title: 2000/128/EG: Kommissionens beslut av den 11 maj 1999 om de stödordningar som Italien genomfört för sysselsättningsfrämjande åtgärder [delgivet med nr K(1999) 1364] (Text av betydelse för EES.) (Endast den italienska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
employment aid
employment statistics
vocational training
work contract

formats: html pdf print

text: 15. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 42/1 II (R(cid:228)ttsakter vilkas publicering inte (cid:228)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 11 maj 1999 om de st(cid:246)dordningar som Italien genomf(cid:246)rt f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningsfr(cid:228)mjande (cid:229)tg(cid:228)rder [delgivet med nr K(1999) 1364] (Endast den italienska texten (cid:228)r giltig) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (2000/128/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 88. 2 f(cid:246)rsta stycket i detta, med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska sam- arbetsomr(cid:229)det, s(cid:228)rskilt artikel 62. 1 a i detta, efter att i enlighet med n(cid:228)mnda artiklar ha gett ber(cid:246)rda parter tillf(cid:228)lle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: I. F(cid:214)RFARANDE som de nummer N 338/97. Kommissionen beg(cid:228)rde ytterligare upplysningar genom skrivelse nr 52270 av den 4 juni 1997, italienska myndigheterna besvarade genom en skrivelse av den 11 september 1997 fr(cid:229)n pre- mi(cid:228)rministerns kansli och skrivelse nr 7224 av den 28 oktober 1997 fr(cid:229)n Italiens st(cid:228)ndiga representation. Till f(cid:246)ljd av dessa upplysningar utstr(cid:228)cktes analysen till andra lagarna nr 863/84, 407/90, 169/91 och 451/94 som reglerar avtal r(cid:246)rande utbildning och arbetslivserfarenhet. Eftersom de st(cid:246)d som f(cid:246)reskrivs i dessa lagar redan har beviljats, f(cid:246)r- des lagarna in i registret f(cid:246)r icke anm(cid:228)lda st(cid:246)d under registreringsnummer NN 164/97. st(cid:246)dordningar, n(cid:228)rmare best(cid:228)mt 2. Granskningen av (cid:228)rendet fortgick genom ytterligare utv(cid:228)xling av skrivelser och m(cid:246)ten. Kommissionen s(cid:228)nde skrivelserna nr 55050 av den 6 november 1997 och nr 51980 av den 11 maj 1998. De italienska myndighe- terna s(cid:228)nde skrivelserna nr 2476 av den 10 april 1998 och nr 3656 av den 5 juni 1998. M(cid:246)ten h(cid:246)lls i Rom den 27 november 1997, den 3 mars 1998 och den 8 april 1998. 1. Genom en skrivelse fr(cid:229)n Italiens st(cid:228)ndiga representation av den 7 maj 1998 (nr 3081) anm(cid:228)lde de italienska myndigheterna, i enlighet med artikel 88. 3 (f. d. artikel 93. 3) lag om syssels(cid:228)tt- ningsskapande (cid:229)tg(cid:228)rder, som senare godk(cid:228)ndes av parla- mentet (lag nr 196 av den 24 juni 1997 (2). Eftersom det g(cid:228)llde en plan f(cid:246)r beviljande av st(cid:246)d, inf(cid:246)rdes lagf(cid:246)r- slaget i registret f(cid:246)r anm(cid:228)lda st(cid:246)d under registrerings- i EG-f(cid:246)rdraget, ett f(cid:246)rslag till (1) EGT C 384, 10. 12. 1998, s. 11. (2) Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr 154 av den 4 juli 1997. 3. Genom en skrivelse av den 17 augusti 1998 underr(cid:228)t- tade kommissionen de italienska myndigheterna om sitt beslut att inleda det f(cid:246)rfarande som anges i artikel 88. 2 (f. d. artikel 93. 2) i EG-f(cid:246)rdraget avseende st(cid:246)d som beviljats sedan november 1995 f(cid:246)r att fr(cid:228)mja syssels(cid:228)tt- ning genom s(cid:229)dana avtal om utbildning och visstids- anst(cid:228)llning som f(cid:246)reskrivs i lagarna nr 863/84, 407/90, 169/91 och 451/94. I samma skrivelse underr(cid:228)ttades de italienska myndigheterna om kommissionens beslut att inleda det f(cid:246)rfarande som anges i artikel 88. 2 i EG-f(cid:246)r- draget med avseende p(cid:229) st(cid:246)d f(cid:246)r att omvandla avtal om utbildning och visstidsanst(cid:228)llning till avtal om tillsvidare- anst(cid:228)llning i enlighet med artikel 15 i lag nr 196/97. L 42/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 2. 2000 4. Kommissionens beslut om att inleda f(cid:246)rfarandet har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tid- ning (3). Kommissionen har uppmanat ber(cid:246)rda parter att inkomma med synpunkter p(cid:229) st(cid:246)det i fr(cid:229)ga. till 32 (cid:229)r, och slutligen genom lag nr 451/94 d(cid:229) avtalen tidsbegr(cid:228)nsades samtidigt som ett l(cid:228)gsta antal obligato- riska utbildningstimmar fastst(cid:228)lldes. 5. De italienska myndigheterna l(cid:228)mnade sina synpunkter genom skrivelse av den 4 november 1998. Genom skri- velse av den 1 februari 1999 beg(cid:228)rde kommissionen f(cid:246)r- tydliganden och ytterligare upplysningar; de italienska myndigheterna svarade genom skrivelse av den 5 mars 1999. 10. Vid till(cid:228)mpningen av dessa lagar anses avtalen g(cid:228)lla under en viss begr(cid:228)nsad tid f(cid:246)r att ge ungdomar mellan 16 och 32 (cid:229)r en anst(cid:228)llning. De regionala myndighe- sj(cid:228)lva besluta om att h(cid:246)ja denna (cid:246)vre terna f(cid:229)r finns tv(cid:229) typer av utbildnings- och (cid:229)ldersgr(cid:228)ns. Det anst(cid:228)llningsavtal: 6. Kommissionen mottog synpunkter fr(cid:229)n det italienska industrif(cid:246)rbundet (Confindustria) genom en skrivelse av den 11 januari 1999 och vidarebefordrade genom en skrivelse av den 21 januari 1999 dessa synpunkter till de italienska myndigheterna, tillf(cid:228)lle att bem(cid:246)ta dem. som givits 7. Genom en skrivelse av den 1 februari 1999 uppmanade kommissionen Confindustria att tillhandah(cid:229)lla ytterligare preciseringar och upplysningar, tillhandah(cid:246)lls genom skrivelse av den 22 februari 1999. De senaste synpunkterna fr(cid:229)n Confindustria meddelades genom skrivelse av den 31 mars 1999 (4). vilka (cid:151) Den f(cid:246)rsta typen avser verksamheter som kr(cid:228)ver h(cid:246)gre utbildning. Detta avtal g(cid:228)ller i h(cid:246)gst 24 m(cid:229)na- der och omfattar en obligatorisk arbetsplatsf(cid:246)rlagd utbildning p(cid:229) minst 80(cid:150)130 timmar under avtalets l(cid:246)ptid. (cid:151) Den andra typen av avtal f(cid:229)r inte g(cid:228)lla mer (cid:228)n 12 m(cid:229)nader och utbildningen omfattar 20 timmar. 11. Det speciella med avtalen (cid:228)r att de inneh(cid:229)ller ett obliga- toriskt utbildningsprogram f(cid:246)r de personer som anst(cid:228)lls. Avsikten (cid:228)r att de skall uppn(cid:229) en speciell kompetens. I allm(cid:228)nhet utarbetas programmen av konsortier eller branschorganisationer, och de skall godk(cid:228)nnas av arbets- f(cid:246)rmedlingarna som i sin tur (cid:229)tar sig att kontrollera att de anst(cid:228)llda efter avslutad utbildning verkligen har den kompetens som kr(cid:228)vs. II. ITALIENS R˜TTSLIGA GRUND F(cid:214)R ST(cid:214)DET II. 1. Utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal 12. F(cid:246)r anst(cid:228)llningar av den h(cid:228)r typen s(cid:228)nks arbetsgivar- avgifterna. S(cid:228)nkningarna under avtalens l(cid:246)ptid (cid:228)r f(cid:246)ljan- de: 8. Utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtalen inf(cid:246)rdes 1984 genom lag nr 863/84. Det var fr(cid:229)ga om ett tidsbegr(cid:228)nsat avtal, som (cid:228)ven omfattade en utbildningsperiod, f(cid:246)r anst(cid:228)llning av arbetsl(cid:246)sa som (cid:228)nnu inte fyllt 29 (cid:229)r. Arbetsgivare slapp betala arbetsgivaravgifter under tv(cid:229) (cid:229)r f(cid:246)r personer som anst(cid:228)lldes med denna typ av avtal. Denna reduktion till(cid:228)mpades generellt, automatiskt, utan (cid:229)tskillnad och p(cid:229) samma s(cid:228)tt (cid:246)ver hela landet. 9. Till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifterna f(cid:246)r den h(cid:228)r typen av avtal (cid:228)ndrades 1990 genom lag nr 407/90, d(cid:229) en regional dif- ferentiering inf(cid:246)rdes, d(cid:228)refter genom lag nr 169/91, d(cid:229) (cid:229)ldersgr(cid:228)nsen f(cid:246)r de personer som fick anst(cid:228)llas h(cid:246)jdes (cid:151) 25 % av de normala avgifterna f(cid:246)r f(cid:246)retag i olika omr(cid:229)den i s(cid:246)dra Italien, (cid:151) 40 % f(cid:246)r f(cid:246)retag med mindre (cid:228)n 15 anst(cid:228)llda inom handel och turism i olika omr(cid:229)den i s(cid:246)dra Italien, (cid:151) En total befrielse f(cid:246)r hantverksf(cid:246)retag och f(cid:246)r f(cid:246)re- tag i omr(cid:229)den med en arbetsl(cid:246)shet som (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n genomsnittet f(cid:246)r hela landet. (3) Se fotnot nr 1. (4) Informationen best(cid:229)r enbart av officiella statistiska uppgifter som offentliggjorts av Istituto Nazionale di Statistica ((Istat) (cid:148)Forze di lavoro media 1997(cid:148) och (cid:148)Formazione universitaria e mercato del lavoro(cid:148))) och OECD ((cid:148)Uno sguardo sull’educazione(cid:148), 1977). Den statistik som tillhandah(cid:229)llits av Confindustria best(cid:229)r enbart av dessa uppgifter (cid:229)tergivna i form av grafer. 13. F(cid:246)r att ha r(cid:228)tt till dessa s(cid:228)nkningarna f(cid:229)r arbetsgivaren inte ha gjort n(cid:229)gra personalnedsk(cid:228)rningar under de tolv f(cid:246)reg(cid:229)ende m(cid:229)naderna, utom i de fall d(cid:229) nyanst(cid:228)llning avser personer med annan kompetens. Dessutom m(cid:229)ste arbetsgivaren fortfarande som tillsvidareanst(cid:228)llda ha kvar minst 60 % av de personer vars avtal l(cid:246)pt ut under de 24 f(cid:246)reg(cid:229)ende m(cid:229)naderna. 15. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 42/3 14. F(cid:246)r avtalen av den andra typen (som g(cid:228)ller h(cid:246)gst ett (cid:229)r) m(cid:229)ste dessutom anst(cid:228)llningsavtalen omvandlas till tillsvi- dareanst(cid:228)llningar. S(cid:228)nkningen medges f(cid:246)rst sedan denna omvandling skett och under lika l(cid:229)ng tid som avtalen av den f(cid:246)rsta typen l(cid:246)per. 18. I inledningen av det f(cid:246)rfarande som anges i artikel 88. 2 i f(cid:246)rdraget konstaterade kommissionen att st(cid:246)det inte tycks uppfylla alla villkor som fastst(cid:228)lls i gemenskapens riktlinjer f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningsst(cid:246)d. Kommissionen m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r dra slutsatsen att st(cid:246)det syftar till att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla syssels(cid:228)tt- syssels(cid:228)ttningsniv(cid:229)n. Enligt ningsst(cid:246)d utg(cid:246)r detta driftsst(cid:246)d. riktlinjerna f(cid:246)r 15. Det italienska myndigheterna h(cid:228)vdar att det r(cid:246)r sig om en st(cid:246)dform som g(cid:246)r det l(cid:228)ttare f(cid:246)r ungdomar att f(cid:229) arbete. Med tanke p(cid:229) de speciella f(cid:246)rh(cid:229)llandena p(cid:229) den italienska arbetsmarknaden anser de att det (cid:228)r l(cid:228)mpligt att den 25-(cid:229)rsgr(cid:228)ns som i vanliga fall g(cid:228)ller f(cid:246)r den h(cid:228)r kategorin h(cid:246)js till 32 (cid:229)r. 16. I sitt beslut om att inleda det f(cid:246)rfarande som anges i artikel 88. 2 i f(cid:246)rdraget med avseende p(cid:229) de aktuella (cid:229)tg(cid:228)rderna, fann kommissionen att st(cid:246)det f(cid:246)r att inst(cid:228)lla personer med hj(cid:228)lp av utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal i f(cid:246)rsta hand har f(cid:246)ljande s(cid:228)rdrag: (cid:151) Syftet (cid:228)r inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis att anst(cid:228)lla arbetsl(cid:246)sa, eftersom detta krav inte finns i den italienska lag- stiftningen. (cid:151) Syftet (cid:228)r inte en netto(cid:246)kning av antalet sysselsatta i den mening som avses i riktlinjerna f(cid:246)r syssels(cid:228)tt- ningsst(cid:246)d (5), eftersom det inte finns n(cid:229)got krav p(cid:229) att antalet anst(cid:228)llda vid f(cid:246)retaget skall (cid:246)ka, (cid:228)ven om avskedanden under en f(cid:246)reg(cid:229)ende period (cid:228)r f(cid:246)rbjud- na. sv(cid:229)righeter att (cid:151) Syftet (cid:228)r inte heller att anst(cid:228)lla vissa kategorier arbetstagare som har f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen eller efter arbetsl(cid:246)shet komma in p(cid:229) arbets- marknaden. Med tanke p(cid:229) den mycket h(cid:246)ga (cid:229)ldersgr(cid:228)nsen (32 (cid:229)r) (cid:150) som de regionala myndighe- terna l(cid:228)ngre fram till och med kan h(cid:246)ja ytterligare (cid:150) kan det inte anses handla om (cid:148)kategorin ungdomar(cid:148) som de italienska myndigheterna h(cid:228)vdar. f(cid:246)r II. 2. Omvandling av utbildnings- och anst(cid:228)llnings- avtal till tillsvidareanst(cid:228)llningar 17. I artikel 15 i lag nr 196/97 f(cid:246)reskrivs att f(cid:246)retag i m(cid:229)l 1-omr(cid:229)den vilka omvandlar utbildnings- och anst(cid:228)ll- ningsavtal av den f(cid:246)rsta typen (som g(cid:228)ller i h(cid:246)gst tv(cid:229) (cid:229)r) till tillsvidareanst(cid:228)llningar n(cid:228)r avtalen l(cid:246)per ut, blir befriade fr(cid:229)n arbetsgivaravgifter under ytterligare ett (cid:229)r. St(cid:246)det m(cid:229)ste dock betalas tillbaka om den anst(cid:228)llde avskedas inom 12 m(cid:229)nader fr(cid:229)n st(cid:246)dperiodens upp- h(cid:246)rande. (5) EGT C 334, 12. 12. 1995, s. 4. III. SYNPUNKTER FR¯N BER(cid:214)RDA PARTER 19. (cid:214)vriga intresserade som l(cid:228)mnat synpunkter inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)rfarandet f(cid:246)retr(cid:228)ds av Confindustria. III. 1. Utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal 20. Confindustria noterade att st(cid:246)dordningen i stort sett kvarst(cid:229)r of(cid:246)r(cid:228)ndrad efter lag(cid:228)ndringarna och att den fortfarande (cid:228)r allm(cid:228)nt till(cid:228)mplig. Det var helt enkelt fr(cid:229)ga om att reglera problemens omfattning. De (cid:228)nd- ringar som inf(cid:246)rdes genom lagarna nr 169/91 och 451/94 har inte, h(cid:228)vdade Confindustria, (cid:228)ndrat ordning- ens (cid:148)generella och enhetliga(cid:148) karakt(cid:228)r, eftersom (cid:229)tg(cid:228)r- derna (cid:228)r till(cid:228)mpliga oavsett vilken bransch eller vilket geografiskt omr(cid:229)de det g(cid:228)ller. Inte heller har (cid:229)tg(cid:228)rdernas automatiska och icke diskriminerande natur f(cid:246)r(cid:228)ndrats, eftersom de fortfarande (cid:228)r objektiva och tvingande i fr(cid:229)ga om bed(cid:246)mningen av vilka som (cid:228)r ber(cid:228)ttigade till st(cid:246)d. 21. Den enda (cid:229)tg(cid:228)rd som skulle kunna (cid:228)ndra ordningens generella natur (cid:228)r lag nr 407/90, som ger vissa f(cid:246)retag st(cid:246)rre l(cid:228)ttnader beroende p(cid:229) var de (cid:228)r lokaliserade. F(cid:246)lj- den av en s(cid:229)dan (cid:228)ndring skulle begr(cid:228)nsa sig till att ord- ningen f(cid:246)rlorar sin enhetlighet, eftersom (cid:246)vriga delar f(cid:246)rblir of(cid:246)r(cid:228)ndrade. Enligt Confindustria b(cid:246)r ett avskaffande av de regionala skillnaderna (vilket skulle undanr(cid:246)ja behovet av en (cid:229)tg(cid:228)rd som avser den oj(cid:228)mna f(cid:246)rdelningen av arbetsl(cid:246)s- heten i Italiens olika regioner) leda till att (cid:228)rendet avslu- tas p(cid:229) grund av att artikel 87 i f(cid:246)rdraget inte l(cid:228)ngre (cid:228)r till(cid:228)mplig. D(cid:228)rf(cid:246)r granskning huvudsakligen fokuseras p(cid:229) denna aspekt av de nya best(cid:228)mmelserna om utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal. kommissionens b(cid:246)r Confindustria delar d(cid:228)rf(cid:246)r kommissionens uppfattning att st(cid:246)det utg(cid:246)rs av den differentierade delen (cid:150) i motsats till den generella s(cid:228)nkningen p(cid:229) 25 % av de sociala avgif- L 42/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 2. 2000 terna som g(cid:228)ller i hela landet (cid:150) av s(cid:228)nkningen av arbets- givaravgifterna f(cid:246)r f(cid:246)retag som bedriver verksamhet i vissa delar av Italien. gruppen 25(cid:150)29 (cid:229)r, och detta skulle motivera att syssel- s(cid:228)ttningsst(cid:246)det omfattar hela (cid:229)ldersgruppen 25(cid:150)32 (cid:229)r. 22. St(cid:246)dsatserna (cid:228)r olika beroende p(cid:229) f(cid:246)retagets storlek, vil- ket enligt Confindustria beror p(cid:229) att vissa f(cid:246)retag (cid:228)r finansiellt svagare (cid:228)n andra och att dessa f(cid:246)retag propor- tionellt sett bidrar mest till att skapa nya arbetstillf(cid:228)llen. Dessa faktorer r(cid:228)cker enligt Confindustria inte till f(cid:246)r att de (cid:229)tg(cid:228)rderna skall anses gynna vissa branscher i den mening som avses i artikel 87. 1 i f(cid:246)rdraget, eftersom alla branscher som sysslar med produktion (cid:229)tnjuter samma behandling. Det h(cid:228)vdas att den f(cid:246)rm(cid:229)nligare behandlingen av servicef(cid:246)retag sammanh(cid:228)nger med syf- tet att skapa syssels(cid:228)ttning och inte gynnar vissa f(cid:246)retag i f(cid:246)rh(cid:229)llande till deras konkurrenter. 23. Enligt Confindustria (cid:228)r det st(cid:246)d som varierar efter f(cid:246)re- f(cid:246)renligt med de niv(cid:229)er tagens storlek i samtliga fall som f(cid:246)reskrivs i gemenskapsramarna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag (6). 24. Confindustria h(cid:228)vdar att det (cid:228)r om(cid:246)jligt att h(cid:229)lla is(cid:228)r de tre faktorer som tas upp i punkterna 12. 1 och 12. 3 i kommissionens skrivelse av den 17 augusti 1998 (7) eftersom de olika s(cid:228)rdragen m(cid:229)ste (cid:246)verlappa varandra i viss utstr(cid:228)ckning. Det (cid:228)r i praktiken sv(cid:229)rt att fastst(cid:228)lla n(cid:228)r arbetsl(cid:246)sa personer anst(cid:228)lldes, liksom att h(cid:229)lla is(cid:228)r detta villkor fr(cid:229)n villkoret om netto(cid:246)kning av antalet anst(cid:228)llda. 25. Enligt Confindustria (cid:228)r det inte heller befogat att h(cid:228)vda att utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal inte syftar till en netto(cid:246)kning av syssels(cid:228)ttningen. Lagen f(cid:246)reskriver n(cid:228)m- ligen ingen skyldighet att (cid:246)ka personalstyrkan. Ett s(cid:229)dant p(cid:229)st(cid:229)ende f(cid:229)r inte minska vikten av en objektiv (cid:246)vervak- ning av den italienska arbetsmarknaden, d(cid:228)r utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal (cid:228)r ett betydelsefullt instrument. 26. Vad g(cid:228)ller (cid:229)ldersgr(cid:228)nsen f(cid:246)r (cid:148)kategorin ungdomar(cid:148), har Confindustria anm(cid:228)rkt att alla medlemsstater inte kan ha samma (cid:229)ldersgr(cid:228)ns. Eurostats uppgifter om syssels(cid:228)tt- ningen i Europa 1995 st(cid:246)der, menar man, inte bara att detta p(cid:229)st(cid:229)ende (cid:228)r riktigt, utan visar (cid:228)ven att inom den (cid:229)ldersgrupp som ifr(cid:229)gas(cid:228)tts av kommissionen uppvisar Italien arbetsl(cid:246)shetssiffror som (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n det europe- iska genomsnittet. Antalet arbetsl(cid:246)sa i (cid:229)ldersgruppen 29(cid:150)32 (cid:229)r (cid:228)r dessutom exakt detsamma som i (cid:229)lders- (6) EGT C 213, 23. 7. 1996, s. 4. (7) Se fotnot 1. Tabell 1 Arbetsl(cid:246)shet per (cid:229)ldersgrupp i Europa (cid:150) (cid:229)r 1995 (ur material som tillhandah(cid:229)llits av Confindustria) ¯ldersgrupp Europa (genomsnittet f(cid:246)r de 15 medlemsstaterna) 20(cid:150)24 25(cid:150)29 30(cid:150)34 K(cid:228)lla: Eurostat. 20,8 13,4 10,1 Italien 31,7 17,7 10,9 27. Confindustria j(cid:228)mf(cid:246)r (cid:228)ven (cid:229)ldersgrupperna 15(cid:150)29 (cid:229)r och 25(cid:150)34 (cid:229)r: enligt Confindustria visar tabellen nedan att (cid:228)ven om det i Italiens norra regioner finns ett avse- v(cid:228)rt glapp mellan arbetsl(cid:246)shetsniv(cid:229)n f(cid:246)r (cid:229)ldersgruppen 15(cid:150)24 (cid:229)r, som (cid:228)r p(cid:229) 49,7 %, och motsvarande siffror f(cid:246)r 25(cid:150)34-(cid:229)ringar, som (cid:228)r p(cid:229) 40,4 %, s(cid:229) (cid:228)r skillnaden betyd- ligt mindre i regionerna i s(cid:246)dra Italien. D(cid:228)r ligger arbets- l(cid:246)sheten p(cid:229) 45,5 % f(cid:246)r (cid:229)ldersgruppen 15(cid:150)24 (cid:229)r och p(cid:229) 45,5 % f(cid:246)r (cid:229)ldersgruppen 24(cid:150)34 (cid:229)r. Det visar att i s(cid:246)dra Italien (cid:228)r arbetsl(cid:246)sheten mycket h(cid:246)g ocks(cid:229) f(cid:246)r dem som har passerat 25 (cid:229)rs (cid:229)lder. Tabell 2 Arbetss(cid:246)kande mellan 15 och 29 (cid:229)r (cid:150) siffror i procent f(cid:246)rdelat p(cid:229) (cid:229)ldersgrupp och geografiskt omr(cid:229)de (april 1995) 15(cid:150)19 20(cid:150)24 25(cid:150)29 30(cid:150)34 35(cid:150)39 Norra Italien 13,0 36,7 26,0 14,4 10,0 Centrala Italien 10,4 37,0 26,0 16,7 S(cid:246)dra Italien 12,3 32,7 28,6 16,9 Italien totalt 12,1 34,5 27,5 16,2 9,9 9,5 9,7 K(cid:228)lla: ISTAT. 28. Vad g(cid:228)ller unga personer med universitetsexamen ((cid:229)l- dersgruppen 25(cid:150)34 (cid:229)r) (cid:228)r skillnaden i arbetsl(cid:246)shet mel- lan Italien och det europeiska genomsnittet (cid:228)nnu st(cid:246)rre: medan det europeiska genomsnittet ligger p(cid:229) 8,9 %, (cid:228)r arbetsl(cid:246)shetssiffran f(cid:246)r unga med universitetsexamen 20,4 % i Italien. 15. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 42/5 Tabell 3 dem under 25 (cid:229)r, eftersom antalet arbetsl(cid:246)sa mellan 25 och 32 (cid:229)r (cid:228)r samma som antalet arbetsl(cid:246)sa under 25 (cid:229)r. Arbetsl(cid:246)shet i Europa f(cid:246)r (cid:229)ldersgruppen 25(cid:150)34 (cid:229)r efter utbildningsniv(cid:229) (cid:150) (cid:229)r 1995 Tabell 4 (h(cid:228)mtat fr(cid:229)n uppgifter som tillhandah(cid:229)llits av Confindustria) ¯lder vid erh(cid:229)llande av universitetsexamen ((cid:148)Laureati(cid:148) i Italien) (1995) Utbildningsniv(cid:229) Europa (genomsnitt f(cid:246)r de 15 medlemsstaterna) Universitetsexamen Gymnasieexamen Obligatorisk utbildning K(cid:228)lla: Eurostat. 8,9 9,6 17,2 Italien 20,4 12,8 14,6 29. Confindustria konstaterar att arbetsl(cid:246)sheten bland unga ber(cid:246)r m(cid:229)nga och s(cid:228)rskilt dem som, trots att de har en universitetsexamen, har sv(cid:229)rt att f(cid:229) fotf(cid:228)ste p(cid:229) arbets- marknaden. Detta g(cid:228)ller s(cid:246)dra Italien d(cid:228)r (cid:229)ldersgr(cid:228)nsen p(cid:229) 25 (cid:229)r f(cid:246)refaller alltf(cid:246)r restriktiv. s(cid:228)rskilt i 30. Utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtalen syftar till att ge den praktiska och teoretiska kompetens som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att finna anst(cid:228)llning p(cid:229) arbetsmarknaden. Bristen p(cid:229) flexibi- litet i till(cid:228)mpningen av riktlinjerna n(cid:228)r det g(cid:228)ller att defi- niera kategorin ungdomar som of(cid:246)rklarlig. Confindustria bestrider kommissionens resonemang om att utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal utg(cid:246)r driftsst(cid:246)d. Confindustria understryker mots(cid:228)ttningen mellan ett (eventuellt) uteslutande av vissa mottagare (de (cid:246)ver 25 (cid:229)r) fr(cid:229)n (cid:148)kategorin unga(cid:148) och p(cid:229)st(cid:229)endet att utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtalen inte skulle fylla sitt avsedda syfte och d(cid:228)rf(cid:246)r utg(cid:246)ra driftsst(cid:246)d. framst(cid:229)r 31. Confindustria s(cid:228)ger vidare att enligt vissa sociologiska studier har unga mellan 29 och 32 (cid:229)r s(cid:228)rskilt sv(cid:229)rt att finna anst(cid:228)llning eftersom arbetsgivarna normalt sett (cid:228)r mer ben(cid:228)gna att anst(cid:228)lla yngre s(cid:246)kande, om kvalifikatio- nerna (cid:228)r j(cid:228)mb(cid:246)rdiga. I b(cid:229)da fallen handlar det om sv(cid:229)- righeter att finna sin f(cid:246)rsta anst(cid:228)llning: i Italien (cid:228)r de unga som efter avslutad universitetsutbildning vill in p(cid:229) arbetsmarknaden ofta (cid:246)ver 25 (cid:229)r. De flesta avslutar sina universitetsstudier mellan 23 och 25 (cid:229)rs (cid:229)lder och f(cid:246)r m(cid:228)nnen tillkommer milit(cid:228)rtj(cid:228)nst. Statistik som tillhanda- h(cid:229)llits av Confindustria ang(cid:229)ende hur l(cid:229)ng tid som genomsnittligt l(cid:228)ggs ned p(cid:229) att s(cid:246)ka arbete visar att 75 % av de italienska studenterna (cid:228)r (cid:246)ver 25 (cid:229)r n(cid:228)r de tar sin universitetsexamen, och att 50 % inte tar examen f(cid:246)re 26,8 (cid:229)rs (cid:229)lder. (utdrag fr(cid:229)n uppgifter som tillhandah(cid:229)llits av Confindustria) Land ¯lder i undre kvartilen Median- (cid:229)lder ¯lder i (cid:246)vre kvartilen Genom- snittlig (cid:229)lder (cid:214)sterrike 25,6 27,3 29,6 22(cid:150)25 Belgien (Flaml(cid:228)ndska gemenskapen) Danmark Finland Island Italien Nederl(cid:228)nderna Nya Zeeland Norge Spanien Sverige K(cid:228)lla: OECD. 20,5 26,5 26,1 24,7 25,5 23,8 21,7 23,8 23,9 25,3 22,0 28,2 27,6 26,0 26,8 25,3 22,7 25,2 25,3 26,3 23,3 30,5 29,9 28,0 28,7 28,0 24,7 27,5 41,0 29,4 22(cid:150)24 25(cid:150)27 25(cid:150)26 25,0 23,0 23,0 23,0 24,0 23,0 23(cid:150)24 33. Confindustria uppgav vidare att ju (cid:228)ldre en arbets- s(cid:246)kande (cid:228)r, desto l(cid:228)ngre tid tar det att finna en anst(cid:228)ll- ning. Detta g(cid:228)ller s(cid:228)rskilt f(cid:246)r akademiker, som i genom- snitt (cid:228)r arbetsl(cid:246)sa i 14 m(cid:229)nader om de tillh(cid:246)r (cid:229)lders- gruppen 15(cid:150)24 (cid:229)r, 20 m(cid:229)nader om de tillh(cid:246)r (cid:229)lders- gruppen 25(cid:150)29 (cid:229)r och 37 m(cid:229)nader om de tillh(cid:246)r (cid:229)lders- gruppen 30(cid:150)39 (cid:229)r. antalet arbetss(cid:246)kande genomg(cid:229)r 15(cid:150)24-(cid:229)ringar 24 m(cid:229)nader av arbetsl(cid:246)shet. F(cid:246)r 25(cid:150)29-(cid:229)ringar stiger dessa siffror till 36 m(cid:229)nader och f(cid:246)r 30(cid:150)39 (cid:229)ringar till 37 m(cid:229)nader. totala Sett det till Tabell 5 Arbetss(cid:246)kande f(cid:246)rdelat p(cid:229) (cid:229)ldersgrupp och s(cid:246)ktidens l(cid:228)ngd (cid:150) genomsnitt (cid:229)r 1997 (utdrag fr(cid:229)n uppgifter som tillhandah(cid:229)llits av Confindustria) (1 000) Period som arbetss(cid:246)kande ¯ldersgrupp 15(cid:150)24 ¯ldersgrupp 25(cid:150)29 32. Statistiska uppgifter om hur l(cid:229)ng tid som genomsnittligt g(cid:229)r (cid:229)t f(cid:246)r att finna en anst(cid:228)llning visar enligt Confindu- stria att ungdomsarbetsl(cid:246)sheten inte (cid:228)r begr(cid:228)nsad till Mindre (cid:228)n 1 m(cid:229)nad 2(cid:150)3 m(cid:229)nader 55 79 27 39 L 42/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 2. 2000 Period som arbetss(cid:246)kande ¯ldersgrupp 15(cid:150)24 ¯ldersgrupp 25(cid:150)29 4(cid:150)5 m(cid:229)nader 6(cid:150)11 m(cid:229)nader 12(cid:150)13 m(cid:229)nader 24 m(cid:229)nader eller mer Uppgifter saknas 51 146 245 432 19 Totalt 1 038 K(cid:228)lla: ISTAT. 33 69 116 353 14 652 Tabell 6 Genomsnittligt antal m(cid:229)nader som (cid:228)gnas (cid:229)t att s(cid:246)ka arbete f(cid:246)rdelat p(cid:229) person (1997) (utdrag fr(cid:229)n uppgifter som tillhandah(cid:229)llits av Confindustria) ¯ldersgrupp Personer med universitetsexamen Totalt 15(cid:150)24 25(cid:150)29 30(cid:150)39 40(cid:150)49 50 eller mer K(cid:228)lla: ISTAT. 14 20 37 34 30 24 36 37 34 32 34. De uppgifter som Confindustria tillhandah(cid:229)llit avseende personer med universitetsexamen fr(cid:229)n 1998 visar att de tre (cid:229)r efter avklarad examen saknar mer (cid:228)n 50 % av dessa fast anst(cid:228)llning och 23 % s(cid:246)ker fortfarande arbete. Det framg(cid:229)r (cid:228)ven att 93 % av de unga under 24 (cid:229)r och 45,7 % av de mellan 25 och 34 (cid:229)r bor hemma hos f(cid:246)r- (cid:228)ldrarna. Enligt Confindustria beror detta p(cid:229) att arbets- l(cid:246)shet hindrar unga som n(cid:229)tt 25 (cid:229)rs (cid:229)lder fr(cid:229)n att st(cid:229) p(cid:229) egna ben. 35. Vad g(cid:228)ller (cid:229)tg(cid:228)rdernas selektivitet anser Confindustria att kommissionen mots(cid:228)ger sig sj(cid:228)lv i sin motivering till varf(cid:246)r de regionala undantagen inte skulle vara till(cid:228)mpli- ga. Om kommissionen anser att st(cid:246)det best(cid:229)r i det extra st(cid:246)det avseende utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal som ing(cid:229)tts av f(cid:246)retag i mindre gynnade regioner, kan den inte f(cid:246)rneka att (cid:229)tg(cid:228)rden uppfyller kraven f(cid:246)r regionalt undantag p(cid:229) grund av sin natur. Kommissionens upp- fattning att st(cid:246)det utg(cid:246)rs av den omr(cid:229)desspecifika diffe- rentierade delen av st(cid:246)det st(cid:228)mmer inte med dess kon- staterande (8) att st(cid:246)det inte (cid:228)r f(cid:246)rbeh(cid:229)llet de omr(cid:229)den som kan f(cid:229) undantag eftersom det till(cid:228)mpas i hela lan- det. Granskningen av de undantag som f(cid:246)reskrivs i f(cid:246)r- draget b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r ske med avseende p(cid:229) denna del av st(cid:246)- det. 36. Confindustria anser ocks(cid:229) att kommissionen inte till- r(cid:228)ckligt har motiverat sin uppfattning att (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r att (cid:246)vervinna de strukturella bristerna i mindre utveck- lade regioner (cid:228)r otillr(cid:228)ckliga. Om st(cid:246)det b(cid:246)r granskas enligt artikel 87. 3 och inte enligt riktlinjerna f(cid:246)r syssel- s(cid:228)ttningsst(cid:246)d finns det enligt Confindustria inte n(cid:229)gon anledning till att st(cid:246)det, som (cid:228)r kopplat till ett dyrt fort- bildningsprogram som (cid:228)r anpassat till hur allvarliga de strukturella problemen (cid:228)r, inte skulle kunna komma i fr(cid:229)ga f(cid:246)r undantag. 37. Arbetsgivarens skyldighet att tillhandah(cid:229)lla utbildning fungerar som en motvikt till det beviljade st(cid:246)det (9). Det utg(cid:246)r en form av bidrag som visserligen inte (cid:228)r kopplad till den ursprungliga investeringen, men som kr(cid:228)ver eko- inr(cid:228)tta nomiska och organisatoriska insatser utbildningsprogrammen. syssels(cid:228)tt- ningsst(cid:246)d f(cid:246)reskrivs att st(cid:246)det skall kombineras med fortbildning eller omskolning av arbetstagaren. riktlinjerna f(cid:246)r f(cid:246)r att I 38. Enligt Confindustria finns det inte tillr(cid:228)cklig grund f(cid:246)r kommissionens tvivel n(cid:228)r den s(cid:228)ger att st(cid:246)det inte kan komma i fr(cid:229)ga f(cid:246)r s(cid:229)dana regionala undantag som avses i artikel 87. 3 a och 87. 3 c, eftersom det inte (cid:228)r fr(cid:229)ga om investeringsst(cid:246)d. Eftersom denna best(cid:228)mmelse anges som r(cid:228)ttslig grund i punkt 20 i riktlinjerna f(cid:246)r syssels(cid:228)tt- ningsst(cid:246)d, kan Confindustria inte f(cid:246)rst(cid:229) varf(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)r- derna i fr(cid:229)ga inte ger r(cid:228)tt till undantag endast p(cid:229) den grunden att de inte utg(cid:246)r investeringsst(cid:246)d. I det aktuella fallet skulle den ursprungliga investeringen ers(cid:228)ttas av ett budgetm(cid:228)ssigt och organisatoriskt (cid:229)tagande fr(cid:229)n arbetsgivarens sida. III. 2. St(cid:246)d f(cid:246)r att omvandla utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal till tillsvidareanst(cid:228)llningar 39. Confindustria bestrider att st(cid:246)d f(cid:246)r att omvandla utbild- nings- och anst(cid:228)llningsavtal kan utg(cid:246)ra driftsst(cid:246)d. Vad (8) Punkt 12. 6 i kommissionens meddelande av den 17 augusti 1998 (se fotnot nr 1). (9) Till st(cid:246)d f(cid:246)r detta p(cid:229)st(cid:229)ende h(cid:228)nvisar Confindustria till domstolens dom av den 17 september 1980, Philip Morris mot kommissionen, m(cid:229)l 730/79, Rec. 1980, s. 2671. 15. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 42/7 g(cid:228)ller argumentationen h(cid:228)nvisas till vad som anf(cid:246)rts ovan betr(cid:228)ffande dessa avtal (se punkterna 20(cid:150)38). IV. KOMMENTARER FR¯N DE ITALIENSKA MYNDIGHETERNA IV. 1. Utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal 40. Enligt de italienska myndigheterna (cid:228)r utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtalen ett av de viktigaste instrumenten f(cid:246)r att ge tilltr(cid:228)de till arbetsmarknaden och ett viktigt inslag i regeringens anstr(cid:228)ngningar f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa arbetsl(cid:246)s- het och uppmuntra anst(cid:228)llning av personer mellan 16 och 32 (cid:229)r. De (cid:228)r s(cid:228)rskilt anv(cid:228)ndbara i s(cid:246)dra Italien, d(cid:228)r arbetsl(cid:246)sheten (cid:228)r mycket allvarlig. De italienska myndig- heterna p(cid:229)pekar att avtalen syftar till att fr(cid:228)mja intr(cid:228)det eller (cid:229)terintr(cid:228)det p(cid:229) arbetsmarknaden f(cid:246)r personer som p(cid:229) grund av sin (cid:229)lder eller andra s(cid:228)rskilda omst(cid:228)ndighe- ter m(cid:246)ter sv(cid:229)righeter i detta avseende. 41. Vad g(cid:228)ller (cid:229)ldersgruppen 16(cid:150)25 (cid:229)r anser de italienska myndigheterna att (cid:229)tg(cid:228)rderna i fr(cid:229)ga inte ger upphov till n(cid:229)gra problem r(cid:246)rande of(cid:246)renlighet med f(cid:246)rdraget, eftersom den (cid:229)ldersgruppen b(cid:246)r betraktas som en miss- gynnad kategori. Kravet p(cid:229) netto(cid:246)kning av antalet anst(cid:228)llda (cid:246)ver en given period g(cid:228)ller s(cid:229)ledes inte. 42. De italienska myndigheterna motiverar (cid:228)ven till(cid:228)mp- f(cid:246)rh(cid:229)llande till (cid:229)ldersgruppen ningen av (cid:229)tg(cid:228)rderna i 26(cid:150)32 (cid:229)r med att dessa personer anses utg(cid:246)ra en kate- gori med s(cid:228)rskilda sv(cid:229)righeter: personer inom den (cid:229)ldersgruppen har antingen varit l(cid:229)ngtidsarbetsl(cid:246)sa eller kan behandlas p(cid:229) samma s(cid:228)tt som personer under 26 (cid:229)r p(cid:229) grund av den speciella arbetsmarknadssituationen i Italien. 43. Till st(cid:246)d f(cid:246)r sina argument understryker de italienska perioden myndigheterna enligt 1994(cid:150)1996 var 34,3 % av (cid:229)ldersklassen 25(cid:150)32 (cid:229)r regist- rerade som arbetsl(cid:246)sa 1994, 33,1 % 1995 och 32,8 % 1996. F(cid:246)r s(cid:246)dra Italien (cid:228)r siffrorna (cid:228)nnu h(cid:246)gre och upp- statistik f(cid:246)r att g(cid:229)r f(cid:246)r de aktuella (cid:229)ren till 39 %, 37 % respektive 36,4 %. Enligt denna statistik (cid:228)r procentsiffrorna f(cid:246)r registrerade arbetsl(cid:246)sa i (cid:229)ldersgruppen 19(cid:150)24 (cid:229)r l(cid:228)gre (cid:228)n f(cid:246)r 25(cid:150)32-(cid:229)ringar och ligger p(cid:229) 31,7 %, 31,1 % respektive 30,8 % f(cid:246)r n(cid:228)mnda (cid:229)r. De italienska myndigheterna till- handah(cid:246)ll uppgifterna f(cid:246)r (cid:229)ldersgruppen 25(cid:150)32 (cid:229)r (ta- bell 7) genom en skrivelse av den 5 mars 1999. Tabell 7 Antal registrerade arbetsl(cid:246)sa i procent (liste di collocamento) (cid:150) (cid:229)ldersgruppen 25(cid:150)32 (cid:229)r (uppgifterna har tillhandah(cid:229)llits av de italienska myndigheterna) 1994 1995 1996 Italien S(cid:246)dra Italien 34,3 33,1 32,8 39 37 36,4 K(cid:228)lla: Ufficio provinciale del lavoro. 44. De italienska myndigheterna p(cid:229)pekade (cid:228)ven att unga personer med universitetsexamen n(cid:229)r arbetsmarknaden vid relativt h(cid:246)g (cid:229)lder (i genomsnitt 27 (cid:229)r) och att de utg(cid:246)r en stor andel av (cid:229)ldersgruppen 30(cid:150)34 (cid:229)r. Genom en skrivelse av den 5 mars 1999 klargjorde myndighe- terna (cid:228)ven att (cid:229)lder vid intr(cid:228)det p(cid:229) arbetsmarknaden avser den (cid:229)lder n(cid:228)r arbetss(cid:246)kande finner sin f(cid:246)rsta anst(cid:228)llning (perioden som arbetss(cid:246)kande (cid:228)r perioden mellan erh(cid:229)llandet av universitetsexamen och den f(cid:246)rsta anst(cid:228)llningen). De italienska myndigheterna p(cid:229)pekar (cid:228)ven att en universitetsexamen inte ger tilltr(cid:228)de till anst(cid:228)llningar s(cid:228)rskild statlig beh(cid:246)righet (esame di stato). 42,3 % av de utexaminerade fr(cid:229)n uni- versitet och h(cid:246)gskolor (cid:228)r mellan 27 och 34 (cid:229)r, 4,4 % (cid:228)r (cid:246)ver 35 (cid:229)r och 15,8 % (cid:228)r mellan 23 och 24 (cid:229)r. N(cid:228)r unders(cid:246)kningen genomf(cid:246)rdes stod 33,3 % av dessa aka- demiker utan arbete. I s(cid:246)dra Italien var siffran 46,6 %. som kr(cid:228)ver Tabell 8 ¯lder vid erh(cid:229)llande av universitetsexamen (laurea) (cid:150) 1995 (utdrag fr(cid:229)n uppgifter som tillhandah(cid:229)llits av de italienska myndigheterna) ¯lder < 23 24 25 26 27 28 29 30(cid:150)34 35(cid:150)39 > 40 Totalt % 4,0 11,8 18,8 18,7 14,3 10,2 6,5 11,3 2,7 1,7 100 K(cid:228)lla: ISTAT. L 42/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 2. 2000 45. De italienska myndigheterna uppger ocks(cid:229) att arbetsl(cid:246)s- heten bland akademiker i (cid:229)ldersgruppen 25(cid:150)39 (cid:229)r (cid:228)r p(cid:229) 12,4 %, dvs. h(cid:246)gre (cid:228)n arbetsl(cid:246)sheten bland personer med samma (cid:229)lder men som endast har betyg fr(cid:229)n grundskolans h(cid:246)gstadium (10,9 %) gymnasiet (10,8 %) och som har l(cid:228)ngre tid p(cid:229) sig att finna sitt f(cid:246)r- sta arbete. Enligt de italienska myndigheterna beror den h(cid:246)gre arbetsl(cid:246)sheten bland akademiker huvudsakligen p(cid:229) de inledande sv(cid:229)righeterna att f(cid:229) tilltr(cid:228)de till arbets- marknaden. I s(cid:246)dra Italien (cid:228)r problemen (cid:228)nnu st(cid:246)rre p(cid:229) grund av f(cid:228)rre arbetstillf(cid:228)llen och en sv(cid:229)rare (cid:246)verg(cid:229)ng fr(cid:229)n skola till arbetsliv. Arbetsl(cid:246)shetssiffrorna f(cid:246)r nyut- examinerade akademiker (cid:228)r dock l(cid:228)gre (cid:228)n f(cid:246)r unga med gymnasieexamen (17,4 % respektive 20,7 %). eller Tabell 9 Arbetsl(cid:246)shetsniv(cid:229) i (cid:229)ldersgruppen 25(cid:150)39 (cid:229)r efter utbildningsniv(cid:229) (utdrag fr(cid:229)n uppgifter som tillhandah(cid:229)llits av de italienska myndigheterna) Universitetsexamen (laurea) Fullgjord grundskola Fullgjord gymnasieskola K(cid:228)lla: ISTAT. Italien S(cid:246)dra Italien 12,4 10,9 10,8 17,4 20,7 20,7 46. De italienska myndigheterna uppger att personer i (cid:229)ldersgruppen 25(cid:150)39 (cid:229)r m(cid:229)ste v(cid:228)nta extra l(cid:228)nge innan de finner en anst(cid:228)llning, och f(cid:246)ljande statistiska uppgif- ter visar p(cid:229) en (cid:246)kning under perioden 1995(cid:150)1997. Tabell 10 Genomsnittligt antal m(cid:229)nader som (cid:228)gnas (cid:229)t att s(cid:246)ka arbete f(cid:246)rdelat p(cid:229) person (1997) (utdrag fr(cid:229)n uppgifter som tillhandah(cid:229)llits av de italienska myndigheterna) ¯ldersgrupp 1995 1996 1997 15(cid:150)24 25(cid:150)29 30(cid:150)39 40(cid:150)49 50 (cid:229)r Genomsnitt K(cid:228)lla: ISTAT. 22 33 33 31 30 28 23 34 36 34 31 30 24 36 37 34 32 32 47. Annan statistik som de italienska myndigheterna tillhan- dah(cid:229)llit visar att i s(cid:246)dra Italien (cid:246)kade den tid som nyut- examinerade akademiker anv(cid:228)nde f(cid:246)r att s(cid:246)ka arbete fr(cid:229)n 36,3 m(cid:229)nader 1995 till 39 m(cid:229)nader 1996 och 44,3 m(cid:229)nader 1997. De nationella siffrorna f(cid:246)r motsvarande period var 26,8 m(cid:229)nader 1995, 27,9 m(cid:229)nader 1996 och 28,3 m(cid:229)nader 1997. 48. fr(cid:229)n 1997 (k(cid:228)lla: En rapport om ungdomars situation (Secondo rapporto sulla condizione giovanile) Istituto Nazionale di Statistica (cid:150) Istat) visar att 65 % av de arbetsl(cid:246)sa i (cid:229)ldersgruppen 15(cid:150)24 (cid:229)r beh(cid:246)vde mer (cid:228)n ett (cid:229)r f(cid:246)r att finna ett arbete (l(cid:229)ngtidsarbetsl(cid:246)sa), medan 14 % respektive 19 % uppgav att de s(cid:246)kt arbete under 6(cid:150)11 m(cid:229)nader respektive under kortare tid (cid:228)n sex m(cid:229)nader. Enligt dessa uppgifter drabbar l(cid:229)ngtidsarbets- l(cid:246)shet 46 % av det totala antalet arbetsl(cid:246)sa som f(cid:246)rlorat sin tidigare anst(cid:228)llning och 74 % av de personer som s(cid:246)ker sin f(cid:246)rsta anst(cid:228)llning. F(cid:246)r (cid:229)ldersgruppen 25(cid:150)34 (cid:229)r ligger arbetsl(cid:246)shetsniv(cid:229)n f(cid:246)r l(cid:229)ngtidsarbetsl(cid:246)sa p(cid:229) 78 %, medan 15 % av de arbetsl(cid:246)sa angav att den tid som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att finna ett arbete (cid:228)r mindre (cid:228)n sex m(cid:229)na- der. 11 % ans(cid:229)g att det kr(cid:228)vs 6(cid:150)11 m(cid:229)nader. I denna kategori drabbar l(cid:229)ngtidsarbetsl(cid:246)shet 55 % av det totala antalet arbetsl(cid:246)sa som f(cid:246)rlorat sitt arbete och 86 % av dem som s(cid:246)ker sin f(cid:246)rsta anst(cid:228)llning. sina 49. De italienska myndigheterna har (cid:228)ven tillhandah(cid:229)llit sta- tistik (cid:246)ver ensamst(cid:229)ende f(cid:246)r att klarg(cid:246)ra hur m(cid:229)nga av dessa som fortfarande lever med sina f(cid:246)r(cid:228)ldrar och underbygga att utstr(cid:228)cka den (cid:229)ldersgr(cid:228)ns som till(cid:228)mpas f(cid:246)r (cid:148)kategorin unga(cid:148). Statis- tiken visar att f(cid:246)r (cid:229)ldersgruppen 15(cid:150)24 (cid:229)r utgjorde de ensamst(cid:229)ende 29,2 % av befolkningen under (cid:229)r 1995, 1996 och 1997. Om man utstr(cid:228)cker (cid:148)kategorin unga(cid:148) till 34 (cid:229)r (cid:228)ndras denna siffra till 36,6 % f(cid:246)r 1995, 37,1 % f(cid:246)r 1996 och 37,4 % f(cid:246)r 1997. argument f(cid:246)r 50. Enligt en rapport utarbetad av Censis (32:a rapporten om den sociala situationen i Italien 1998) (cid:228)r familjerna mycket viktiga n(cid:228)r det g(cid:228)ller att hj(cid:228)lpa familjemedlem- mar att klara av sv(cid:229)righeter i samband med arbetsl(cid:246)shet och medf(cid:246)ljande ekonomiska problem. ¯r 1995 levde 87 % av de unga mellan 20(cid:150)24 med sina f(cid:246)r(cid:228)ldrar och f(cid:246)r unga i (cid:229)ldersgruppen 25(cid:150)29 var denna siffra 56 %. Tabell 11 Antal ensamst(cid:229)ende f(cid:246)rdelat p(cid:229) den totala befolkningen (utdrag fr(cid:229)n uppgifter som tillhandah(cid:229)llits av de italienska myndigheterna) ¯ldersgrupp ˜ 14 15(cid:150)19 20(cid:150)24 1995 15,3 6,7 7,2 1996 15,3 6,7 7,2 1997 15,3 6,7 7,2 15. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 42/9 ¯ldersgrupp 1995 1996 1997 25(cid:150)29 30(cid:150)34 K(cid:228)lla: ISTAT. 5,2 2,2 5,5 2,4 5,7 2,5 51. De italienska myndigheterna p(cid:229)pekade att arbetsl(cid:246)shets- siffran f(cid:246)r 1995 var mycket h(cid:246)g i s(cid:246)der och p(cid:229) (cid:246)arna. F(cid:246)r (cid:229)ldersgruppen 25(cid:150)39 (cid:229)r (cid:246)versteg den 50 % och f(cid:246)r d(cid:228)rp(cid:229) f(cid:246)ljande (cid:229)ldersgrupper var den klart h(cid:246)gre (cid:228)n i norra och mellersta Italien. Tabell 12 Arbetsl(cid:246)shetsniv(cid:229) f(cid:246)rdelat p(cid:229) (cid:229)ldersgrupp och omr(cid:229)de (norra, centrala och s(cid:246)dra Italien samt (cid:246)arna) (1995) (utdrag fr(cid:229)n uppgifter som tillhandah(cid:229)llits av de italienska myndigheterna) Omr(cid:229)de 15(cid:150)19 20(cid:150)24 25(cid:150)29 30(cid:150)34 35(cid:150)39 Norra Italien 24,2 18,1 8,9 Centrala Italien 34,9 33,7 17,2 5,2 9,8 4,1 6,4 S(cid:246)dra Italien och (cid:246)arna 56,4 55,0 34,0 21,1 13,3 K(cid:228)lla: Arbetsmarknadsministeriet. 52. Under 1996 och 1997 r(cid:229)dde en motsvarande situation, med h(cid:246)gre arbetsl(cid:246)shetsniv(cid:229)er i s(cid:246)dra Italien. Ocks(cid:229) (cid:246)ver l(cid:228)ngre tid kan man se att f(cid:246)rh(cid:229)llandena (cid:228)r olika i norra, centrala och s(cid:246)dra Italien. I de norra regionerna (cid:228)r minskningen i arbetsl(cid:246)shet konstant f(cid:246)r (cid:229)ldersgrup- perna 15(cid:150)19 (cid:229)r (24,2 % 1995 och 22,7 1997) och 20(cid:150)24 (cid:229)r (18,1 % 1995 och 17,3 1997). Centrala Italien i (cid:229)ldersgruppen karakt(cid:228)riseras av (cid:246)kad arbetsl(cid:246)shet 25(cid:150)29 (cid:229)r, medan de s(cid:246)dra regionerna uppvisar en l(cid:228)gre siffra endast f(cid:246)r (cid:229)ldersgruppen 15(cid:150)19 (cid:229)r. Arbetsl(cid:246)sheten f(cid:246)r gruppen 24(cid:150)29 (cid:229)r steg till exempel fr(cid:229)n 34 % 1995 till 36,5 % 1997. 53. De italienska myndigheterna uppgav (cid:228)ven att unders(cid:246)k- ningarna i den andra rapporten om ungdomars situation (Secondo rapporto sulla condizione giovanile) visar att av 2 805 000 personer som s(cid:246)kte arbete 1997 var 37 % mellan 15 och 24 (cid:229)r och 38 % mellan 25 och 34 (cid:229)r. Totalt (cid:228)r 75 % av de arbetss(cid:246)kande mellan 15 och 34 (cid:229)r. Det mest framtr(cid:228)dande draget (cid:228)r att 54 % av de arbets- l(cid:246)sa mellan 15 och 34 (cid:229)r s(cid:246)ker sin f(cid:246)rsta anst(cid:228)llning. 54. De italienska myndigheterna har ocks(cid:229) lagt fram uppgif- ter om arbetsl(cid:246)shet f(cid:246)rdelad p(cid:229) (cid:229)ldersgrupper, utbild- ningsniv(cid:229) och geografiskt omr(cid:229)de. I de norra och cen- trala regionerna finns inga p(cid:229)tagliga skillnader i arbets- l(cid:246)shet mellan olika utbildningsniv(cid:229)er, medan skill- naderna i s(cid:246)der (cid:228)r mer m(cid:228)rkbara: 12,5 % arbetsl(cid:246)shet bland dem med doktorsgrad eller specialistutbildning och 34 % bland personer med universitetsexamen och universitetsstuderande. Tabell 13 Arbetsl(cid:246)shet i s(cid:246)dra Italien f(cid:246)rdelat p(cid:229) (cid:229)ldersgrupp och utbildningsniv(cid:229) (1995) (uppgifter som tillhandah(cid:229)llits av de italienska myndigheterna) ¯ldersgrupp Dott. o spec. (h(cid:246)gre univ. utb. ) Laurea- (univ. utb. ) Laurea breve (kortare univ. (utb. ) Diplomati con accesso universitario (h(cid:246)gskole- f(cid:246)rb. ) Diplomati senza accesso universitario (ej h(cid:246)gskole- f(cid:246)rb. ) Licenza di scuola media (frivillig forts. p(cid:229) grund- skolan) Licenza di scuola elementare (grundskola) 15(cid:150)19 20(cid:150)24 25(cid:150)29 30(cid:150)34 35(cid:150)39 Totalt 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 25,0 23,9 7,9 2,5 10,6 0,0 25,0 12,5 6,7 0,0 8,3 44,2 24,5 7,9 3,7 2,5 10,2 25,5 15,3 7,4 4,7 3,5 9,1 20,0 13,9 7,5 5,4 5,1 8,8 22,2 12,0 12,8 9,3 6,9 9,9 K(cid:228)lla: Arbetsmarknadsministeriet. Totalt 24,2 18,1 8,9 5,1 4,0 9,5 L 42/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 2. 2000 55. De italienska myndigheterna betonar att arbetsl(cid:246)sheten steg under (cid:229)ren 1995, 1996 och 1997, med tydligare toppar i de centrala och s(cid:246)dra delarna av landet. S(cid:246)dra Italien uppvisar ocks(cid:229) tydligare skillnader i arbetsl(cid:246)shet mellan olika utbildningsniv(cid:229)er. Myndigheterna p(cid:229)pekade ocks(cid:229) att i fr(cid:229)nvaro av dessa (cid:229)tg(cid:228)rder skulle arbetsgivarna anv(cid:228)nda andra former av tidsbegr(cid:228)nsade avtal. 56. Myndigheterna p(cid:229)pekar (cid:228)ven att den utbildning som skall tillhandah(cid:229)llas enligt utbildnings- och anst(cid:228)llnings- avtalen b(cid:246)r ses som en motprestation fr(cid:229)n f(cid:246)retagens sida. Utbildningen (cid:228)r enligt myndigheterna inte begr(cid:228)n- sad till det minsta antal timmar som lagen kr(cid:228)ver, utan inkluderar (cid:228)ven l(cid:228)rlingsskap. De noterar ocks(cid:229) att st(cid:246)d till yrkesutbildning eller omskolning ofta inte faller under till(cid:228)mpningen av artiklarna 87 och 88 i f(cid:246)rdraget. I de fall (cid:229)tg(cid:228)rderna omfattas av artikel 87. 1 bed(cid:246)ms de emellertid v(cid:228)lvilligt av kommissionen. 57. De italienska myndigheterna har tillhandah(cid:229)llit upgifter om ber(cid:228)kningen av de aktuella utbildningskostnaderna och dessas effekter p(cid:229) de f(cid:246)rm(cid:229)ner som arbetsgivarna (cid:229)tnjuter: av ett h(cid:246)gsta st(cid:246)d (baserat p(cid:229) en 100-procentig s(cid:228)nkning av de sociala avgifterna) per (cid:229)r och arbets- tagare p(cid:229) 11 282 256 italienska lire (5 826,80 euro), ber(cid:228)knas utbildningskostnaden till 1 575 000 italienska lire (813,42 euro). Till detta kommer kostnaden f(cid:246)r utbildning under arbetstid. 58. Situationen efter det att regionala myndigheter h(cid:246)jt (cid:229)ldersgr(cid:228)nsen p(cid:229) 32 (cid:229)r (cid:228)r f(cid:246)ljande: 35 (cid:229)r i Lazio, 38 (cid:229)r i Kalabrien, 40 (cid:229)r Kampanien, Abruzzerna och Sardinien, 45 (cid:229)r i Basilicata, Molise, Apulien och Sicilien. 59. Slutligen understr(cid:246)k de italienska myndigheterna att st(cid:246)- det (cid:228)r tidsbegr(cid:228)nsat och kan utg(cid:229) i h(cid:246)gst tv(cid:229) (cid:229)r. IV. 2 St(cid:246)d f(cid:246)r att omvandla utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal till tillsvidareanst(cid:228)llningar 60. De italienska myndigheterna anser att st(cid:246)dordningen (cid:228)r f(cid:246)renlig med gemenskapens riktlinjer eftersom den bidrar till att bibeh(cid:229)lla redan befintliga arbetstillf(cid:228)llen. En stabilisering av utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtalen motsvarar enligt myndigheterna en netto(cid:246)kning av anta- let arbetstillf(cid:228)llen eftersom omvandlingen skulle f(cid:246)r- vandla tillf(cid:228)lliga arbeten till fasta anst(cid:228)llningar. Personer som anst(cid:228)llts p(cid:229) grundval av s(cid:229)dana avtal beh(cid:246)ver inte inkluderas i det ber(cid:246)rda f(cid:246)retagets ordinarie personal f(cid:246)r att man skall anse att det faktiskt skapats nya arbeten. 61. De h(cid:228)vdar att kommissionen godtagit denna tolkning i och med att den godk(cid:228)nde den st(cid:246)dordning som inf(cid:246)r- des genom den regionala lagen f(cid:246)r Sicilien nr 30 av den 7 augusti 1997 (10). V. BED(cid:214)MNING V. 1 Utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal V. 1. a) Bed(cid:246)mning av st(cid:246)dinneh(cid:229)llet i utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtalen 62. Dessa avtal i enlighet med lag nr 863/84 utgjorde inget st(cid:246)d i den mening som avses i artikel 87. 1 i f(cid:246)rdraget, utan en generell (cid:229)tg(cid:228)rd. Bidragen enligt denna lag beta- lades ut p(cid:229) samma s(cid:228)tt, automatiskt, utan (cid:229)tskillnad och p(cid:229) grundval av objektiva kriterier. 63. De (cid:228)ndringar som 1990 gjordes i systemet genom lag nr 407/90 f(cid:246)r(cid:228)ndrade (cid:229)tg(cid:228)rdens karakt(cid:228)r. I de nya best(cid:228)mmelserna inf(cid:246)rdes en differentiering av s(cid:228)nkning- arna utifr(cid:229)n var f(cid:246)retaget var lokaliserat och beroende p(cid:229) vilken sektor det tillh(cid:246)rde. F(cid:246)ljaktligen fick vissa f(cid:246)re- tag st(cid:246)rre s(cid:228)nkningar (cid:228)n andra konkurrerande f(cid:246)retag. 64. Dessa selektiva s(cid:228)nkningar, som i det enskilda fallet eller p(cid:229) lokal eller regional niv(cid:229) gynnar vissa f(cid:246)retag j(cid:228)mf(cid:246)rt med andra f(cid:246)retag i samma medlemsstat, utg(cid:246)r, i den m(cid:229)n de (cid:228)r differentierade, ett s(cid:229)dant statligt st(cid:246)d enligt f(cid:246)rdraget som snedvrider konkurrensen artikel 87. 1 i och riskerar att p(cid:229)verka handeln mellan medlemsstater- na. Denna differentiering gynnar f(cid:246)retag i vissa omr(cid:229)den i Italien, och dessa f(cid:246)retag gynnas i den m(cid:229)n f(cid:246)retag i andra omr(cid:229)den i Italien inte beviljas samma f(cid:246)rm(cid:229)ner. 65. Detta st(cid:246)d snedvrider konkurrensen eftersom f(cid:246)retagens finansiella st(cid:228)llning och deras man(cid:246)verutrymme st(cid:228)rks j(cid:228)mf(cid:246)rt med konkurrerande f(cid:246)retag som inte f(cid:229)r samma f(cid:246)rm(cid:229)ner. I den m(cid:229)n detta f(cid:229)r effekter p(cid:229) handeln mel- (10) Statligt st(cid:246)d N 692/97. 15. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 42/11 lan medlemsstaterna p(cid:229)verkar naturligtvis st(cid:246)det handeln i negativ riktning. 71. I riktlinjerna f(cid:246)r st(cid:246)d till syssels(cid:228)ttning anges att kom- missionen (12) normalt sett st(cid:228)ller sig positiv till st(cid:246)d 66. Detta st(cid:246)d snedvrider konkurrensen och p(cid:229)verkar han- deln mellan medlemsstaterna i synnerhet n(cid:228)r f(cid:246)retag som beviljas st(cid:246)d exporterar en del av sin produktion till andra medlemsstater. Om f(cid:246)retagen inte exporteras gyn- nas den inhemska produktionen eftersom st(cid:246)det minskar f(cid:246)retag i andra medlemsstater att m(cid:246)jligheterna f(cid:246)r exportera sina produkter till Italien (11). 67. Av ovan n(cid:228)mnda sk(cid:228)l (cid:228)r de (cid:229)tg(cid:228)rder som h(cid:228)rmed pr(cid:246)vas generellt f(cid:246)rbjudna enligt artikel 87. 1 i EG-f(cid:246)rdraget och enligt artikel 62. 1 i EES-avtalet, och de kan inte anses vara f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden s(cid:229)vida de inte omfattas av n(cid:229)got av undantagen i f(cid:246)rdraget eller i EES-avtalet. 68. St(cid:246)dformen borde i enlighet med artikel 88. 3 i EG-f(cid:246)r- draget formellt ha anm(cid:228)lts till kommissionen p(cid:229) f(cid:246)r- slagsstadiet. Om den italienska regeringen underl(cid:229)ter att g(cid:246)ra detta (cid:228)r st(cid:246)det olagligt enligt gemenskapslagstift- ningen eftersom best(cid:228)mmelserna i artikel 88. 3 i f(cid:246)rdra- get inte efterlevs och kan endast anses f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden om det kan komma i fr(cid:229)ga f(cid:246)r undantag enligt f(cid:246)rdraget. 72. 73. V. 1. b) Utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtalens f(cid:246)renlighet med gemenskapslagstiftningen (cid:151) som riktar sig till arbetsl(cid:246)sa, (cid:151) som g(cid:229)r till att skapa nya arbetstillf(cid:228)llen (en netto- (cid:246)kning) i sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag och i de regio- ner som (cid:228)r ber(cid:228)ttigade till regionalst(cid:246)d, och (cid:151) som g(cid:229)r till att g(cid:246)ra det l(cid:228)ttare att (cid:246)verallt i ett land anst(cid:228)lla vissa kategorier av arbetstagare som har sv(cid:229)- righeter att f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen eller efter arbetsl(cid:246)shet komma in p(cid:229) arbetsmarknaden. I detta fall r(cid:228)cker det med att en vakans har uppst(cid:229)tt efter en frivillig upps(cid:228)gning och allts(cid:229) inte till f(cid:246)ljd av avskedande. Enligt dessa riktlinjer skall kommissionen kontrollera att st(cid:246)det inte (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n vad som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att det skall f(cid:229) en syssels(cid:228)ttningsskapande effekt och att det finns vissa garantier f(cid:246)r en varaktig syssels(cid:228)ttning. Enligt gemenskapens riktlinjer kan kommissionen dess- utom godk(cid:228)nna st(cid:246)d f(cid:246)r att h(cid:229)lla uppe syssels(cid:228)ttningen under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att s(cid:229)dana st(cid:246)d begr(cid:228)nsas till omr(cid:229)- den som omfattas av undantaget i artikel 87. 3 a och att kraven betr(cid:228)ffande driftsst(cid:246)d uppfylls. I riktlinjerna kr(cid:228)vs det att s(cid:229)dana st(cid:246)d skall vara tidsbegr(cid:228)nsade, att de grad- vis skall trappas ner, att syftet skall vara att (cid:246)vervinna strukturella nackdelar, att de skall fr(cid:228)mja en varaktig utveckling samt att de regler som g(cid:228)ller f(cid:246)r k(cid:228)nsliga omr(cid:229)den skall f(cid:246)ljas. 69. Efter att ha konstaterat att (cid:229)tg(cid:228)rderna i fr(cid:229)ga utg(cid:246)r stat- ligt st(cid:246)d enligt artikel 87. 1 i f(cid:246)rdraget, m(cid:229)ste kommis- sionen fastst(cid:228)lla huruvida det (cid:228)r f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87. 2 och artikel 87. 3 i f(cid:246)rdraget 74. St(cid:246)det f(cid:246)r att anst(cid:228)lla personer med hj(cid:228)lp av utbild- nings- och anst(cid:228)llningsavtal har i f(cid:246)rsta hand f(cid:246)ljande s(cid:228)rdrag: 70. Vad g(cid:228)ller till(cid:228)mpligheten av de undantag som f(cid:246)reskrivs i f(cid:246)rdraget, anser kommissionen att st(cid:246)det inte kvalifice- rar f(cid:246)r undantag enligt artikel 87. 2 eftersom det varken (cid:228)r fr(cid:229)ga om st(cid:246)d av social karakt(cid:228)r enligt artikel 87. 2 a eller st(cid:246)d f(cid:246)r att avhj(cid:228)lpa skador som orsakats av natur- katastrofer eller andra exceptionella h(cid:228)ndelser enligt arti- kel 87. 2 b och det inte heller t(cid:228)cks av best(cid:228)mmelserna i artikel 87. 2 c. St(cid:246)det kan inte heller komma i fr(cid:229)ga f(cid:246)r de regionala undantagen enligt artikel 87. 3 a och artikel 87. 3 c eftersom det inte r(cid:246)r sig om investeringsst(cid:246)d. Av uppenbara sk(cid:228)l (cid:228)r inte heller undantagen enligt artikel 87. 3 b och artikel 87. 3 d till(cid:228)mpliga. (cid:151) Syftet (cid:228)r inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis att anst(cid:228)lla arbetsl(cid:246)sa, eftersom detta krav inte finns i den italienska lag- stiftningen. (cid:151) Syftet (cid:228)r inte en netto(cid:246)kning av antalet sysselsatta i den mening som avses i gemenskapens riktlinjer (13), eftersom det inte finns n(cid:229)got krav p(cid:229) att antalet anst(cid:228)llda i f(cid:246)retaget skall (cid:246)ka, (cid:228)ven om avskedanden under en f(cid:246)reg(cid:229)ende period (cid:228)r f(cid:246)rbjudna. (cid:151) Syftet (cid:228)r inte heller att anst(cid:228)lla s(cid:228)rskilda kategorier av arbetss(cid:246)kande som har sv(cid:229)righeter att f(cid:246)r f(cid:246)rsta (11) Domstolens dom av den 13 juli 1988 i m(cid:229)l 102/87 (SEB), Rec. 1988, s. 4067. (12) Se fotnot nr 5. (13) Se fotnot nr 5. L 42/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 2. 2000 g(cid:229)ngen eller efter arbetsl(cid:246)shet komma in p(cid:229) arbets- marknaden. Med tanke p(cid:229) den mycket h(cid:246)ga (cid:229)ldersgr(cid:228)nsen (32 (cid:229)r), (cid:228)r det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att fastst(cid:228)lla om synpunkterna fr(cid:229)n de italienska myndigheterna och ber(cid:246)rda tredje parter vad avser definitionen av (cid:148)missgynnade kategorier(cid:148) (cid:228)r f(cid:246)renliga med riktlin- jerna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningsst(cid:246)d. Definitionen av (cid:229)lders- gruppen unga (cid:228)r s(cid:229)ledes av avg(cid:246)rande betydelse n(cid:228)r det g(cid:228)ller att bed(cid:246)ma ordningens f(cid:246)renlighet med den gemensamma marknaden. 75. Den aktuella st(cid:246)dordningen (cid:228)r inriktad p(cid:229) (cid:229)ldersgruppen 16(cid:150)32 (cid:229)r, d(cid:228)r det enligt de italienska myndigheterna finns missgynnade kategorier, som m(cid:246)ter sv(cid:229)righeter med att komma in eller (cid:229)terintr(cid:228)da p(cid:229) arbetsmarknaden, antingen f(cid:246)r att de tillh(cid:246)r (cid:148)kategorin unga(cid:148) eller f(cid:246)r att de (cid:228)r l(cid:229)ngtidsarbetsl(cid:246)sa. 76. Kommissionen konstaterar att riktlinjerna inte f(cid:246)reskri- ver n(cid:229)gon (cid:229)ldersgr(cid:228)ns betr(cid:228)ffande (cid:148)kategorin unga(cid:148). Kommissionen vill emellertid upprepa vad som redan framg(cid:229)tt i samband med inledandet av det f(cid:246)rfarande som anges i artikel 88. 2 i f(cid:246)rdraget med avseende p(cid:229) de aktuella (cid:229)tg(cid:228)rderna (14), n(cid:228)mligen att insatser som g(cid:246)rs f(cid:246)r ungdomar, p(cid:229) s(cid:229)v(cid:228)l gemenskapsniv(cid:229) som av med- lemsstaterna sj(cid:228)lva, i allm(cid:228)nhet riktas till ungdomar under 25 (cid:229)r (15). Dessa riktlinjer bekr(cid:228)ftas av Internatio- nella arbetsorganisationen (ILO), som i sin rapport om syssels(cid:228)ttning och unga definierar unga som (cid:229)ldersgrup- pen 15(cid:150)24 (cid:229)r (16). I rapporten anges att den praktiska definitionen av ungdomar varierar avsev(cid:228)rt fr(cid:229)n ett land till ett annat p(cid:229) grund av kulturella och institutionella faktorer. I industril(cid:228)nderna och i (cid:246)steuropeiska l(cid:228)nder med (cid:246)verg(cid:229)ngsekonomi (cid:246)verensst(cid:228)mmer den l(cid:228)gre (cid:229)ldersgr(cid:228)nsen i allm(cid:228)nhet med slutet p(cid:229) den obligato- riska skolg(cid:229)ngen. Den (cid:246)vre gr(cid:228)nsen (cid:228)r dock mer skiftan- de (17). 77. Den statistik som lagts fram av de italienska myndighe- terna och Confindustria visar att den italienska arbets- marknaden k(cid:228)nnetecknas av h(cid:246)g arbetsl(cid:246)shet (cid:228)ven i andra (cid:229)ldersgrupper (cid:228)n gruppen 20(cid:150)24 (cid:229)r. 78. ˜ven om arbetsl(cid:246)sheten (cid:228)r h(cid:246)gre i s(cid:246)dra Italien, g(cid:229)r det inte att fastst(cid:228)lla att procentandelen arbetss(cid:246)kande (cid:228)r h(cid:246)gre i (cid:229)ldersgruppen 25(cid:150)34 (cid:229)r (cid:228)n i (cid:229)ldersgruppen (14) Se fotnot nr 1. (15) Punkt 12. 3 i kommissionens meddelande av den 17 augusti 1998 (se fotnot nr 1). (16) Internationella arbetsorganisationens (ILO) (cid:148)Report on Youth Emp- loyment(cid:148), som utarbetades inf(cid:246)r ministerkonferensen med minist- rarna med ansvar f(cid:246)r ungdomsfr(cid:229)gor den 8(cid:150)12 augusti 1998, Lis- sabon, punkt 1. 1. (17) Ibidem. 15(cid:150)24 (cid:229)r. Kommissionen konstaterar (cid:228)ven att de siffor som Confindustria tillhandah(cid:229)llit betr(cid:228)ffande de tv(cid:229) (cid:229)ldersgrupperna inte (cid:246)verensst(cid:228)mmer med andra uppgif- ter som l(cid:228)mnats (tabell 2). Enligt tabell 2, men (cid:228)ven tabell 12, tycks andelen arbetss(cid:246)kande i (cid:229)ldersgruppen 25(cid:150)29 (cid:229)r ha minskat betydligt i f(cid:246)rh(cid:229)llande till (cid:229)lders- gruppen 20(cid:150)24 (cid:229)r. Denna tendens kan iakttas i hela lan- det och bekr(cid:228)ftas av annan statistik (tabell 1) som j(cid:228)mf(cid:246)r arbetsl(cid:246)shetssiffrorna europeiska genomsnittet. Italien med det i 79. Uppgifter fr(cid:229)n de italienska myndigheterna (tabell 7) visar att det finns en h(cid:246)gre procentandel registrerade arbetss(cid:246)kande i (cid:229)ldersgruppen 25(cid:150)32 (cid:229)r (cid:228)n i (cid:229)ldersgrup- pen 19(cid:150)24 (cid:229)r. Siffrorna (cid:246)ver registrerade arbetsl(cid:246)sa (cid:228)r ocks(cid:229) h(cid:246)gre (cid:228)n de niv(cid:229)er som ber(cid:228)knats av Eurostat (ta- bell 1). Skillnaden beror p(cid:229) att Eurostat bygger sina siff- ror p(cid:229) Internationella arbetsorganisationens (ILO) defini- tion av arbetsl(cid:246)shet, som grundas p(cid:229) tre kriterier: perso- nen i fr(cid:229)ga skall vara arbetsl(cid:246)s, aktivt s(cid:246)ka arbete och st(cid:229) till arbetsmarknadens f(cid:246)rfogande med tv(cid:229) veckors varsel. Dessa kriterier till(cid:228)mpas dock inte f(cid:246)r registren (cid:246)ver arbetss(cid:246)kande, som ofta innefattar personer som inte aktivt s(cid:246)ker arbete (till exempel studerande som (cid:228)nnu inte avslutat sina studier). 80. Enligt kommissionens uppfattning m(cid:229)ste arbetsl(cid:246)shets- siffrorna, ocks(cid:229) vad g(cid:228)ller utvecklingen (cid:246)ver l(cid:228)ngre tid, j(cid:228)mf(cid:246)ras med andra uppgifter, till exempel den genom- snittliga tid som arbetss(cid:246)kande anv(cid:228)nder f(cid:246)r att finna arbete och den genomsnittliga (cid:229)lder vid vilken universi- tetsexamen erh(cid:229)lls. 81. Vad g(cid:228)ller den f(cid:246)rsta faktorn, n(cid:228)mligen den tid som genomsnittligt l(cid:228)ggs ner p(cid:229) att s(cid:246)ka arbete, b(cid:246)r man observera att den (cid:246)kar med (cid:229)ldern och n(cid:229)r 37 m(cid:229)nader i (cid:229)ldersgruppen 30(cid:150)39 (cid:229)r (tabell 6). Dessa uppgifter kan i viss m(cid:229)n f(cid:246)rklara arbetsl(cid:246)shetens strukturella karakt(cid:228)r. De italienska myndigheterna betonade detta s(cid:228)rdrag hos den italienska arbetsmarknaden, s(cid:228)rskilt eftersom det (cid:228)r tydligare i s(cid:246)dra Italien d(cid:228)r arbetsl(cid:246)sheten (cid:228)r h(cid:246)gre (ta- bell 11). Vad g(cid:228)ller de olika (cid:229)ldersgrupperna, har de ita- lienska myndigheterna pekat p(cid:229) resultaten i Istats andra ungdomsrapport f(cid:246)r 1997 (se punkt 48). I rapporten framg(cid:229)r s(cid:228)rskilt att 65 % av de arbetsl(cid:246)sa i (cid:229)ldersgruppen 15(cid:150)24 (cid:229)r angivit att de s(cid:246)kt arbete i (cid:246)ver ett (cid:229)r (l(cid:229)ng- tidsarbetsl(cid:246)shet); f(cid:246)r (cid:229)ldersgruppen 25(cid:150)34 (cid:229)r var denna siffra 68 %. P(cid:229) grundval av dessa uppgifter drar kommis- sionen slutsatsen att problemet snarast b(cid:246)r ses som strukturellt betingad arbetsl(cid:246)shet som inte kan l(cid:246)sas genom en h(cid:246)jning av (cid:229)ldersgr(cid:228)nsen i definitionen av (cid:148)kategorin unga(cid:148). 15. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 42/13 82. 83. L(cid:229)ngtidsarbetsl(cid:246)sheten ((cid:246)ver ett (cid:229)rs arbetsl(cid:246)shet) (cid:228)r ett av de viktigaste k(cid:228)nnetecknen f(cid:246)r strukturell arbetsl(cid:246)shet och detta beaktades i riktlinjerna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningsst(cid:246)d. Tillsammans med unga (cid:228)r l(cid:229)ngtidsarbetsl(cid:246)sa en av de mest missgynnade kategorier som tas upp i riktlinjerna. Det stora antalet unga som st(cid:229)r till arbetsmarknadens f(cid:246)rfogande och deras, i m(cid:229)nga fall, h(cid:246)ga utbildningsniv(cid:229) (universitetsexamen) f(cid:246)rsv(cid:229)rar situationen ytterligare f(cid:246)r de l(cid:229)ngtidsarbetsl(cid:246)sa, som med sin l(cid:228)gre utbildningsniv(cid:229) eller alltmer inaktuella kunskaper (cid:228)r i en of(cid:246)rdelaktig j(cid:228)mf(cid:246)relse med unga situation p(cid:229) arbetsmarknaden i och ofta mer kvalificerade arbetss(cid:246)kande. Enligt uppgifter, fr(cid:229)n de italienska myndigheterna och Confindustria tar unga universitetsstuderande ofta ut sin examen i relativt h(cid:246)g (cid:229)lder. Statistiken (cid:246)ver n(cid:228)r den f(cid:246)r- sta universitetsgraden uppn(cid:229)s visar att andelen som tar examen (cid:246)kar upp till 25 (cid:229)rs (cid:229)lder, men faller sedan efter 26 (cid:229)rs (cid:229)lder (tabell 8). Flertalet personer tar sin examen vid 24 (11,8 %), 25 (18,8 %), 26 (18,7 %) eller 27 (cid:229)rs (cid:229)lder (14,3 %). Den relativt h(cid:246)ga (cid:229)ldern f(cid:246)r erh(cid:229)llande av examen leder till ett sent intr(cid:228)de p(cid:229) arbetsmarknaden. Om man j(cid:228)mf(cid:246)r Italiens situation med situationen i andra medlemsstater, framkommer att genomsnitts- (cid:229)ldern (cid:228)r 26,8 (cid:229)r i Italien, j(cid:228)mf(cid:246)rt med 25,7 (cid:229)r i Europe- iska unionen. 84. Om (cid:229)ldersgr(cid:228)nsen f(cid:246)r unga s(cid:228)tts vid 24 (cid:229)r, (cid:228)r det uppenbart att en stor andel av dem som har universi- tetsexamen inte kan ta del av arbetsmarknads(cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r avsedda f(cid:246)r dem. Endast de som tar sin examen vid 23 (cid:229)rs (cid:229)lder eller tidigare, dvs. 4 %, kan f(cid:229) del av (cid:229)tg(cid:228)rder riktade till personer p(cid:229) h(cid:246)gst 24 (cid:229)r. De som tar examen vid 24 (cid:229)rs (cid:229)lder, dvs. 11,8 %, kommer f(cid:246)r sin del att ha mycket lite tid p(cid:229) sig f(cid:246)r att dra f(cid:246)rdel av (cid:229)tg(cid:228)rderna. H(cid:228)r (cid:228)r det v(cid:228)rt att notera att de italienska myndigheterna angivit den genomsnittliga (cid:229)ldern f(cid:246)r n(cid:228)r personer med universitetsexamen kommer ut p(cid:229) arbets- marknaden till 27 (cid:229)r. H(cid:228)rmed avses den (cid:229)lder n(cid:228)r perso- nen p(cid:229)b(cid:246)rjade sin f(cid:246)rsta anst(cid:228)llning, medan perioden som arbetss(cid:246)kande avser perioden mellan universitets- examen och den f(cid:246)rsta anst(cid:228)llningen. Perioden som arbetss(cid:246)kande (cid:246)verstiger s(cid:229)ledes ett (cid:229)r f(cid:246)r dem som erh(cid:229)ller sin examen n(cid:228)r de (cid:228)r under 23, 24, 25 eller 26 (cid:229)rs (cid:229)lder. Detta f(cid:246)rh(cid:229)llande har relativt allvarliga kon- sekvenser f(cid:246)r en ung akademikers arbetsliv eftersom en l(cid:228)ngre period av arbetsl(cid:246)shet i inledningen av arbetslivet kan p(cid:229)verka arbetsutsikterna permanent, vilket ocks(cid:229) p(cid:229)pekats av ILO. ILO:s uppfattning avser den situation n(cid:228)r unga personer upp till 24 (cid:229)rs (cid:229)lder kommer ut p(cid:229) faktum att arbetsmarknaden och grundar sig p(cid:229) det arbetsl(cid:246)shet i inledningen av en karri(cid:228)r kan skada kapa- citeten f(cid:246)r produktivt arbete p(cid:229) ett best(cid:229)ende s(cid:228)tt (18). Med h(cid:228)nsyn tagen till (cid:229)ldern f(cid:246)r erh(cid:229)llande av examen f(cid:246)r(cid:228)ndras denna (cid:148)kritiska(cid:148) (cid:229)lder f(cid:246)r personer med uni- versitetsexamen och ligger inte l(cid:228)ngre inom (cid:229)ldersgrup- pen 20(cid:150)24 (cid:229)r. 85. Med h(cid:228)nsyn till det sagda anser kommissionen, dock endast betr(cid:228)ffande personer med universitetsexamen, att statistiken och de institutionella faktorer som h(cid:246)r sam- man med studiernas l(cid:228)ngd bekr(cid:228)ftar att arbetsl(cid:246)sheten inom (cid:229)ldersgruppen 25(cid:150)29 (cid:229)r (cid:228)r av strukturell natur. 86. Kommissionen att konstaterar syssels(cid:228)ttningsst(cid:246)det genom utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal inneb(cid:228)r tv(cid:229) positiva bidrag till en italiensk arbetsmarknad som genomlider allvarliga strukturella sv(cid:229)righeter och bety- dande ungdomsarbetsl(cid:246)shet. Det f(cid:246)rsta bidraget best(cid:229)r av den utbildning som f(cid:246)reskrivs i avtalen, det andra av det villkor som f(cid:246)ljer med ordningen och som inneb(cid:228)r att det (cid:228)r f(cid:246)rbjudet att anst(cid:228)lla p(cid:229) grundval av utbild- nings- och anst(cid:228)llningsavtal om f(cid:246)retaget inte har givit fortsatt anst(cid:228)llning till minst 50 % av de arbetstagare vil- kas utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal l(cid:246)pte ut under de f(cid:246)reg(cid:229)ende 24 m(cid:229)naderna. Detta villkor fungerar uppen- barligen som ytterligare ett incitament f(cid:246)r f(cid:246)retagen att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla arbetstillf(cid:228)llena under l(cid:228)ngre tid. 87. Motprestationen i form av utbildning som tillhandah(cid:229)lls av arbetsgivaren m(cid:229)ste tas med i ber(cid:228)kningen n(cid:228)r man bed(cid:246)mer st(cid:246)dniv(cid:229)n. Utbildningen motsvarar en ekono- misk och organistorisk insats som dock inte f(cid:229)r betrak- tas som en nyinvestering. Nyinvestering definieras i riktlinjerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d f(cid:246)r regionala (cid:228)ndam(cid:229)l (19) som en investering i anl(cid:228)ggningstillg(cid:229)ngar i samband med etablering av en ny anl(cid:228)ggning, ut(cid:246)kning av kapaci- teten vid en befintlig anl(cid:228)ggning eller ig(cid:229)ngs(cid:228)ttning av en verksamhet som medf(cid:246)r en genomgripande f(cid:246)r(cid:228)nd- ring av en befintlig verksamhets produkter eller produk- tionsprocesser (genom rationalisering, omstrukturering eller modernisering). St(cid:246)d f(cid:246)r att skapa arbetstillf(cid:228)llen, kopplat till genomf(cid:246)randet av ett nyinvesteringsprojekt, (cid:228)r en av de olika former av investeringsst(cid:246)d som f(cid:246)re- skrivs i riktlinjerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d f(cid:246)r regionala (cid:228)nda- m(cid:229)l. 88. Villkoret f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningsst(cid:246)d i riktlinjerna, n(cid:228)mligen att platsen skall bli ledig p(cid:229) grund av naturlig avg(cid:229)ng och inte genom frist(cid:228)llning (20), uppfylls i s(cid:229) m(cid:229)tto att den italienska lagstiftning som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande pr(cid:246)vas st(cid:228)ller som villkor att det inte f(cid:229)r f(cid:246)rekomma n(cid:229)gra fri- (18) Internationella arbetsorganisationens (ILO) (cid:148)Report on Youth Em- ployment(cid:148), som utarbetades inf(cid:246)r ministerkonferensen med minist- rarna med ansvar f(cid:246)r ungdomsfr(cid:229)gor den 8(cid:150)12 augusti 1998, Lis- sabon, punkt 1. 5 (se fotnot 16). (19) EGT C 74, 10. 3. 1998, s. 9. (20) Se fotnot nr 5. L 42/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 2. 2000 st(cid:228)llningar. F(cid:246)ljaktligen (cid:228)r det, som ocks(cid:229) anges i riktlin- jerna, inte l(cid:228)mpligt att kr(cid:228)va att nettoarbetstillf(cid:228)llen ska- pas n(cid:228)r det (cid:228)r fr(cid:229)ga om missgynnade kategorier. Italien. Kommissionen konstaterar ocks(cid:229) att st(cid:246)det inte (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n vad som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att det skall f(cid:229) en syssels(cid:228)ttningsskapande effekt eftersom det f(cid:246)religger proportionalitet mellan de s(cid:228)nkta arbetsgivaravgifterna och l(cid:246)nerna f(cid:246)r de ber(cid:246)rda anst(cid:228)llda och eftersom (cid:229)tg(cid:228)r- derna svarar mot behoven i de aktuella regionerna. 89. Vad g(cid:228)ller st(cid:246)dets selektiva natur konstaterar kommissio- nen att de italienska myndigheterna endast beviljar den differentierade delen av st(cid:246)det som (cid:246)verstiger 25 % s(cid:228)nk- ning av arbetsgivaravgifterna till vissa typer av f(cid:246)retag. Dessa f(cid:246)retag s(cid:228)rskiljs utifr(cid:229)n bransch och storlek. Dess- utom varierar st(cid:246)dniv(cid:229)n beroende p(cid:229) lokalisering. St(cid:246)det beviljas p(cid:229) olika st(cid:246)dniv(cid:229)er beroende p(cid:229) region, till f(cid:246)re- tag inom handel och turism med fler (cid:228)n 15 anst(cid:228)llda, till tillverkningsindustrier och till alla f(cid:246)retag som (cid:228)r lokali- serade i omr(cid:229)den d(cid:228)r arbetsl(cid:246)sheten (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n det nationella genomsnittet. S(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder kan inte ses som generella eftersom de inte till(cid:228)mpas enhetligt (cid:246)ver hela ekonomin och eftersom de fr(cid:228)mjar vissa f(cid:246)retag och vissa sektorer (21). 90. Det totala st(cid:246)det per f(cid:246)retag (cid:228)r direkt beroende av det antal personer som anst(cid:228)lls. De italienska myndigheterna har ber(cid:228)knat att den h(cid:246)gsta st(cid:246)dniv(cid:229)n (fullst(cid:228)ndig s(cid:228)nk- ning p(cid:229) 100 % av arbetsgivaravgifterna, dvs. 25 % som generella (cid:229)tg(cid:228)rder till(cid:228)mpliga (cid:246)ver hela landet och 75 % ovanp(cid:229) detta) per (cid:229)r och anst(cid:228)lld, med bortseende fr(cid:229)n utbildningskostnaderna, lire (cid:228)r (5 013,38 euro). F(cid:246)retag som (cid:228)r ber(cid:228)ttigade till den erh(cid:229)lla p(cid:229) ytterligare 7 280 442 lire (3 760,03 euro), medan f(cid:246)retag som endast (cid:228)r ber(cid:228)ttigade till ytterligare s(cid:228)nkning p(cid:229) 15 % dvs. skulle erh(cid:229)lla 2 426 814 lire (1 253,34 euro). sammanlagt 40 % (se punkt 12) 75 % skulle s(cid:228)nkningen 9 707 256 p(cid:229) 91. Kommissionen konstaterar att endast st(cid:246)d f(cid:246)r att upp- muntra anv(cid:228)ndningen av utbildnings- och anst(cid:228)llnings- avtal f(cid:246)r personer med s(cid:228)rskilda sv(cid:229)righeter att komma in eller (cid:229)terintr(cid:228)da p(cid:229) arbetsmarknaden, dvs. unga under 25 (cid:229)r, unga personer med universitetsexamen upp till 29 (cid:229)rs (cid:229)lder och l(cid:229)ngtidsarbetsl(cid:246)sa (arbetsl(cid:246)sa under mer (cid:228)n ett (cid:229)rs tid), eller st(cid:246)d f(cid:246)r att skapa nya arbetstillf(cid:228)llen, uppfyller kravet att det totala st(cid:246)det inte skall (cid:246)verstiga det belopp som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att fr(cid:228)mja skapandet av nya arbetstillf(cid:228)llen. Detta med h(cid:228)nsyn till att det enligt avta- len (cid:228)r obligatoriskt f(cid:246)r arbetsgivaren att tillhandah(cid:229)lla utbildning och till den sv(cid:229)ra arbetsmarknadssituationen i (21) Enligt den f(cid:246)rsta (cid:246)versikten (cid:246)ver statligt st(cid:246)d i Europeiska gemen- skapen (1988) (cid:228)r generella (cid:229)tg(cid:228)rder varje intervention som till(cid:228)m- pas enhetligt (cid:246)ver hela ekonomin och som inte gynnar vissa f(cid:246)re- tag eller sektorer (KOM(88) 945). 92. Mot bakgrund av denna analys anser kommissionen att endast st(cid:246)det f(cid:246)r att skapa nya arbetstillf(cid:228)llen och det st(cid:246)d som anges i f(cid:246)reg(cid:229)ende stycke (cid:228)r f(cid:246)renligt med riktlinjerna och d(cid:228)rf(cid:246)r kvalificerat f(cid:246)r de undantag som f(cid:246)reskrivs f(cid:246)r den typen av st(cid:246)d. syssels(cid:228)ttningsniv(cid:229)n, 93. D(cid:228)remot anser kommissionen syssels(cid:228)ttningsst(cid:246)d genom utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal utg(cid:246)r st(cid:246)d f(cid:246)r att upp- r(cid:228)tth(cid:229)lla avser anst(cid:228)llning av personer med s(cid:228)rskilda sv(cid:229)righeter att komma in eller (cid:229)terintr(cid:228)da p(cid:229) arbetsmarknaden, dvs. personer under 25 (cid:229)r, personer under 29 (cid:229)r med univer- sitetsexamen och l(cid:229)ngtidsarbetsl(cid:246)sa (mer (cid:228)n ett (cid:229)rs arbetsl(cid:246)shet) eller syftar till att skapa nya arbetstillf(cid:228)llen. s(cid:229)vida det inte 94. Enligt riktlinjerna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningsst(cid:246)d inneb(cid:228)r st(cid:246)d till bibeh(cid:229)llen syssels(cid:228)ttning s(cid:229)dant st(cid:246)d som ett f(cid:246)retag f(cid:229)r f(cid:246)r att stimuleras att inte frist(cid:228)lla anst(cid:228)llda arbetstaga- re (22). I detta fall (cid:228)r det dock inte fr(cid:229)ga om s(cid:229)dant st(cid:246)d eftersom det beviljas f(cid:246)r anst(cid:228)llning genom utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal. Eftersom ordningen inte f(cid:246)reskri- ver att det skapas nya arbetstillf(cid:228)llen utan tv(cid:228)rtom uttryckligen f(cid:246)reskriver att personal inte f(cid:229)r frist(cid:228)llas, kan st(cid:246)det uppmuntra f(cid:246)retag att ers(cid:228)tta personal efter naturlig avg(cid:229)ng. Ordningen uppmuntrar d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)retag att bibeh(cid:229)lla sin personalstyrka utan att skapa nya arbetstillf(cid:228)llen. St(cid:246)det kan s(cid:229)ledes ses som ett s(cid:228)tt att bibeh(cid:229)lla syssels(cid:228)ttningen, vilket i riktlinjerna betraktas som likst(cid:228)llt med driftsst(cid:246)d. 95. S(cid:229)dant st(cid:246)d kan till(cid:229)tas endast om det, i enlighet med artikel 87. 2 b i f(cid:246)rdraget, (cid:228)r avsett att avhj(cid:228)lpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptio- nella h(cid:228)ndelser. P(cid:229) vissa villkor kan syssels(cid:228)ttningsst(cid:246)d (cid:228)ven till(cid:229)tas i regioner som (cid:228)r ber(cid:228)ttigade till undantag enligt artikel 87. 3 a i f(cid:246)rdraget med avseende p(cid:229) den ekonomiska utvecklingen i regioner d(cid:228)r levnadsstandar- (22) Se fotnot nr 5. 15. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 42/15 den (cid:228)r onormalt l(cid:229)g eller d(cid:228)r det r(cid:229)der en allvarligt brist p(cid:229) syssels(cid:228)ttning. sionen avg(cid:246)ra om st(cid:246)det (cid:228)r f(cid:246)renligt med den gemen- samma marknaden i den mening som avses i artikel 87. 2 och artikel 87. 3 i f(cid:246)rdraget. 96. Kommissionen konstaterar i f(cid:246)rsta hand att st(cid:246)det inte (cid:228)r begr(cid:228)nsat till de omr(cid:229)den som (cid:228)r ber(cid:228)ttigade till undantag enligt artikel 87. 3 a i f(cid:246)rdraget, eftersom det g(cid:228)ller f(cid:246)r landet som helhet. Det (cid:228)r inte heller tids- begr(cid:228)nsat eller avsett att trappas ner stegvis. Vad g(cid:228)ller fr(cid:229)gan om huruvida st(cid:246)det kan hj(cid:228)lpa f(cid:246)retag att (cid:246)ver- vinna strukturella brister och fr(cid:228)mja h(cid:229)llbar utveckling, har kommissionen vid upprepade tillf(cid:228)llen varnat den italienska regeringen f(cid:246)r riskerna med s(cid:229)dana generella (cid:229)tg(cid:228)rder; kommissionens negativa inst(cid:228)llning grundar sig p(cid:229) (cid:246)vertygelsen att denna typ av (cid:229)tg(cid:228)rder har mycket skadliga inverkningar p(cid:229) konkurrens och handel, vilka inte uppv(cid:228)gs av gemenskapens intresse av h(cid:229)llbar utveckling eller avskaffandet av strukturella brister. V. 2 St(cid:246)d f(cid:246)r att omvandla utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal till tillsvidareanst(cid:228)llningar V. 2. a) Bed(cid:246)mning av st(cid:246)dinneh(cid:229)llet i (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r att omvandla utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal till tillsvidareanst(cid:228)llningar 97. Eftersom (cid:229)tg(cid:228)rderna avser en ett(cid:229)rig f(cid:246)rl(cid:228)ngning av samma st(cid:246)d som beviljas f(cid:246)r utbildnings- och anst(cid:228)ll- ningsavtal och st(cid:246)det (cid:228)r (cid:228)nnu mer selektivt (det (cid:228)r ju begr(cid:228)nsat till m(cid:229)l 1-omr(cid:229)den), g(cid:228)ller bed(cid:246)mningen i punkt V. 1 a i (cid:228)nnu h(cid:246)gre grad f(cid:246)r dessa (cid:229)tg(cid:228)rder. 98. Det st(cid:229)r s(cid:229)ledes klart att de aktuella (cid:229)tg(cid:228)rderna riskerar att p(cid:229)verka handeln mellan medlemsstaterna. Fr(cid:229)gan om (cid:229)tg(cid:228)rdernas st(cid:246)dinneh(cid:229)ll faller inom till(cid:228)mpningsomr(cid:229)- det f(cid:246)r artikel 87. 1 i EG-f(cid:246)rdraget och artikel 62. 1 i EES-avtalet, eftersom det (cid:228)r fr(cid:229)ga om statligt st(cid:246)d som snedvrider konkurrensen i en omfattning som riskerar att p(cid:229)verka handeln inom gemenskapen. St(cid:246)det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden endast om det omfattas av n(cid:229)got av de undantag som f(cid:246)reskrivs i f(cid:246)rdragen. V. 2. b) F(cid:246)renlighet med den gemensamma marknaden 100. Betr(cid:228)ffande till(cid:228)mpligheten av de undantag som f(cid:246)re- skrivs i f(cid:246)rdraget, g(cid:228)ller synpunkterna i avsnitt V. 1 b i detta beslut (se sk(cid:228)len 69(cid:150)96) (cid:228)ven f(cid:246)r detta st(cid:246)d efter- som (cid:229)tg(cid:228)rderna (cid:228)r av samma natur. 101. I riktlinjerna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningsst(cid:246)d anges att st(cid:246)d till skapande av arbetstillf(cid:228)llen har till effekt att ge anst(cid:228)ll- ning till arbetss(cid:246)kande som (cid:228)nnu inte lyckats f(cid:229) arbete eller har f(cid:246)rlorat sin tidigare anst(cid:228)llning, och med ska- pande av arbetstillf(cid:228)llen avses skapade nettoarbetstillf(cid:228)l- len, dvs. nya arbetstillf(cid:228)llen ut(cid:246)ver de redan befintliga (i genomsnitt under en viss period) vid det ber(cid:246)rda f(cid:246)reta- get. 102. I samma riktlinjer anges ocks(cid:229) att kommissionen (cid:228)gnar uppm(cid:228)rksamhet (cid:229)t best(cid:228)mmelserna i anst(cid:228)llningskon- trakt, s(cid:228)rskilt skyldigheten att uppr(cid:228)tta kontrakt f(cid:246)r tills- vidareanst(cid:228)llning eller f(cid:246)r en tillr(cid:228)ckligt l(cid:229)ng period. 103. Omvandling av tidsbegr(cid:228)nsade utbildnings- och anst(cid:228)ll- ningsavtal tillsvidareanst(cid:228)llningar skapar inga nya arbetstillf(cid:228)llen, eftersom dessa arbeten redan finns; det r(cid:246)r sig dock inte om fasta anst(cid:228)llningar. till 104. Som kommissionen redan konstaterat (23) kan (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att omvandla tidsbegr(cid:228)nsade avtal och utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal varken betraktas som (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att skapa nya arbetstillf(cid:228)llen eller som (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att bibeh(cid:229)lla befintliga arbetstillf(cid:228)llen, med tanke p(cid:229) deras syfte att stabilisera os(cid:228)kra anst(cid:228)llningar. Merv(cid:228)rdet best(cid:229)r s(cid:229)ledes i en netto(cid:246)kning av antalet stabila anst(cid:228)llningar, dvs. anst(cid:228)llningar som inte fanns tidigare. 105. Kommissionen konstaterar att (cid:228)ven om s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder inte regleras i riktlinjerna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningsst(cid:246)d, h(cid:228)n- visar dessa riktlinjer till s(cid:228)kra anst(cid:228)llningar som ett posi- tivt v(cid:228)rde. Kommissionen granskar d(cid:228)rf(cid:246)r anst(cid:228)llnings- avtalets best(cid:228)mmelser och ger en positiv bed(cid:246)mning endast om de kan garantera en viss anst(cid:228)llningstrygghet. 106. Kommissionen har i vissa fall sett positivt p(cid:229) st(cid:246)d f(cid:246)r att omvandla visstidsanst(cid:228)llningar till tillsvidareanst(cid:228)llningar. 99. Efter att ha fastst(cid:228)llt st(cid:246)dinneh(cid:229)llet i de aktuella (cid:229)tg(cid:228)rder i enlighet med artikel 87. 1 i f(cid:246)rdraget, m(cid:229)ste kommis- (23) Se statligt st(cid:246)d N 692/97. L 42/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 2. 2000 Denna positiva inst(cid:228)llning grundar sig emellertid p(cid:229) f(cid:246)l- jande krav (vilket framg(cid:229)r av riktlinjerna): kommissionen att st(cid:246)dsatsen inte (cid:246)verstiger vad som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att f(cid:229) en syssels(cid:228)ttningsskapande effekt. (cid:151) Personalnedsk(cid:228)rningar f(cid:229)r inte ha skett under de tolv m(cid:229)nader som f(cid:246)reg(cid:229)r omvandlingen. (cid:151) En netto(cid:246)kning av antalet anst(cid:228)llda m(cid:229)ste ske j(cid:228)m- f(cid:246)rt med antalet anst(cid:228)llda under de sex m(cid:229)nader som f(cid:246)reg(cid:229)r omvandlingen, varvid anst(cid:228)llningar som omvandlats skall r(cid:228)knas bort. 111. Kommissionen bed(cid:246)mer (cid:246)vriga exempel p(cid:229) st(cid:246)d f(cid:246)r att omvandla utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal till tillsvida- reanst(cid:228)llningar vilka inte uppfyller kravet p(cid:229) netto(cid:246)kning av antalet anst(cid:228)llda som st(cid:246)d f(cid:246)r att bibeh(cid:229)lla syssels(cid:228)tt- ningsniv(cid:229)n. Som framg(cid:229)r av riktlinjerna f(cid:246)r syssels(cid:228)tt- ning betraktas s(cid:229)dant st(cid:246)d som driftsst(cid:246)d. Av sk(cid:228)l som redan anf(cid:246)rts betr(cid:228)ffande st(cid:246)d f(cid:246)r utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal, anser kommissionen att s(cid:229)dant st(cid:246)d inte uppfyller villkoren f(cid:246)r beviljande av driftsst(cid:246)d. 107. Detta har gjort det m(cid:246)jligt f(cid:246)r kommissionen att f(cid:246)r- s(cid:228)kra sig om att detta st(cid:246)d, f(cid:246)rutom att det g(cid:246)r os(cid:228)kra arbetstillf(cid:228)llen mer varaktiga, skapar ett merv(cid:228)rde i form av en netto(cid:246)kning av antalet varaktigt anst(cid:228)llda som inte f(cid:246)rel(cid:229)g tidigare, och kommissionen kan d(cid:228)rf(cid:246)r ocks(cid:229) f(cid:246)r- s(cid:228)kra sig om att det inte bara blir fr(cid:229)ga om att ers(cid:228)tta andra anst(cid:228)llda som avskedats eller g(cid:229)tt i pension. 108. Mot bakgrund av det f(cid:246)reg(cid:229)ende finner kommissionen att kravet p(cid:229) en netto(cid:246)kning av antalet anst(cid:228)llda i detta fall endast uppfylls om antalet anst(cid:228)llda inte inkluderar anst(cid:228)llningar som inf(cid:246)rs med visstidsavtal eller som inte garanterar en relativt varaktig syssels(cid:228)ttning. 109. D(cid:228)rf(cid:246)r konstaterar kommissionen att endast st(cid:246)d f(cid:246)r att omvandla utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal till tillsvida- reanst(cid:228)llningar som uppfyller kravet p(cid:229) att (cid:246)ka antalet anst(cid:228)llda i f(cid:246)rh(cid:229)llande till redan befintliga anst(cid:228)llningar i f(cid:246)retaget (genomsnittligt (cid:246)ver en period som f(cid:246)reg(cid:229)r omvandlingen) (cid:228)r f(cid:246)renliga med riktlinjerna f(cid:246)r syssel- s(cid:228)ttningsst(cid:246)d och d(cid:228)rmed kvalificerade f(cid:246)r det undantag som f(cid:246)reskrivs f(cid:246)r denna typ av st(cid:246)d. Vid ber(cid:228)kningen av antalet anst(cid:228)llda skall bortses fr(cid:229)n visstidsanst(cid:228)lld per- sonal och anst(cid:228)llningar som inte (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt varaktiga. 110. Kommissionen anser att st(cid:246)dsatsen b(cid:246)r ber(cid:228)knas p(cid:229) grundval av det st(cid:246)d som beviljas under den period som f(cid:246)reg(cid:229)r omvandlingen. Under den perioden mottog arbetsgivarna st(cid:246)d f(cid:246)r de arbetstagare vilkas avtal seder- mera omvandlades. St(cid:246)d beviljades s(cid:229)ledes i sammanlagt tre (cid:229)r f(cid:246)r varje skapat arbetstillf(cid:228)lle. Kommissionen kon- staterar att endast i de fall som beskrivs ovan stod st(cid:246)d- satsen i proportion till m(cid:229)ls(cid:228)ttningen, med h(cid:228)nsyn till att de skapade arbetstillf(cid:228)llena (cid:228)r tillsvidareanst(cid:228)llningar och att arbetsl(cid:246)sheten i de ber(cid:246)rda omr(cid:229)dena (cid:228)r s(cid:228)rskilt sv(cid:229)r. Av samma sk(cid:228)l som n(cid:228)mnts ovan i samband med st(cid:246)d avseende utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal, anser VI. SLUTSATSER 112. Kommissionen konstaterar att Italien har (cid:246)vertr(cid:228)tt artikel 88. 3 genom att bevilja icke anm(cid:228)lt syssels(cid:228)ttningsst(cid:246)d inom ramen f(cid:246)r utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal. St(cid:246)- det reglerades i lagarna 863/84, 407/90, 169/91 och 451/94 och har beviljats sedan i november 1995. 113. 114. P(cid:229) grundval av analysen i punkterna V. 1 a och V. 1 b i detta beslut konstaterar kommissionen att endast st(cid:246)d som beviljats f(cid:246)r anst(cid:228)llning av arbetstagare som vid anst(cid:228)llningstillf(cid:228)llet (cid:228)nnu inte hade funnit anst(cid:228)llning eller som f(cid:246)rlorat sin tidigare anst(cid:228)llning och som, till f(cid:246)ljd av att de anst(cid:228)llts, bidragit till netto(cid:246)kningen av antalet anst(cid:228)llda i de ber(cid:246)rda f(cid:246)retagen (cid:228)r f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden. St(cid:246)d som beviljas arbetstagare som har sv(cid:229)righeter att f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen eller efter arbetsl(cid:246)shet (efter att ha f(cid:246)r- lorat sitt arbete) komma in p(cid:229) arbetsmarknaden (cid:228)r ocks(cid:229) f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden. Det g(cid:228)ller personer som, p(cid:229) grund av sina s(cid:228)rskilda omst(cid:228)ndighe- ter, har en svag position p(cid:229) arbetsmarknaden. Detta (cid:228)r s(cid:228)rskilt fallet f(cid:246)r personer under 25 (cid:229)r, personer upp till 29 (cid:229)rs (cid:229)lder med universitetsexamen och l(cid:229)ngtidsarbets- l(cid:246)sa (mer (cid:228)n ett (cid:229)rs arbetsl(cid:246)shet). F(cid:246)r att vara st(cid:246)dber(cid:228)t- tigade f(cid:229)r arbetsgivarna inte ha genomf(cid:246)rt personalned- sk(cid:228)rningar under de f(cid:246)reg(cid:229)ende tolv m(cid:229)naderna. De skall (cid:228)ven ha bibeh(cid:229)llit (med tillsvidareanst(cid:228)llning) minst 60 % av de arbetstagare vilkas utbildnings- och anst(cid:228)ll- ningsavtal l(cid:246)pte ut under de f(cid:246)reg(cid:229)ende 24 m(cid:229)naderna. 115. De (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:246)verensst(cid:228)mmer med regeln om st(cid:246)d av mindre betydelse (24) ing(cid:229)r inte i till(cid:228)mpningsomr(cid:229)det (24) Kommissionens meddelande om st(cid:246)d av mindre betydelse (EGT C 68, 6. 3. 1996). 15. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 42/17 och anst(cid:228)llningsavtal f(cid:246)r artikel 87. Enligt denna regel f(cid:229)r det totala st(cid:246)dbe- lopp som beviljas f(cid:246)retag som anst(cid:228)ller personer genom utbildnings- (cid:246)verstiga 100 000 euro (cid:246)ver en period p(cid:229) tre (cid:229)r. Som anges i kommissionens meddelande om st(cid:246)d av mindre betydel- se, g(cid:228)ller denna regel inte f(cid:246)r sektorer som omfattas av EKSG-f(cid:246)rdraget, varvsindustrin, transportsektorn eller st(cid:246)d som beviljas f(cid:246)r utgifter inom jordbruks- och fis- ken(cid:228)ringarna. inte 116. Alla st(cid:246)d avseende anst(cid:228)llning genom utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal vilka inte (cid:246)verensst(cid:228)mmer med vill- koren i sk(cid:228)len 113(cid:150)115 (cid:228)r of(cid:246)renliga med den gemen- samma marknaden och skall (cid:229)terkr(cid:228)vas. 117. Kommissionen konstaterar att Italien har (cid:246)vertr(cid:228)tt artikel 88. 3 genom att bevilja st(cid:246)d enligt artikel 15 i lag nr 196/97 f(cid:246)r att omvandla utbildnings- och anst(cid:228)llnings- avtal till tillsvidareanst(cid:228)llningar. fr(cid:229)n mottagaren (26) i syfte att (cid:229)teruppr(cid:228)tta status quo. Detta (cid:228)r fallet med det st(cid:246)d som bed(cid:246)ms of(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden i detta beslut och som m(cid:229)ste (cid:229)terbetalas av mottagaren. 122. St(cid:246)det skall (cid:229)terkr(cid:228)vas enligt de f(cid:246)rfaranden och f(cid:246)re- skrifter som anges i den italienska lagstiftningen. Belop- pen skall (cid:229)terkr(cid:228)vas inklusive upplupna r(cid:228)ntor fr(cid:229)n och med den dag st(cid:246)det betalades ut till dess att det faktiskt (cid:229)terbetalats. R(cid:228)ntan skall ber(cid:228)knas enligt den referens- r(cid:228)nta som anv(cid:228)nds f(cid:246)r ber(cid:228)kning av nettobidragsekviva- lenten f(cid:246)r regionalt st(cid:246)d i Italien. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 1. Det statliga st(cid:246)d som Italien olagligt genomf(cid:246)rt sedan november 1995 med avseende p(cid:229) anst(cid:228)llning genom de utbild- lagarna nr nings- och anst(cid:228)llningsavtal 863/84, nr 407/90, nr 169/91 och nr 451/94 (cid:228)r f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden f(cid:246)rutsatt att det syftar till att som f(cid:246)reskrivs i 118. Av de sk(cid:228)l som anges i avsnitt V. 2 a och V. 2 b i detta beslut (sk(cid:228)len 97(cid:150)111), konstaterar kommissionen att endast st(cid:246)d f(cid:246)r att omvandla utbildnings- och anst(cid:228)ll- ningsavtal till tillsvidareanst(cid:228)llningar som (cid:246)verensst(cid:228)m- mer med kravet p(cid:229) netto(cid:246)kning av antalet anst(cid:228)llda i f(cid:246)rh(cid:229)llande till den period som f(cid:246)regick omvandlingen (cid:228)r f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden. Antalet anst(cid:228)llda skall ber(cid:228)knas med bortseende fr(cid:229)n tillsvidare- anst(cid:228)llningsavtal eller avtal som inte erbjuder tillr(cid:228)ckligt varaktig anst(cid:228)llning (se sk(cid:228)l 106). (cid:151) skapa nya arbetstillf(cid:228)llen i det mottagande f(cid:246)retaget till f(cid:246)r- m(cid:229)n f(cid:246)r arbetstagare som (cid:228)nnu inte lyckats f(cid:229) arbete eller har f(cid:246)rlorat sin tidigare anst(cid:228)llning, i den mening som avses i riktlinjerna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningsst(cid:246)d, (cid:151) anst(cid:228)lla arbetstagare som har s(cid:228)rskilda sv(cid:229)righeter att komma in eller (cid:229)terintr(cid:228)da p(cid:229) arbetsmarknaden. Enligt detta beslut avses med arbetstagare som har s(cid:228)rskilda sv(cid:229)- righeter att komma in eller (cid:229)terintr(cid:228)da p(cid:229) arbetsmark- naden, 119. De (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:246)verensst(cid:228)mmer med regeln om st(cid:246)d av mindre betydelse (25) ing(cid:229)r inte i till(cid:228)mpningsomr(cid:229)det f(cid:246)r artikel 87. Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder bed(cid:246)ms p(cid:229) samma s(cid:228)tt som utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtalen (se sk(cid:228)l 115). 120. Alla st(cid:246)d f(cid:246)r att omvandla utbildnings- och anst(cid:228)llnings- avtal till tillsvidareanst(cid:228)llningar som inte (cid:246)verensst(cid:228)m- mer med de villkor som angivits ovan (cid:228)r of(cid:246)renliga med den inre marknaden och skall (cid:229)terbetalas. (cid:151) personer under 25 (cid:229)r, (cid:151) personer med universitetsexamen som (cid:228)r h(cid:246)gst 29 (cid:229)r, och (cid:151) l(cid:229)ngtidsarbetsl(cid:246)sa, dvs. de som har varit arbetsl(cid:246)sa i (cid:246)ver ett (cid:229)rs tid. 2. St(cid:246)d avseende utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal som inte uppfyller villkoren i punkt 1 (cid:228)r of(cid:246)renliga med den gemen- samma marknaden. Artikel 2 121. Om st(cid:246)d som (cid:228)r of(cid:246)renligt med den inre marknaden har beviljats olagligt, f(cid:229)r kommissionen beg(cid:228)ra att den ber(cid:246)rda medlemsstaten (cid:229)terkr(cid:228)ver det aktuella beloppet (25) Kommissionens meddelande om st(cid:246)d av mindre betydelse (EGT C 68, 6. 3. 1996). 1. lag nr St(cid:246)d som beviljats av Italien enligt artikel 15 i 196/97 f(cid:246)r att omvandla utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal till (26) Kommissionens meddelande av den 24 november 1983 (EGT C 318, 24. 11. 1983, s. 3). Se (cid:228)ven domstolens domar av den 12 juli 1973, Kommissionen mot Tyskland, m(cid:229)l 70(cid:150)72, Rec. 1973, s. 813 och av den 24 februari 1987, Deufil mot kommissionen, m(cid:229)l 310/85, Rec. 1987, s. 901. L 42/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 2. 2000 tillsvidareanst(cid:228)llningar (cid:228)r f(cid:246)renliga med den inre marknaden under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att de uppfyller villkoret om netto(cid:246)kning av antalet anst(cid:228)llda i enlighet med vad som anges i riktlinjerna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningsst(cid:246)d. Antalet anst(cid:228)llda i ett f(cid:246)retag skall ber(cid:228)knas med bortseende fr(cid:229)n arbetstillf(cid:228)llen som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n omvandling och arbetstillf(cid:228)llen som skapats genom tidsbegr(cid:228)n- sade avtal eller som inte garanterar tillr(cid:228)ckligt stabila anst(cid:228)ll- ningsf(cid:246)rh(cid:229)llanden. St(cid:246)d f(cid:246)r att omvandla utbildnings- och anst(cid:228)llningsavtal till tillsvidareanst(cid:228)llningar vilka inte uppfyller kraven i punkt 1 (cid:228)r of(cid:246)renliga med den inre marknaden. Artikel 3 Italien skall vidta alla de (cid:229)tg(cid:228)rder som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att fr(cid:229)n mot- tagarna (cid:229)terkr(cid:228)va det st(cid:246)d som inte uppfyller villkoren i artik- larna 1 och 2 och som redan betalats ut p(cid:229) felaktiga grunder. St(cid:246)det skall (cid:229)terkr(cid:228)vas enligt de f(cid:246)rfaranden som anges i itali- ensk lagstiftning. Beloppen skall (cid:229)terkr(cid:228)vas inklusive upplupna r(cid:228)ntor fr(cid:229)n och med den dag st(cid:246)det betalades ut till dess att det faktiskt (cid:229)terbetalats. R(cid:228)ntan skall ber(cid:228)knas enligt den refe- rensr(cid:228)nta som anv(cid:228)nds f(cid:246)r ber(cid:228)kning av nettobidragsekvivalen- ten f(cid:246)r regionalt st(cid:246)d i Italien. Artikel 4 Italien skall inom tv(cid:229) m(cid:229)nader fr(cid:229)n delgivningen av detta beslut underr(cid:228)tta kommissionen om vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som har vidtagits f(cid:246)r att f(cid:246)lja beslutet. Artikel 5 Detta beslut riktar sig till Republiken Italien. Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 11 maj 1999. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen