mellemmænd markederne. At fastsætte fælles børsregler for styrk~ investorernes tillid til et spirende indre marked for værdipapirer. at af Kommissionen for et marked revision Omfattende investeringsservicedirektivet som Integreret og grundlag for effektivt fjerne investeringsservlce. At for resterende hindringer markedsadgang for børsmæglere/handlere, fjernmedlemskab hindringer for og restriktioner for handel med statsobligationer. At tage nye reguleringsmæssige udfordringer alternative f. eks. som op, h andelssystemer. L------------L----. l. ----------. l-----·-. l. -. ·-·--------······ Et enkelt sæt regnskaber for børsnoterede selskaber: Aktion Prioritet Mål Aktører Ændring af 4. og 7. selskabsratsdirektiver for at tillade regnskabsføring til dagsv•rdl 2 " - - · for at regnskabsføre Rådet, EP At give europæiske virksomheder Kommissionen, mulighed visse aktiver overensstemmelse med internationale til dagsværdi i de - 18 Optimal tidsramme Forslag efteråret 1999 Vedtagelse 2001 -- ultimo Forslag ultimo 2000 Vedtagelse 2002 Henstilling ultimo 1999 af benchmark-standarder, så de kan nationale (uden bruges variationer) børsnoterede af selskaber l EU. At tilpasse 4. og 7. direktiv til det Kommissionen, indre markeds behov og hensyn udviklinger til fastsættelse af regnskabsstandarder. i internationale·. tage Rådet, EP kvaliteten af den Kommissionen At lovpligtige · revision i EU ved at specifikke anbefale. for fOranstaltninger og kvalltetsslk~ng · revisionsstandarder inden 2 2 af Modernisering regnskabsbestemmelsem 7. 4. e selskabsretsdirektiver og l Henstilling Kommissionen revlalonapraksis l EU om At begrænse systemrisici ved værdipapirafvikling: Aktløn Prior/te t Mål Aktører Optimal Ildsramme Gennemførelse direktivet om afregning af endelig 1 •;r. • t···· ~ Direktiv granseoverakrldande brug slkkerhldaatllltlst om af 1 ensartet Medlemsstaterne- Fælles og anvendelse af direktivet i hele EU for, vigtig at •yste~me. kanfunger~. er. !. • ··)··:l : l Kommissionen fortsætter tilsynet med 1 gennemførelsen arbejdsgruppe i en Kommissionen rapporterer ultimo 2002 til Rådet Høring iværksættes efteråret 1999. Forslag ultimo2000. Retssikkerhed gyldigheden af og muligheden for sikkerhedsstillelse grænseoverskridende værdlpaplrtransaktioner. at om Kommissionen i med samråd udnytte medfemsstaterne for og markedseksperter Vedtagelse 2003 19 Et sikkert og gennemsigtigt miljø for grænseoverskridende omstrukturering: ______ A_kti __ o_n----~~P-rl-oT~-n~e-t_,,-------M--å-1-------~~A~k-m~Æ-r---. ----O~p~b~m-a~l---, tidsramme ~---------------~--~-----~----------------~~~------~------------~ og Rådet, EP Medio 1999 enighed Politisk direktivforslaget overtagelsestilbud om om 1 Vedtagelse 2000 Rådet, EP Medio 1999 Vedtagelse 2000 l til skabe hensyn klarhed At gennemsigtighed på EU-plan med retlige spørgsmål, der skal afklares i med forbindelse overtagelsestilbud. At forhindre af mønsteret i omstruktureringen af EU's virksomheder på grund af arbitrære kulturelle forskelle i virksomhedsstyring og ledelse. fordrejning retlige valgfrie skabe At strukturer give at for virksomhederne mulighed for deres samle at tværeuropæiske aktiviteter under en stor rationaliseret l denne retlig afklare forbindelse omfanget af de ansattes deltagelse dermed og udbygge fællesskabet med hensyn til virksomhedsstyring. paraply. at L Politisk enighed l ~edtægterne for l europæiske sølskab l om det virksomhedsstyring "corporate govemancø" i EU Ændring --a,- selskabsretsdirektiv Gen-ne-mgang-··-----·-a-f-+---3--+--ld-en-ti-fik_a_t-io_n_a_f_r_e-tlig-e -el-ler-+-K_o_m_m-is-si-on-e-n,--+-G-e-nn_e_m--ga_n_g ___ l J administrative hindringer og medlemsstaterne, deraf virksomhedsstyring. iværksættes primo 2000 i markederne følgende forskelle i 1 1 3 1 O. Forslag efteråre-t 1-9-99- ! ~1: ~~~-----~~--~---~----~fu-s-io_ne_r----~~----~~--------~-------~----J At give mulighed grænseoverskridende virksomhederne Kommissionen Vedtagelse 2002 for virksomhederne Kommissionen Forslag efteråret 1999 14. selskabsretsdirektiv 3 l "'--·---------'-·----. !-------------'----. ------'"---·---,------, "··-·' ___ j 1 Vedtagelse 2002 give At mulighed for at flytte deres til en anden hovedsæde medlemsstat Et indre marked, der fungerer for investorer: l L l Meddele la e 'Kommis ølonen bldragsf i nansiarede Aktion Prioritet Mål Aktører Optimal -l fri om 1 Høring om tilsynsmæsslge rammer supplerende for pensionsordninger for at bes~_de begunstigedes 20. ,~. --- Kommissionen - Udsendes 1999 -·-·-·····--·---~- senest tldsramm l 6 --"·marl l _j pensionsordninger. rettigheder gennem skrappe tilsynsmæssige sikkerhedsforanstaltninger og omhyggelig kontrol. 1 om om enighed Politisk direktivforslagene kollektive Investeringsinstitutter (UCITS) Direktiv om tilsyn med pensionsfonde 1 Ultimo 1999 Vedtagelse 2000 Forslag medio 2000 Vedtagelse 2002 j ijeme Rådet, EP vil for 1 Forslag hindringerne græll$eoverskridende martidsføring af kollektive investeringsinstitutter ved at. give bredere. fondene investerlngsmuligheder. 2 vil Forslag give et forvaltningsselskaberne europæisk pas og bredere lAvesteringsmuligheder (skal også godkendes af hensyn til Individuel porteføljepleje). fremsætte om l overensstemmelse med den Kommissionen politik, Kommissionen har skitseret l sin meddelelse, vil forslag den til direktiv tilsyn med pensionsfonde. Den vil tage hensyn de meget forskellige pensionsfonde, der i øjeblikket findes i EU, og inddrage godkendelse,. rapportering, hæderJighedskriterier regler om investeringer. passiver og og til 21 Der er behov for, at EU-institutionerne og alle de interesserede parter yder en fælles indsats efter nedenstående retningslinjer for at: • give forbrugerne de instrumenter (information) og sikkerhedsforanstaltninger (klare rettigheder og effektiv bilæggelse af tvister}, der er nødvendige, for at de kan tage fuldt og aktivt del i det indre finansielle marked • udpege og Ikke-harmoniserede forbrugerbeskyttelsesregler som en hindring for grænseoverskridende udbud af ~enes ter uberettiget insisteren afvise på • indførelse af effektive mekanismer til at løse problemer på det Indre fremme detailmarked for finansielle ~enester, der skyldes forskelle i privatretten • skabe retlige forhold, der muliggør udnyttelse af nye distributionskanaler og teleteknologi på tværeuropæisk plan • tilskynde til indførelse af omkostningseffektive og sikre betalingssystemer, der giver borgerne mulighed for at foretage mindre grænseoverskridende betalinger uden at skulle betale urimelige gebyrer. Aktion Prioritet Mål Aktører Optimal Politisk enighed om et til direktiv om forslag fjernsalg finansielle ~ enester af 1 tidsramme Ultimo 1999 Vedtagelse 2000 samordne Rådet, EP orr skal o~ vi a Det brugen Forslaget reglerne virksomhedernes markedsføring af produkter ti forbrugerne salgsteknikker. begrænse uønskede markedsførlngstekn ikker (leverance uden forudgående bestilling og salg under pres tilføje passende ved at bestemmelser (omfattende fortrydelsesret, forbud). Når reglerne er er trådt i kraft, bør denne form for hindring Ikke længere gælde fjernsalg vis teleteknolog l. 22 -· 1 fra Meddelel•e om Kommisstonen kodificering af klare og fol'$tåellge forbrugeroplysninger 2 basale medlemsstaterne At skabe overblik over Kommissionen, forbrugernes oply$ningsbehov for at kunne vurdere {grænseoverskridende) tjenesteudbyderes skudsmål, sikkerheden/resultaterne a de ijenester, vedkommendE (sam udbyder klagemulighed). A hvilken undersøge udstrækning disse krav e række for opfyldt finansielle detalltjenester. en i Henstilling om en kodeks for god informationspraksis på realkreditområdet 1 i forbrugerdialogen vi bank- På grundlag af drøftelser sol'\'1 Kommissionen, og led Kommissionen udsende en forbrugarrepræsent meddelelse for at tilskynde ti an ter hvilke aftaler om, oplysninger, der skal afgives a udbud ved grænseoverskridende realkreditlån. Kommissionen inddrages i tilsynet. Gennemgang påbegyndes ultimo 1999 Meddelelse medio 2000 Meddelelse ultimo 1999 _j r------A-kt-io-n----,--~P-rl-o~-~~-,,·------,-------M-a-1 ---. ---A-ktø-"-,,---T-""-o_p_tliiili ·-· j Kommissionens rapport om betydelige forskelle mellem de nationale ordninger for. mellem transaktioner virksomheder og forbrugere \ beskrive Kommissionen, for medlemsstaterne vil Rapporten forhindringer grænseoverskridende mellem transaktioner virksomheder og forbrugere de forbindelse med i relevante finansielle ijenester. Den vil indeholde en analyse af, hvorvidt, hvordan hvorfor og værtstandets regler gælder. fastslå, hvomår der og om eriikke · er ækvivalens mellem nationale regler. At skabe et objektivt empirisk og grundlag for drøftelser med medlemsstaterne og EP af, hvordan grænseoverskridende finansielle af udbud detalltjenester kan fremmes uden bringe at forbrugerbeskyttelsen i fare. tale 3 2 tidsramme Gennemgang iværksættes efteråret statusrapport medio 2000 1999: j, - 1 med Drøftelser og EP Rådet påbegyndes ultimo 2000 Udsendes sommeren 1999 Fortolkningsmeddelelse om fri af udveksling ijenesteydelser og begrebet retssikkerhed Større klarhed medlemsstaterne, og Kommissionen for l ~--~-----L~~--~------~~~~-~~~----~----------~--------------- 23 Meddelelae Kommiselonen om et Indre marked for betaUnger. 2 handlingaplan bekæmpelse. af svig forfalskning · betaflngssyatemer Kommissionens om en politik for elektronfik handel med fininelelle ~en etter 1 Udsendes sommeren 1999 Vedat · strenge fælles grundregler for forsikringsmæglere kan · man lette markedsføringen af forsikringspræmier selskaber i partnerlande. fra · fungere forbrugerne som Kommissionen, Skal vejledning for offentlige og ESCB, markederne, privJte foretagender, ,som er rneØvlrken~ til afsikre, at de( kan fejretages ·• sikre og omkostningseffektive græn$eoverskridende betaJi~ger af mindre beløb. l pålægges øjebUkket · sådanne transaktioner gebyrer,· som i gennemsnit er for lang,t · højere end betalinger, indenlandske hvilket er uholdbart inden valutazone. for samme Især vil , Meddet~sen om sig koneentrere kredi~Vetføfller, men. også bf3handl~. ~talinger. med ko~,:!Gfi'~kog kontanter. om, At hvordan maf'l kan forebygge at svig;. prg · · da. · syst f;eks. ved ''. ~d~e,ks,liog:>. ~f : ·• d1edlemsstaterne ·: ;. re tel(hlSke. ; : ·:· sfkkeifled. · Industrien, brugerne og Meddelelse ultimo 1999 og Kommiasionen klar En. politik sammenhængende for. hele den finansielle sektør; · d~r tager hensyn dl eksisterende regler, bredere lntem$~Ønate udviklinger og teknologiske fremskridt; OffenUiggørelse medlo2000 t4 Forsikringskomlteen. 24 Der skal snarest gøres fremskridt for at: • udfylde eventuelle i EU's samhandelsformer eller globalisering, så hurtigt som overhovedet muligt tilsynsregler, der skyldes nye lakuner finansielle • fastsætte skrappe passende standarder for at give EU's banksektor mulighed for at klare det forhøjede konkurrencepres • bidrage til at udvikle tilsynsstrukturer i EU, som kan værne om stabiliteten og tilliden i en tid præget af nye markedsstrukturer og globalisering • udvikle en fremgangsmåde for regulering og tilsyn, som kan benyttes som grundlag for en vellykket udvidelse • give EU lejlighed til at indtage en førende rolle ved fastsættelsen af høje globale standarder for regulering og tilsyn, herunder med hensyn til finansielle konglomerater. Aktion Prioritet Mål Aktører Vedtagelse af direktivforslaget om afvikling og likvidering af forsikringsselskaber Vedtagelse af direktivforslaget om afvikling og likvidering af bankør ,. l Vadtagelse direktivforslaget elektroniske penge af om 1 1 1 ensartet Rådet, EP et skabe At for afvikling og retsgrundlag likvidering af forsikringsselskaber i det indre gensidig gennem marked anerkendelse af procedurer og enhed, principperne universalitet, åbenhed og ikke-- diskrimination. om og for indføre Fælles regler for afvikling og Rådet, EP fælles likvidering vil insolvente procedurer udpege banker de myndigheder. ansvarlige Dermed vil man undgå, at fortsætter insolvente banker deres, aktiviteter, hvilket kunne indebære medkontrahentrisicl. Optimal tidsramme Ny førstebehandling i EP ultimo 1999. Politisk enighed hurtigst muligt. Vedtagelse 2001 Fælles ultimo 1999 holdning Vedtagelse 2001 At sikre markedsadgang for og Rådet, EP af passende udbydere af elektroniske penge. At fastlægge tllsynsregler, der regulering 25 Fælles efteråret 1999 holdning Kommtsllon_. henstlfllrtg om afglvelt~~ af om oplysntnø. - flnansielll lntttumenter om banker investeringuel$k. ,. r 2 Forslag medio 1999 Vedtagelse 2001 Meddelelse medio 1999 til formodes at give anledning hvldvaskning, bred. &re og ved at. udvide kravet om. rapportering (suspekte tran$akti,9ner) til relevante ikke flnan~el" erhverv. oøl~rsnirlaer om bankers Kommissionen andr. for og finansieringsinstitutters give aktivlt$ter at for at Investorerne mulighed velbegrundede træffe! for at øge beslutninger og og gennørn~lgtlgheden disclplll'lf'n på markedet· som supplement til tilsynet. Kommissionen (BAC, HLSS 15), fl'ledlemsstateme, markederne til direktiv Forslag foråreaA\-~ ~ '"-~' Ud'. tlrHIVI6ft i Basel wnuutp~• Vedtagelse 2002 med at rarnmenne banker. for k~~*algrundlag for at afspejr,: kører markt,Ø~dvlkJingen paråitelt ·med arbejdet i· G10. land~nes Basel. ;komite · (Ba• · · Banking on Committf)e Supe~iSion). Arbejdet forventes. at munde ud i en revision af EU·ram~erne for banker og lnvesterlngskapltal. 15 Bankudvalget (Banklng Advlsory Commlttee), Det Højtstjende Udvalg for V•rdlpaplrtllsyn (High Level Securlt/es Supervisara Commlttee). 26 : 3 3 Ændring: af N. ·til solveneMit. forsfktlnlsdlreli8ørt1. •. l Forslag om at andre forsikringsdirektiverne og for at muliggøre lSD udvekallng af oplyenlnger med tredjelancM · af· Udarbejdelse tilsynsregler for flnanslell• kongtomerater efter henstillinger fra clet fællesforum af Oprettelse værdipapirudvalg et 2 Mål '·Aktører·. l Optimal tidsramme At be$t<Ytte fatbrugerne på. det. Kommissionen, \led·. , ;at ·$Ikte Indre. marked pass&lid& kapitalgrundlag. ~)r en), forslktlngsselskaber i·· fOrhold til medlemsstaterne, Vedtagelse 2003 karåkteten af deres risici. ForsJkrlngskomtte medio 2000 markederne Forslag · til direktiv Forslag 1999 efteråret Vedtagelse 2001 Forslag ultimo 2000 Vedtagelse 2002 Forslag ultimo 2000 Vedtagelse 2002 for Grundlag udveksling af·oplysninger for at styrke den finansielle stabilitet international Kommissionen Kommissionen, Bankudvalget, Forsikringskomite en, HLSS, medlemsstaterne, tilsynsmyndighed og eme markederne. Kommissionen, Rådet, EP ·. lukke smuthuller i den At for lovgivning nugældende sektor,en behandle og yderliQere forsigtighadsrisici for at sikre gode tilsynsordninger. ' Et for;melt regulerende udvalg på dette område vil bidrag til udarbljdelse af EU-regler på værdipapirområdet Kræver, et til EU's. Institutioner kan nå enighed om en passende kornit01ogipfocedure. 27 • At fjerne forskelle i beskatningen • Et effektivt og gennemsigtigt retssystem for virksomhedsstyring (corporate governance) Aktløn Prioritet Mål Aktører Optimal Vedtagelle af et dlrektN af beskatnJng om opsparing ,. " Gennemførelse adfærdskOdeksen 1997 december. ertwervsbeskattilng. åf fra for Gennempng beskatningen. finansleDe tjen. ter af. af koordinering Kommistionens om skatteordninger supplerende pensJoner foralag · af for Gennemgang af p•t• l EU med hen•~ tJJ virksomhedsstyring (corporata govemancl) 1 3 2 3 Målet er at fjerne forskelle l Rådet privat af beskatningen opsparing som supplement Ul. nedbrydeisen af barriererne for kapitalens finansielle og tjenesters frie bevægelighed for at gavne den finansielle sektor, tidsramme Politisk enighed Inden november 1999 Vedtagelse 2000 skadelig Kommissionen, konkurrence, medlemsstaterne. imødegå At skattemæssig som. ~an få betydelige følger fQr af placeringen erhverVsaktiviteter i EU. Løbende adfærdskodeksgrup \ tilsyn i i At sænke omkostningerne. og · Kommissionen, ijerne ·faktorer, der hæmmer medlemsstaterne, grænseoverskridende aktiviteter. markederne Drøftelser skattepolitikgruppen i På grundlag af drøftelser l Kommissionen skattepolitikgruppen vil der blive udarbejdet forslag til lovgivning om beskatning af vandrende arbejdstageres til pensionsfonde. supplerende. Skal b,ldrage til arbejdskraftens bidrag bev,. gellghed. Forslag ultimo 1999 Vedtagelse 2002 retlige eller Kommissionen, Udpegelse af administrative hindringer og medlemsstaterne, deraf ordninger. virksomhedsstyring. l markederne følgende forskelle for Gennemgang Iværksættes 2000 primo 28


title: Regulamento (CE) n° 997/1999 da Comissão, de 11 de Maio de 1999, que altera os anexos I, II e III do Regulamento (CEE) n° 2377/90 do Conselho, que prevê um processo comunitário para o estabelecimento de limites máximos de resíduos de medicamentos veterinários nos alimentos de origem animal (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
animal product
foodstuff
veterinary drug
waste

formats: html pdf print

text: L 122/24 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 12. 5. 1999 REGULAMENTO (CE) N. o 997/1999 DA COMISS(cid:212)O de 11 de Maio de 1999 que altera os anexos I, II e III do Regulamento (CEE) n. o 2377/90 do Conselho, que prev(cid:136) um processo comunit(cid:145)rio para o estabelecimento de limites m(cid:145)ximos de res(cid:146)duos de medicamentos veterin(cid:145)rios nos alimentos de origem animal (Texto relevante para efeitos do EEE) A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 2377/90 do Conselho, de 26 de Junho de 1990, que prev(cid:136) um processo comunit(cid:145)rio para o estabelecimento de limites m(cid:145)ximos de res(cid:146)duos de medicamentos veterin(cid:145)rios em alimentos de origem animal (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 954/1999 da Comiss(cid:209)o (2), e, nomeadamente, os seus artigos 6. o, 7. o e 8. o, Considerando que, em conformidade com o Regu- lamento (CEE) n. o 2377/90, devem ser estabele- cidos progressivamente limites m(cid:145)ximos de res(cid:146)- duos para todas as subst(cid:131)ncias farmacologicamente activas utilizadas, na Comunidade, em medica- mentos veterin(cid:145)rios destinados a animais produ- tores de alimentos para consumo humano; Considerando que os limites m(cid:145)ximos de res(cid:146)duos s(cid:155) devem ser estabelecidos ap(cid:155)s an(cid:145)lise, pelo Comit(cid:130) dos Medicamentos Veterin(cid:145)rios, de todas as informa(cid:135)(cid:210)es pertinentes relativas (cid:133) seguran(cid:135)a dos res(cid:146)duos de subst(cid:131)ncia em quest(cid:209)o para a sa(cid:156)de do consumidor de alimentos de origem animal e (cid:133) influ(cid:136)ncia dos transforma(cid:135)(cid:209)o dos alimentos; res(cid:146)duos na Considerando que, no estabelecimento dos limites m(cid:145)ximos de res(cid:146)duos de medicamentos veterin(cid:145)rios em alimentos de origem animal, (cid:130) necess(cid:145)rio indicar a esp(cid:130)cie animal em que os referidos res(cid:146)- duos podem estar presentes, os teores admitidos nos diferentes tecidos a analisar provenientes do animal tratado (tecido-alvo), assim como a natureza do res(cid:146)duos relevante para a monitoriza(cid:135)(cid:209)o e controlo dos res(cid:146)duos (res(cid:146)duo marcador); (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) vezes estes org(cid:209)os s(cid:209)o retirados das carca(cid:135)as transac- cionadas a n(cid:146)vel internacional e que, por conse- guinte, (cid:130) conveniente estabelecer tamb(cid:130)m limites tecidos muscular e m(cid:145)ximos de res(cid:146)duos nos adiposo; Considerando que, no caso de medicamentos vete- rin(cid:145)rios destinados a ser administrados a aves poedeiras, animais produtores de leite ou abelhas produtoras de mel, devem tamb(cid:130)m ser estabele- cidos limites m(cid:145)ximos de res(cid:146)duos nos ovos, leite e mel; Considerando que Nitroxinilo deve ser inserido no anexo I do Regulamento (CEE) n. o 2377/90; Considerando que embonato de pirantel, brome- xina, cloridrato de mercaptamina, biotina, Prazi- quantel, vitamina E, glicerofosfato de s(cid:155)dio, vita- mina B1, vitamina B2, vitamina B3, vitamina B5, vitamia B6 e vitamina B12 devem ser inseridos no anexo II do regulamento (CEE) n. o 2377/90; Considerando que, de modo a permitir a conclus(cid:209)o dos estudos cient(cid:146)ficos, morantel, halofuginona, diflubenzuron, difloxacina e Oxiclozanida devem ser inclu(cid:146)dos no anexo III do Regulamento (CEE) n. o 2377/90; Considerando que (cid:130) conveniente admitir um prazo de 60 dias, antes da entrada em vigor do presente regulamento, para os Estados-Membros possam proceder (cid:133)s necess(cid:145)rias altera(cid:135)(cid:210)es (cid:133)s autoriza(cid:135)(cid:210)es (cid:133)s autoriza(cid:135)(cid:210)es de introdu(cid:135)(cid:209)o no mercado dos medica- mentos veterin(cid:145)rios em quest(cid:209)o, concedidas ao abrigo da Directiva 81/851/CEE do Conselho (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pela Direc- tiva 93/40/CEE (4), para tomarem em considera(cid:135)(cid:209)o as disposi(cid:135)(cid:210)es do presente regulamento; Considerando que, para o controlo de res(cid:146)duos previsto na legisla(cid:135)(cid:209)o comunitaria sobre a mat(cid:130)ria, devem normalmente fixar-se limites m(cid:145)ximos de res(cid:146)duos no f(cid:146)gado e no rim; que, todavia, muitas (10) Considerando que as medidas previstas no presente regulamento est(cid:209)o de acordo com o parecer do Comit(cid:130) Permanente dos Medicamentos Veterin(cid:145)- rios, (1) JO L 224 de 18. 8. 1990, p. 1. (2) JO L 118 de 6. 5. 1999, p. 28. (3) JO L 317 de 6. 11. 1981, p. 1. (4) JO L 214 de 24. 8. 1993, p. 31. 12. 5. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 122/25 ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 2. o Artigo 1. o Os anexos I, II e III do Regulamento (CEE) n. o 2377/90 s(cid:209)o alterados nos termos do anexo do presente regula- mento. O presente regulamento entra em vigor no sexag(cid:130)simo dia seguinte ao da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 11 de Maio de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Martin BANGEMANN Membro da Comiss(cid:209)o O anexo I do Regulamento (CEE) n. o 2377/90 (cid:130) alterado da seguinte forma: 2. Agentes antiparasit(cid:145)rios 2. 1. Agentes activos contra os endoparasitas 2. 1. 4. Derivados do fenol, incluindo as salicilanilidas ANEXO Subst(cid:131)ncia(s) farmacologicamente activa(s) Res(cid:146)duo marcador Esp(cid:130)cie animal LMR Tecidos-alvo Observa(cid:135)(cid:210)es «Nitroxinilo Nitroxinilo Bovinos, ovinos 400 lg/kg M(cid:156)sculo 200 lg/kg 20 lg/kg 400 lg/kg Tecido adiposo F(cid:146)gado Rim». O anexo II do Regulamento (CEE) n. o 2377/90 (cid:130) alterado da seguinte forma: 1. Qu(cid:146)micos inorg(cid:131)nicos Subst(cid:131)ncia(s) farmacologicamente activa(s) Esp(cid:130)cie animal Observa(cid:135)(cid:210)es «Glicerofostado de s(cid:155)dio Todas as esp(cid:130)cies destinadas a produ(cid:135)(cid:209)o de alimentos». 2. Compostos org(cid:131)nicos Subst(cid:131)ncia(s) farmacologicamente activa(s) Esp(cid:130)cie animal Observa(cid:135)(cid:210)es «Biotina Bromexina Todas as esp(cid:130)cies destinadas a produ(cid:135)(cid:209)o de alimentos Bovinos N(cid:209)o utilizar em animais produtores de leite para consumo humano Su(cid:146)nos Aves de capoeira N(cid:209)o utilizar em animais produtores de ovos para consumo humano L 1 2 2 / 2 6 P T J o r n a l O f i c i a l d a s C o m u n i d a d e s E u r o p e i a s 1 2. 5. 1 9 9 9 Subst(cid:131)ncia(s) farmacologicamente activa(s) Esp(cid:130)cie animal Observa(cid:135)(cid:210)es Cloridrato de mercaptamina Todos os mam(cid:146)feros produtores de alimentos Praziquantel Embonato de pirantel Ovinos Equ(cid:146)deos Vitamina B1 Vitamina B12 Vitamina B2 Vitamina B3 Vitamina B5 Vitamina B6 Vitamina E Todas as esp(cid:130)cies destinadas a produ(cid:135)(cid:209)o de alimentos Todas as esp(cid:130)cies destinadas a produ(cid:135)(cid:209)o de alimentos Todas as esp(cid:130)cies destinadas a produ(cid:135)(cid:209)o de alimentos Todas as esp(cid:130)cies destinadas a produ(cid:135)(cid:209)o de alimentos Todas as esp(cid:130)cies destinadas a produ(cid:135)(cid:209)o de alimentos Todas as esp(cid:130)cies destinadas a produ(cid:135)(cid:209)o de alimentos Todas as esp(cid:130)cies destinadas a produ(cid:135)(cid:209)o de alimentos». O anexo III do Regulamento (CEE) n. o 2377/90 (cid:130) alterado da seguinte forma: 1. Agentes anti-infecciosos 1. 2. Antibi(cid:155)ticos 1. 2. 6. Quinolonas Subst(cid:131)ncia(s) farmacologicamente activa(s) Res(cid:146)duo marcador Esp(cid:130)cie animal LMR Tecidos-alvo Observa(cid:135)(cid:210)es «Difloxacina difloxacina Bovinos N(cid:209)o utilizar em animais produtores de leite para consumo humano Su(cid:146)nos 400 lg/kg M(cid:156)sculo 100 lg/kg 1 400 lg/kg 800 lg/kg Tecido adiposo F(cid:146)gado Rim 400 lg/kg M(cid:156)sculo 100 lg/kg 800 lg/kg 800 lg/kg Pele e tecido adiposo F(cid:146)gado Rim Os LMR provis(cid:155)rios Janeiro de 2001». terminam em 1 de 1 2. 5. 1 9 9 9 P T J o r n a l O f i c i a l d a s C o m u n i d a d e s E u r o p e i a s L 1 2 2 / 2 7 2. Agentes antiparasit(cid:145)rios 2. 1. Agentes contra os endoparasitas 2. 1. 1. Salicilanilidos Subst(cid:131)ncia(s) farmacologicamente activa(s) Res(cid:146)duo marcador Esp(cid:130)cie animal LMR Tecidos-alvo Observa(cid:135)(cid:210)es «Oxiclozanida Oxiclozanida Bovinos Ovinos 20 lg/kg M(cid:156)sculo 20 lg/kg 500 lg/kg 100 lg/kg 10 lg/kg Tecido adiposo F(cid:146)gado Rim Leite 20 lg/kg M(cid:156)sculo 20 lg/kg 500 lg/kg 100 lg/kg Tecido adiposo F(cid:146)gado Rim Os LMR provis(cid:155)rios terminam em 1 de Julho de 2000». 2. 1. 3. Tetrahidropirimidinas Subst(cid:131)ncia(s) farmacologicamente activa(s) «Morantel Res(cid:146)duo marcador Esp(cid:130)cie animal LMR Tecidos-alvo Observa(cid:135)(cid:210)es Soma dos res(cid:146)duos que podem ser hidrolisados em N-metil-1,3-propa- nodiamina e expressos como equivalentes de morantel Bovinos, ovinos Su(cid:146)nos 100 lg/kg 100 lg/kg 800 lg/kg 200 lg/kg 100 lg/kg 100 lg/kg 100 lg/kg 800 lg/kg 200 lg/kg M(cid:156)sculo Tecido adiposo F(cid:146)gado Rim Leite M(cid:156)sculo Pele e tecido adiposo F(cid:146)gado Rim Os LMR provis(cid:155)rios terminam em 1 de Julho de 2001». 2. 2. Agentes activos contra os ectoparasitas 2. 2. 5. Derivados de acil ureia Subst(cid:131)ncia(s) farmacologicamente activa(s) Res(cid:146)duo marcador Esp(cid:130)cie animal LMR Tecidos-alvo Observa(cid:135)(cid:210)es «Diflubenzuron Diflubenzuron Salmon(cid:146)deos 1 000 lg/kg M(cid:156)sculo e pele em propor(cid:135)(cid:210)es normais Os LMR provis(cid:155)rios terminam em 1 de Julho de 2000». L 1 2 2 / 2 8 P T J o r n a l O f i c i a l d a s C o m u n i d a d e s E u r o p e i a s 1 2. 5. 1 9 9 9 2. 4. Agentes que actuam contra os protozo(cid:145)rios 2. 4. 2. Derivados da quinazolinona Subst(cid:131)ncia(s) farmacologicamente activa(s) Res(cid:146)duo marcador Esp(cid:130)cie animal LMR Tecidos-alvo Observa(cid:135)(cid:210)es «Halofuginona Halofuginona Bovinos 10 lg/kg M(cid:156)sculo Os LMR provis(cid:155)rios terminam em 1 de Janeiro de 2001». 25 lg/kg 30 lg/kg 30 lg/kg Tecido adiposo F(cid:146)gado Rim 1 2. 5. 1 9 9 9 P T J o r n a l O f i c i a l d a s C o m u n i d a d e s E u r o p e i a s L 1 2 2 / 2 9