title: Euroopan yhteisöjen ja Liettuan tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen ja Eurooppa-sopimuksen lisäpöytäkirjan voimaantulopäivämäärää koskeva ilmoitus

eurovoc_concepts:
agricultural production policy
cereals
common price policy
export policy
import policy
reform of the CAP

formats: html pdf print

text: 8. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 192/1 I (Tiedonantoja) TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN ERITYISKERTOMUS NRO 2/99 yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen vaikutuksista vilja-alaan sek(cid:228) komission vastaukset (annettu Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) (1999/C 192/01) SIS˜LLYS Kohdat Sivu TIIVISTELM˜. 1. JOHDANTO. 1. 1(cid:151)1. 3 2. TAUSTA. 2. 1(cid:151)2. 12 Hintatuki ja ulkoinen suojelu. 2. 1(cid:151)2. 5 Viljamarkkinoiden kehittyminen. 2. 6(cid:151)2. 12 3. UUDISTUS. 3. 1(cid:151)3. 5 4. UUDISTUKSEN VAIKUTUKSET. 4. 1(cid:151)4. 48 Vilja-alaa koskeva talousarvio. 4. 1(cid:151)4. 5 Tuotanto. 4. 6(cid:151)4. 10 Kulutus. 4. 11(cid:151)4. 14 Hinnat. 4. 15(cid:151)4. 21 Tuottajahinnat. 4. 15(cid:151)4. 19 Kuluttajahinnat. 4. 20(cid:151)4. 21 Varastot. 4. 22(cid:151)4. 23 Yhteis(cid:246)n ulkopuolinen kauppa. 4. 24(cid:151)4. 28 Tuonti. 4. 25 Vienti. 4. 26(cid:151)4. 28 Maataloustulot vilja-alalla. 4. 29(cid:151)4. 48 Korvaukset vilja-alalla. 4. 31(cid:151)4. 36 Viljantuotannosta saatavien tulojen jakautuminen. 4. 37(cid:151)4. 46 Maatalousmaan arvo. 4. 47(cid:151)4. 48 5. P˜˜TELM˜T. 5. 1(cid:151)5. 13 Komission vastaukset. 2 4 4 4 5 6 10 10 12 14 14 14 15 17 19 19 19 20 20 23 26 26 31 C 192/2 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 8. 7. 1999 TIIVISTELM˜ T(cid:228)ss(cid:228) kertomuksessa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n vuonna 1992 toteutetun yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen vaikutusta vilja-alaan. Kertomuksessa kuvataan ensin lyhyesti vilja-alan yhteisen markkinaj(cid:228)rjestelyn kehityst(cid:228), jonka j(cid:228)l- keen tuodaan esille uudistuksen keskeiset osa-alueet. Seuraavaksi kuvataan yhteist(cid:228) markkinaj(cid:228)rjestely(cid:228) kos- kevan talousarvion sek(cid:228) vilja-alaan uudistuksen j(cid:228)lkeen vaikuttaneiden keskeisten taloudellisten muuttujien kehityst(cid:228), jonka perusteella arvioidaan uudistuksen tuloksia. Hintatukeen ja ulkoiseen suojeluun perustuva entinen yhteinen markkinaj(cid:228)rjestely johti julkisten varastojen kasvuun, mik(cid:228) lis(cid:228)si yhteis(cid:246)n talousarviomenoja. Lis(cid:228)ksi vientitukia oli my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) yh(cid:228) enemm(cid:228)n, jotta viljaylij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)t voitiin myyd(cid:228) maailmanmarkkinoilla. My(cid:246)s Euroopan yhteis(cid:246)n kauppakumppanit painostivat yhteis(cid:246)(cid:228) muuttamaan maatalousmarkkinoitaan aiempaa vapaammiksi. Tuloksena oli lopulta vuonna 1992 toteutettu yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistus, joka koski p(cid:228)(cid:228)asiassa vilja-alaa (ks. kohdat 2. 1(cid:151)2. 12). Uudistuksen tavoitteena oli sis(cid:228)isten ja ulkoisten ongelmien ratkaiseminen lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) yhteis(cid:246)n alueella tuotetun viljan kilpailukyky(cid:228). Keskeisen(cid:228) v(cid:228)lineen(cid:228) oli interventiohintojen huomattava alentaminen. Hinnanalennuk- sista johtuvat tulonmenetykset korvattiin viljelij(cid:246)ille suoran pinta-alatuen avulla. Markkinatasapaino oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) saavuttaa maksamalla aiempaa alhaisempia hintoja ja hillitsem(cid:228)ll(cid:228) samalla tuotantoa, muuttamalla pinta- alatuki riippumattomaksi tuotannon todellisesta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) ja poistamalla aloja viljelyk(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) (ks. kohdat 3. 1(cid:151)3. 5). Komissio odotti talousarviomenojen kasvavan jonkin verran, kun viljelij(cid:246)ille maksettava tuki siirrettiin asteit- tain kuluttajilta veronmaksajien maksettavaksi, mutta menot kasvoivatkin oletettua nopeammin erilaisten komission tai neuvoston tasolla tehtyjen hallinnointip(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten takia. Vuodelle 1997 ennustettu menojen lasku ei toteutunut (ks. kohdat 4. 1(cid:151)4. 5). Uudistuksen ensimm(cid:228)isen voimassaolovuoden aikana tapahtunutta tuotannon laskua seurasi nopeasti kasvu, jonka my(cid:246)t(cid:228) tuotanto nousi uudelleen uudistusta edelt(cid:228)neelle tasolle. Kehitys vaihteli kuitenkin huomattavasti eri j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228), mik(cid:228) osoittaa, ett(cid:228) tuotannon m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n vaikuttivat pikemminkin ilmastolliset muu- tokset ja tuotosten jatkuva kasvu kuin hinnanalennukset ja pakollinen maan viljelyk(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistaminen (ks. kohdat 4. 6(cid:151)4. 10). Sis(cid:228)markkinoiden kulutus kasvoi, koska hinnanalennukset houkuttelivat lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n viljojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) el(cid:228)inten ruokintaan. El(cid:228)intenruokinta-alan mukautumiskyky osoittaa kuitenkin, ett(cid:228) on olemassa my(cid:246)s riski, ett(cid:228) kehi- tys k(cid:228)(cid:228)ntyy p(cid:228)invastaiseen suuntaan esimerkiksi silloin, kun viljojen ja niiden korvikkeiden v(cid:228)linen hintasuhde muuttuu uudelleen viljojen kannalta ep(cid:228)suotuisaksi (ks. kohdat 4. 11(cid:151)4. 14). Tuottajahintojen odotettiin laskevan virallisten hintojen laskun my(cid:246)t(cid:228). Hinnat laskivatkin vaihtelevasti eri j(cid:228)senvaltioissa, mutta EU:n alueella eniten tuotettavaa viljaa eli tavallista vehn(cid:228)(cid:228) koskevat EU:n markkinahinnat pysyiv(cid:228)t uusia virallisia hintoja korkeampina maailmanmarkkinoilla vallinneen viljapulan takia, mink(cid:228) seu- rauksena todellisista tulonmenetyksist(cid:228) maksettiin yleisesti liikaa korvauksia. Tilintarkastustuomioistuin on k(cid:228)sitellyt t(cid:228)t(cid:228) ilmi(cid:246)t(cid:228) jo varainhoitovuotta 1996 koskevassa vuosikertomuksessaan (ks. kohdat 4. 16(cid:151)4. 18 ja 4. 33). 8. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 192/3 Hinnat laskivat siirtym(cid:228)vaiheen j(cid:228)lkeen vuosina 1997 ja 1998, ja j(cid:228)lleen jouduttiin turvautumaan interventio- toimiin (ks. kohdat 4. 19 ja 4. 23). Tuottajahintojen laskun oletettiin pienent(cid:228)v(cid:228)n maatalousalan tukemisesta kuluttajan maksettavaksi j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) osuutta. Lopullisen kuluttajan maksettavaksi j(cid:228)(cid:228)v(cid:228) hinta ei kuitenkaan laskenut merkitt(cid:228)v(cid:228)sti (esimerkiksi lei- v(cid:228)n osalta) tai hinnanalennus (naudan- ja sianlihan osalta) ei liittynyt suoranaisesti alennettuihin viljanhintoi- hin. Veronmaksajan maksettavaksi j(cid:228)(cid:228)v(cid:228) osuus kasvoi n(cid:228)in ollen huomattavasti, eik(cid:228) kuluttajalle koitunut var- sinaista hy(cid:246)ty(cid:228) (ks. kohdat 4. 20(cid:151)4. 21). Maataloustulon kannalta uudistus hy(cid:246)dytti koko vilja-alaa. Koska markkinahinnat pysyiv(cid:228)t siirtym(cid:228)vaiheen aikana uusia virallisia hintoja korkeampina, todellisista tulonmenetyksist(cid:228) maksettiin yleisesti liian suuria kor- vauksia. Mit(cid:228) korkeampia j(cid:228)senvaltioiden markkinahinnat olivat, sit(cid:228) suurempi kokonaistuotto asianomaisille viljelij(cid:246)ille koitui uuden j(cid:228)rjestelm(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ottamisen j(cid:228)lkeen. J(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) ei ollut alun perink(cid:228)(cid:228)n suun- niteltu siten, ett(cid:228) tulonmenetykset korvattaisiin yksitt(cid:228)isen viljelij(cid:228)n tai valtion tasolla. N(cid:228)in ollen on olemassa kaksi tekij(cid:228)(cid:228), jotka vaikuttavat korvausten maksamiseen liian suurina tai liian pienin(cid:228). Ensinn(cid:228)kin tukea mak- setaan keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isten viljelyalojen ja tuotosten perusteella, jotka on j(cid:228)(cid:228)dytetty vanhalle tasolleen, mik(cid:228) johti siihen, ett(cid:228) tehokkaille viljelij(cid:246)ille maksetaan liian pieni(cid:228) korvauksia ja v(cid:228)hemm(cid:228)n tehokkaille viljelij(cid:246)ille mak- setaan liian suuria korvauksia. Toisaalta samojen tuotteiden eri maissa vallitsevien markkinahintojen v(cid:228)listen erojen takia tiettyin(cid:228) vuosina viljelij(cid:246)ille maksettiin joissakin maissa liikaa ja joissakin liian v(cid:228)h(cid:228)n korvauksia (ks. kohdat 4. 31(cid:151)4. 35). T(cid:228)ss(cid:228) korvausj(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) tukea ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n eriytet(cid:228) tilakoon tai tuotoksen perusteella, joten se ei paranna pientuottajien asemaa. Suurille maatiloille sek(cid:228) sellaisilla alueilla sijaitseville tiloille, joilla saadaan korkeimmat tuotokset, my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n edelleenkin eniten tukea (ks. kohdat 4. 37(cid:151)4. 46). Vuonna 1992 toteutettu yhteisen maatalouspolitiikan uudistus oli aivan ilmeisesti askel oikeaan suuntaan, koska noudatettavassa politiikassa tapahtui todellinen muutos. Kilpailukyvyn ja markkinatasapainon osalta saavutettujen edistysten s(cid:228)ilytt(cid:228)miseksi on kuitenkin toimittava edelleen. Agenda 2000:ssa ehdotetut toimet eiv(cid:228)t riit(cid:228) ehk(cid:228)isem(cid:228)(cid:228)n toistuvia tuotantoylij(cid:228)(cid:228)mi(cid:228), niiden avulla ei ole mahdollista reagoida asianmukaisesti maailmanmarkkinahintojen laskuun eik(cid:228) taata maataloustuloja. Tuotantoa ja pinta-alaan perustuvia tukia kos- kevien ongelmien lis(cid:228)(cid:228)ntyess(cid:228) saattaisi olla tarkoituksenmukaista tutkia, onko mahdollista korvata nykyinen j(cid:228)rjestelm(cid:228) jonkinlaisella suoralla tulotuella (ks. kohdat 5. 8(cid:151)5. 11). C 192/4 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 8. 7. 1999 1. JOHDANTO 1. 1 Viljat ovat monessa suhteessa yhteis(cid:246)n alueen t(cid:228)rkeimpi(cid:228) satokasveja. Viljakasveja viljell(cid:228)(cid:228)n noin 38 miljoonan hehtaarin suuruisella alueella, mik(cid:228) on noin 25 prosenttia yhteis(cid:246)n maata- lousmaasta. Viljaa tuotetaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisesti eniten, noin 200 mil- joonaa tonnia vuodessa. Viljat ovat yhteis(cid:246)n sis(cid:228)isen kaupan kes- keisin tuote; viljaa myyd(cid:228)(cid:228)n sis(cid:228)markkinoilla noin 38 miljoonaa tonnia. Jo pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n vilja-alan yhteinen markkinaj(cid:228)rjestely aihe- utti vuonna 1997 yhteis(cid:246)n talousarvioon yli 14 000 miljoonan ecun suuruiset menot, jotka vastaavat 34: (cid:228)(cid:228) prosenttia EMOTR:n tukiosastoa koskevasta talousarviosta. Kyseess(cid:228) on selke(cid:228)sti suu- rin yksitt(cid:228)iseen yhteiseen markkinaj(cid:228)rjestelyyn kohdistuva EU:n talousarviosta maksettava tuki. Tuotannon arvossa mitattuna (kun maatilalla tapahtuva kulutus on v(cid:228)hennetty) viljakasvit olivat kui- tenkin vuonna 1995 nelj(cid:228)nnell(cid:228) sijalla (18 379 miljoonaa ecua) maitotuotteiden (38 176 miljoonaa ecua), naudanlihan (24 583 miljoonaa ecua) ja sianlihan (23 123 miljoonaa ecua) j(cid:228)lkeen (1). 1. 2 Yhteis(cid:246) toteutti vuonna 1992 yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) osittaisen uudistuksen. Uudistus vaikutti eniten viljamark- kinoihin, joihin sovellettiin uusia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) markkinointivuo- desta 1993/1994 alkaen. Uudistus oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) panna kokonaisuu- dessaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n kolmivuotisen siirtym(cid:228)vaiheen j(cid:228)lkeen, eli kes(cid:228)kuussa 1996. Markkinointivuosi 1996/1997 oli siis ensim- m(cid:228)inen vuosi, jolloin uudistus oli kokonaisuudessaan voimassa. T(cid:228)ss(cid:228) kertomuksessa tuodaan esille joitakin uudistuksen keskeisi(cid:228) vilja-alaan kohdistuvia vaikutuksia. Kertomus perustuu vuosina 1997 ja 1998 toimitettuihin tarkastuksiin, joiden yhteydess(cid:228) ana- lysoitiin muista yhteis(cid:246)n asiakirjoista poimittuja, Eurostatin kokoa- mia taloutta ja rahoitusta koskevia tietoja sek(cid:228) tietoja, jotka saatiin haastattelemalla kansallisia viranomaisia ja tuottajien edustajia, tuotteiden jalostajia sek(cid:228) kuluttajia viidess(cid:228) eniten viljaa tuotta- vassa j(cid:228)senvaltiossa: Ranskassa, Saksassa, Yhdistyneess(cid:228) kunin- gaskunnassa, Italiassa ja Espanjassa (2). 1. 3 Kertomukseen sis(cid:228)ltyy lyhyt yhteenveto vilja-alan yhteisen markkinaj(cid:228)rjestelyn taustasta; yhteenvedon j(cid:228)lkeen k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n uudistuksen keskeisi(cid:228) osa-alueita. Seuraavaksi selvitet(cid:228)(cid:228)n yhteist(cid:228) (1) Euroopan unionin maatalousmarkkinatilanne, vuotta 1996 koskeva kertomus, taulukot 3. 1. 5, 3. 5. 2. 2, 3. 6. 16, 4. 1. 4. 4. (2) Maat on lueteltu suurimmasta pienimp(cid:228)(cid:228)n viljantuotannon m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n perusteella; m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t pohjautuvat vuoden 1995 tuotantoa kuvaaviin lukuihin, jotka ovat per(cid:228)isin Eurostatin kertomuksesta vuodelta 1996, taulukko 4. 1. 1. 3. markkinaj(cid:228)rjestely(cid:228) koskevan talousarvion ja keskeisten, vilja- alaan uudistuksen j(cid:228)lkeen vaikuttaneiden taloudellisten muuttu- jien kehittymist(cid:228). Lis(cid:228)ksi kertomuksessa arvioidaan uudistuksen tuloksia asetettuihin tavoitteisiin n(cid:228)hden ja esitet(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)kemyksi(cid:228) siit(cid:228), kuinka todenn(cid:228)k(cid:246)isesti Agenda 2000:n avulla kyet(cid:228)(cid:228)n kor- jaamaan vuoden 1992 uudistukseen liittyneet puutteet ja viem(cid:228)(cid:228)n uudistusta eteenp(cid:228)in. Kertomus ei kata durumvehn(cid:228)(cid:228) koskevan erityisen tukij(cid:228)rjestelm(cid:228)n kehittymist(cid:228), koska sit(cid:228) k(cid:228)siteltiin tilin- tarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 1997 koskevassa vuo- sikertomuksessa (3). 2. TAUSTA Hintatuki ja ulkoinen suojelu 2. 1 Yhteiseen maatalouspolitiikkaan liittyv(cid:228) yhteinen markkina- j(cid:228)rjestely perustettiin ensimm(cid:228)iseksi viljojen osalta, koska niiden merkitys ihmis- ja el(cid:228)inravinnossa ja yhteis(cid:246)n sis(cid:228)isess(cid:228) kaupassa on keskeinen. Vuonna 1958 Stresassa pidetyss(cid:228) konferenssissa alkaneiden pitkien neuvotteluiden j(cid:228)lkeen neuvosto p(cid:228)(cid:228)tti lopulta tammikuussa 1962 yhteisen markkinaj(cid:228)rjestelyn perustamisesta. J(cid:228)rjestelyyn kuuluivat seuraavat keskeiset tekij(cid:228)t: a) Tavoitehinnat, jotka neuvosto vahvisti kunkin markkinointi- vuoden alussa jokaisen viljalajin (l(cid:228)hinn(cid:228) tavallisen vehn(cid:228)n, durumvehn(cid:228)n, ohran, kauran ja rukiin) osalta. Tavoitehinnat jotka tuottajien tulisi saada. m(cid:228)(cid:228)riteltiin tuottajahinnoiksi, Hintaneuvottelut olivat alusta alkaen vaikeita; erityisesti Saksa kielt(cid:228)ytyi hyv(cid:228)ksym(cid:228)st(cid:228) tuottajahintojensa voimakasta alen- tamista, ja yhteiset viljanhinnat tulivat voimaan vasta vuonna 1967. Hinnat olivat kuitenkin tasoltaan hieman korkeampia kuin muissa viidess(cid:228) j(cid:228)senvaltiossa sovelletut markkinahinnat ja huomattavasti korkeampia kuin maailmanmarkkinahinnat. b) Interventiohinnaksi vahvistettiin tietty prosenttiosuus tavoite- hinnasta, ja se osoitti markkinahintojen alimman mahdollisen tason; kun kyseinen v(cid:228)himm(cid:228)ishinta saavutettiin, kansallisten interventioelinten oli ostettava viljat valtion kustannuksella. Interventioj(cid:228)rjestelm(cid:228)n tarkoituksena oli, ett(cid:228) ajankohtana, jolloin viljojen tarjonta ylitti kysynn(cid:228)n (tavallisesti sadonkor- juuaikana), tarjontaa v(cid:228)hennett(cid:228)isiin valtion suorittamien interventio-ostojen avulla, jolloin markkinahinnat pysyiv(cid:228)t interventiohintoja korkeammalla tasolla. Yleens(cid:228) markkinoin- tivuoden loppupuolella vallinneessa p(cid:228)invastaisessa tilan- teessa, eli tarjonnan laskiessa ja hintojen noustessa, markki- (3) EYVL C 349, 17. 11. 1998, toinen luku. 8. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 192/5 nahinnat pysyiv(cid:228)t tavoitehintojen tasolla interventiovaras- toista tapahtuvan myynnin avulla. Lis(cid:228)ksi interventiohintoja nostettiin kuukausittaisten lis(cid:228)ysten avulla tiettyn(cid:228) aikana markkinointivuotta; menettelyn avulla tuottajia pyrittiin kan- nustamaan varastoimaan viljat itse v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti sadonkorjuun j(cid:228)lkeen tapahtuvan interventiovarastoinnin sijasta. Varastoin- tikulut ja varastoidun viljan arvon v(cid:228)henemisest(cid:228) my(cid:246)hem- min aiheutuneet kulut katettiin yhteis(cid:246)n talousarviosta, mutta ei alun perin suoritettuja ostoja. sin merkityksens(cid:228) maataloustulojen kannalta, ja ne toimivat aino- astaan teoreettisena perustana interventiohintojen m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)mi- selle. My(cid:246)s kuluttajien edut j(cid:228)tettiin ottamatta huomioon; korkei- den sis(cid:228)markkinahintojen ja alhaisten maailmanmarkkinahintojen v(cid:228)linen ero siirtyi alusta alkaen kuluttajien maksettavaksi. 2. 2 Ottamalla mainitun hintatukij(cid:228)rjestelm(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n yhteis(cid:246) t(cid:228)ytti ep(cid:228)suorasti etenkin kolme Euroopan yhteis(cid:246)n perustamis- sopimuksen 39 artiklassa asetettua tavoitetta (4): a) tulotavoitteen eli kohtuullisen elintason takaamisen maata- lousv(cid:228)est(cid:246)lle tavoitehintojen avulla; b) markkinoiden vakauttamista koskevan tavoitteen; hinnat sai- vat vaihdella ainoastaan tavoitehintojen ja interventiohintojen muodostamissa rajoissa; c) rakenteellisen tavoitteen; tilojen tuotannon oli tarkoitus riit- t(cid:228)(cid:228) takaamaan tuottajille kohtuullinen tulotaso kun hinnat oli vahvistettu tietylle tasolle. 2. 3 Tavoitehinnat asetettiin niin korkeiksi, ett(cid:228) markkinahinnat j(cid:228)iv(cid:228)t usein huomattavasti alhaisemmiksi, jopa tavoitehintojen ja interventiohintojen v(cid:228)lisen 10 prosentin marginaalin alapuolelle. Interventiosta tuli n(cid:228)in ollen yhteis(cid:246)n markkinoiden hallinnan pysyv(cid:228) piirre, jonka avulla tuottajahinnat pidettiin keinotekoisesti korkean interventiohinnan tasolla. Tavoitehinnat menettiv(cid:228)t t(cid:228)y- (4) Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 39 artikla: (cid:148)1. Yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteena on: a) lis(cid:228)t(cid:228) maatalouden tuottavuutta edist(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) teknist(cid:228) kehityst(cid:228) sek(cid:228) varmistamalla, ett(cid:228) maataloustuotantoa kehitet(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)rkiper(cid:228)isesti ja ett(cid:228) tuotannontekij(cid:246)it(cid:228), varsinkin ty(cid:246)voimaa, hy(cid:246)dynnet(cid:228)(cid:228)n parhaalla mahdollisella tavalla; b) taata n(cid:228)in maatalousv(cid:228)est(cid:246)lle kohtuullinen elintaso erityisesti lis(cid:228)(cid:228)- m(cid:228)ll(cid:228) maataloudessa ty(cid:246)skentelevien henke(cid:228) kohti laskettuja tuloja; c) vakauttaa markkinat; d) varmistaa tarvikkeiden saatavuus; e) taata kohtuulliset kuluttajahinnat. 2. Yhteist(cid:228) maatalouspolitiikkaa ja sen mahdollisia erityismenetelmi(cid:228) suunniteltaessa otetaan huomioon: a) maatalouselinkeinon erityisluonne, joka johtuu maatalouden yhteiskunnallisesta rakenteesta sek(cid:228) eri maatalousalueiden v(cid:228)li- sist(cid:228) rakenteellisista eroista ja luonnonolojen eroista; b) tarve toteuttaa aiheelliset mukautukset asteittain; c) se, ett(cid:228) maatalous on j(cid:228)senvaltioissa tuotannonala, joka liittyy l(cid:228)heisesti talouteen kokonaisuudessaan. (cid:148) 2. 4 Taattuja v(cid:228)himm(cid:228)ishintoja koskeva j(cid:228)rjestelm(cid:228) voi toimia ainoastaan, mik(cid:228)li maailmanmarkkinoilla edullisemmalla hinnalla myyt(cid:228)vien viljojen aiheuttama kilpailu estet(cid:228)(cid:228)n sis(cid:228)markkinoilla. T(cid:228)m(cid:228)n saavuttamiseksi yhteis(cid:246) vahvisti sis(cid:228)markkinoiden hinta- tukij(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) ulkoisella sulkuhintaj(cid:228)rjestelm(cid:228)ll(cid:228). Sis(cid:228)markkina- hintoja suojattiin erilaisten, yhteis(cid:246)n ulkopuolisista maista tapah- tuvaa viljantuontia koskevien maksujen avulla. Maksut perustuivat kynnyshintoihin, jotka vahvistettiin siten, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n alueen suurimpiin kulutuskeskuksiin tuodun viljan hinnat olivat hieman tavoitehintoja korkeampia, ja kyseisten hintojen v(cid:228)linen ero muo- dosti perustan niin sanotulle yhteis(cid:246)n etuuskohtelulle. Erilaiset tuontimaksut otettiin yhteis(cid:246)n talousarvioon omina varoina. 2. 5 Vientituet vaikuttivat p(cid:228)invastoin kuin tuontimaksut. Sis(cid:228)- markkinoita uhkaavat ylij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)t vietiin ja viejille voitiin korvata korkeamman sis(cid:228)markkinahinnan ja yhteis(cid:246)n ulkopuolisen maan markkinoiden alhaisemman myyntihinnan v(cid:228)linen ero. Kuitenkin silloin, kun sis(cid:228)markkinoiden tarjonnassa ilmeni vajausta, voitiin k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) vientimaksuja viennin v(cid:228)hent(cid:228)miseksi ja/tai alentaa tuon- timaksuja; n(cid:228)in on tapahtunut yhteisen markkinaj(cid:228)rjestelyn aikana ainoastaan kahdesti. Hintasulkuj(cid:228)rjestelm(cid:228) luotiin alun perin itse- (cid:228)(cid:228)n rahoittavaksi j(cid:228)rjestelm(cid:228)ksi, koska oletettiin, ett(cid:228) tuontimak- suista kertyv(cid:228)t tulot kattaisivat vientituista aiheutuvat menot v(cid:228)hi- tellen usean vuoden aikana. Viljamarkkinoiden kehittyminen 2. 6 Kun vilja-alan yhteinen markkinaj(cid:228)rjestely otettiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, j(cid:228)senvaltioita oli ainoastaan kuusi ja suuri osa peruselintarvik- keista tuotiin, jotta yhteis(cid:246)n v(cid:228)est(cid:246)lle kyettiin varmistamaan riit- t(cid:228)v(cid:228) tarjonta. Vuonna 1968 kuusi j(cid:228)senvaltiota toivat yli 17 mil- joonaa tonnia viljaa ja veiv(cid:228)t sit(cid:228) 6,5 miljoonaa tonnia, mik(cid:228) merkitsi, ett(cid:228) 10,5 miljoonan tonnin nettotarve eli 10 prosenttia yhteis(cid:246)n viljankysynn(cid:228)st(cid:228) oli katettava tuonnin avulla. C 192/6 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 8. 7. 1999 2. 7 Vuosien 1973 ja 1979 (cid:246)ljykriisit johtivat maailmanlaajuiseen inflaatioon, ja 1980-luvun puoliv(cid:228)liss(cid:228) Yhdysvaltain jatkuvat bud- jettivajeet pahensivat (cid:246)ljykriisien aiheuttamaa rahapoliittista ep(cid:228)- vakautta. Inflaation seurauksena virallisia hintoja (tavoite-, interventio- ja kynnyshintoja) nostettiin useaan otteeseen huo- mattavasti, ja Yhdysvaltain dollarin arvon heikkeneminen kasvatti entisest(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n ja maailmanmarkkinoiden viljanhintojen v(cid:228)list(cid:228) eroa. Korkeat tukihinnat kannustivat viljelij(cid:246)it(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tuotantoa, vaikka yhteis(cid:246)n kulutus kasvoi hitaammin. Interventio- ostoihin tai korkeisiin vientitukiin perustuvat keinotekoiset mark- kinat antoivat tuottajille v(cid:228)(cid:228)ristyneen kuvan todellisesta markki- natilanteesta. N(cid:228)in ollen vuonna 1980 yhteis(cid:246)st(cid:228), johon kuului tuolloin yhdeks(cid:228)n j(cid:228)senvaltiota, tuli viljojen nettoviej(cid:228) (ks. tau- lukko 1). Tuotanto pysyi vuodesta 1981 l(cid:228)htien sis(cid:228)markkinoiden kulutusta korkeampana, tuonti laski ja tuettu vienti kasvoi koko ajan. My(cid:246)s interventiovarastot jatkoivat kasvuaan. Ylij(cid:228)(cid:228)mien myynti sis(cid:228)markkinoille ja yhteis(cid:246)n ulkopuolelle kasvatti jatku- vasti yhteis(cid:246)n talousarviomenoja. 2. 8 Menojen kasvusuuntausta pyrittiin 1980-luvun j(cid:228)lkipuolis- kolla hidastamaan j(cid:228)(cid:228)dytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tai alentamalla virallisia hintoja ja aloittamalla muita vakauttamistoimia (taatut enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t, yhteisvastuumaksut ja maan viljelyk(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistamista koskeva j(cid:228)rjestely (5)). Mainittujen toimien avulla ei kuitenkaan kyetty hil- litsem(cid:228)(cid:228)n tuotantoa ja ylij(cid:228)(cid:228)mi(cid:228) merkitt(cid:228)v(cid:228)sti, joten talousarvio- menot (l(cid:228)hinn(cid:228) interventiokulut ja vientituet) pysyiv(cid:228)t korkeina. Maatalouden valuuttaj(cid:228)rjestelm(cid:228), jonka avulla maataloushintoja pyrittiin vihreiden kurssien avulla suojaamaan kasvavalta rahapo- liittiselta ep(cid:228)vakaudelta, nosti hintoja entisest(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltioissa, joiden kansallisten valuuttojen arvo aleni, ja johti ainoastaan pie- niin hinnanalennusten avulla tapahtuviin tasauksiin j(cid:228)senvalti- oissa, joiden kansallisten valuuttojen arvo nousi (6). Suhteellisen korkeat sis(cid:228)markkinoiden hinnat kannustivat edelleen lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tuotantoa, ja kasvavat tuotokset pahensivat rakenteellisista ylij(cid:228)(cid:228)- mist(cid:228) aiheutuvaa ongelmaa. j(cid:228)(cid:228)m(cid:228)t johtivat tuonnin alenemiseen ja siihen, ett(cid:228) yh(cid:228) pienempi osa maksetuista vientituista saatiin korvattua tuontimaksujen avulla. Lopulta ei en(cid:228)(cid:228) riitt(cid:228)nyt, ett(cid:228) kuluttajat rahoittivat j(cid:228)rjes- telm(cid:228)(cid:228) maksamalla viljoista huomattavasti maailmanmarkkina- hintoja enemm(cid:228)n, vaan veronmaksajien osuus interventiomak- suista ja vientituista kasvoi my(cid:246)s. 2. 10 Markkinointivuoden 1992/1993 lopussa tilanne kulminoi- tui siihen, ett(cid:228) 32,2 miljoonaa tonnia viljaa eli noin 20 prosenttia vuotuisesta tuotannosta oli interventiovarastoissa (ks. taulukko 1). Kyseinen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) vastasi sis(cid:228)markkinoiden kulutusta yli nelj(cid:228)n kuu- kauden aikana, ja siit(cid:228) aiheutuivat samana vuonna veronmaksa- jien maksettavaksi 2 724 miljoonan ecun suuruiset kustannukset, jotka liittyiv(cid:228)t varastointiin ja varastojen arvon v(cid:228)henemiseen (ks. taulukko 2). Saman ajanjakson kuluessa my(cid:246)s vientituet kasvoivat 2 789 miljoonaan ecuun, kun taas kaikkiin tuotuihin maatalous- tuotteisiin kohdistuvat maksut olivat ainoastaan 1 000 miljoonaa ecua. Kun otetaan huomioon rajoitteet, jotka vuonna 1988 hyv(cid:228)k- syttyjen talousarviota koskevan kurinalaisuuden periaatteisiin perustuva maatalouden p(cid:228)(cid:228)linjaus aiheutti, maataloutta koskevan talousarvion rahoittaminen hankaloitui entisest(cid:228)(cid:228)n. j(cid:228)rjestelm(cid:228), 2. 11 Suurin osa jatkuvasti kasvavista talousarviomenoista ei lis(cid:228)ksi hy(cid:246)dytt(cid:228)nyt suoraan viljelij(cid:246)it(cid:228), vaan varastojen omistajia ja viljan tukkukauppiaita (cid:151) kyseess(cid:228) olivat usein samat yritykset. Vilja-alaa hy(cid:246)dytti jossa sis(cid:228)markkinoiden hinnat pidettiin keinotekoisesti maailmanmarkkinahintoja korkeampina, ja myyntiyhti(cid:246)t ker(cid:228)siv(cid:228)t vientituet ja interventiomaksut, joita tar- vittiin sis(cid:228)markkinahintojen yll(cid:228)pit(cid:228)miseksi tietyll(cid:228) tasolla. N(cid:228)i- den menojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) viimeisen(cid:228) uudistusta edelt(cid:228)neen(cid:228) vuonna oli 5 512,6 miljoonaa ecua, kun vilja-alaa koskevan talousarvion kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli 6 923,2 miljoonaa ecua. 2. 12 Samaan aikaan yhteis(cid:246)n kauppakumppanit painostivat liit- t(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n maataloustuotteet tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleis- sopimuksen (GATT) piiriin, avaamaan yhteis(cid:246)n markkinat kaup- pakumppaneiden maataloustuotteille ja poistamaan asteittain kaikki kauppaan suoraan tai ep(cid:228)suorasti vaikuttavat tuet. 2. 9 Interventio-ostoihin, tuontimaksujen avulla tapahtuvaan ulkoiseen suojeluun, vientitukiin ja maatalouden valuuttaj(cid:228)rjestel- m(cid:228)(cid:228)n perustuneen hintatuen vuoksi viljantuottajat ja kauppiaat vieraantuivat maailmanmarkkinoiden todellisesta tilanteesta. Lis(cid:228)ksi kasvava omavaraisuus ja lopulta sis(cid:228)markkinoiden viljayli- 3. UUDISTUS (5) Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 1989 (EYVL C 313, 12. 12. 1990, sivut 75 ja 89). (6) Ks. maatalouden valuuttatukij(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) koskeva tilintarkastustuo- mioistuimen erityiskertomus nro 1/89 (EYVL C 128, 24. 5. 1989, kohta 6. 13). 3. 1 Paine yhteisen maatalouspolitiikan uudistamiseen syntyi sis(cid:228)isten ja ulkoisten tekij(cid:246)iden vaikutuksesta; sis(cid:228)isin(cid:228) tekij(cid:246)in(cid:228) vaikuttivat talousarviota koskevat rajoitteet ja ulkoisena tekij(cid:228)n(cid:228) GATT-neuvotteluiden Uruguayn kierros. Uudistus oli toteutettava,. 8 7 1 9 9 9 Markkinointivuosi Yhteis(cid:246)n laajuus K(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) oleva tuotanto (1) (2) Tuonti (3) Vienti (3) K(cid:228)ytt(cid:246) yhteis(cid:246)ss(cid:228) (3) Varastojen vaihtelu Varastot markkinointi- vuoden lopussa (4) joista interventio- varastoja joista yksityisi(cid:228) varastoja Omavaraisuusaste (milj. tonnia) F I Viljojen hankintatase markkinointivuosilta 1972/1973(cid:151)1997/1998 Taulukko 1 1997/1998 1996/1997 1995/1996 1994/1995 1993/1994 1992/1993 1991/1992 1990/1991 1989/1990 1988/1989 1987/1988 1986/1987 1985/1986 1984/1985 1983/1984 1982/1983 1981/1982 1980/1981 1979/1980 1978/1979 1977/1978 1976/1977 1975/1976 1974/1975 1973/1974 1972/1973 EU-15 EU-15 EU-15 EU-15 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-10 EU-10 EU-10 EU-10 EU-10 EU-9 EU-9 EU-9 EU-9 EU-9 EU-9 EU-9 EU-9 205,0 205,3 176,6 172,8 164,8 168,3 181,0 169,4 162,8 163,6 154,2 153,8 160,2 151,3 123,6 131,4 122,3 125,0 113,8 115,6 102,6 90,0 96,4 107,3 104,7 102,2 4,9 4,8 8,0 6,6 5,2 4,1 5,5 5,1 6,5 7,3 7,9 7,1 11,1 7,3 8,9 11,1 15,3 16,7 17,0 20,8 21,8 30,5 26,1 24,2 24,4 25,1 23,4 28,3 20,4 32,0 35,2 36,8 34,7 30,0 33,8 35,3 26,8 27,2 25,8 29,1 22,9 23,0 23,8 24,1 17,4 16,7 13,4 10,6 17,1 13,8 12,2 14,4 174,7 172,9 166,7 159,6 144,9 134,6 140,6 141,5 135,5 135,9 137,0 138,0 144,1 119,2 116,5 114,7 115,4 117,8 115,7 115,9 111,4 109,7 110,3 113,2 115,5 113,8 11,8 8,9 (cid:150) 2,6 (cid:150) 12,2 (cid:150) 10,2 0,9 11,3 3,1 (cid:150) 0,1 (cid:150) 0,2 (cid:150) 1,7 (cid:150) 4,3 1,5 10,4 (cid:150) 7,0 4,8 (cid:150) 1,7 (cid:150) 0,2 (cid:150) 2,2 3,8 (cid:150) 0,4 0,1 (cid:150) 4,9 4,5 1,4 (cid:150) 0,8 37,2 25,4 16,5 19,1 31,3 41,4 40,5 29,2 26,2 26,3 26,5 28,2 32,5 31,0 20,6 27,5 22,7 24,4 24,6 26,8 23,0 23,4 23,3 28,2 23,7 22,4 14,5 2,4 2,6 9,7 20,1 32,2 26,4 18,8 11,8 e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. (1) K(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) oleva tuotanto: tuotanto, josta on v(cid:228)hennetty h(cid:228)vikki maatiloilla sek(cid:228) satoh(cid:228)vikki. (2) Vuoden 1997 k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevaa tuotantoa kuvaava luku ei ollut saatavissa. Taulukkoon on sen sijaan merkitty tuotantoa kuvaava luku, joka on hieman korkeampi. (3) Markkinointivuosien 1996/1997 ja 1997/1998 luvut ovat p(cid:228)(cid:228)osaston VI esitt(cid:228)mi(cid:228) arvioita. (4) Varastoja markkinointivuoden lopussa kuvaavat luvut ovat kunkin markkinointivuoden kes(cid:228)kuun 30. p(cid:228)iv(cid:228)lt(cid:228). Ne on laskettu muissa sarakkeissa olevien lukujen perusteella. e. s. : ei saatavissa. Huom. Yhteis(cid:246)n luvut markkinointivuotta 1990/1991 edelt(cid:228)v(cid:228)lt(cid:228) ajalta eiv(cid:228)t sis(cid:228)ll(cid:228) Saksan uusia osavaltioita koskevia tietoja. L(cid:228)hde: Eurostat, New Cronos (tiedot p(cid:228)ivitetty syyskuussa 1998). 22,7 23,0 13,9 9,4 11,2 9,2 14,1 10,4 14,4 e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. e. s. 117 % 119 % 106 % 108 % 114 % 125 % 129 % 120 % 120 % 120 % 113 % 111 % 111 % 127 % 106 % 115 % 106 % 106 % 98 % 100 % 92 % 82 % 87 % 95 % 91 % 90 % E u r o o p a n y h t e i s (cid:246) j e n v i r a l l i n e n l e h t i C 1 9 2 / 7 Viljoja ja muita peltokasveja koskevien menojen kehitys vuosina 1990(cid:151)1997 Taulukko 2 Ennen yhteisen maatalouspolitiikan uudistusta Uusi yhteinen maatalouspolitiikka 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1994(cid:151)1997 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-15 EU-12 EU-15 EU-12 EU-15 EU-12 EU-15 (milj. ecua) Vientituki viljoille 2 443,4 3 601,5 3 139,7 2 788,8 1 513,2 1 062,2 1 092,7 301,2 312,8 484,6 532,3 3 361,2 3 451,0 Menojen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) viljojen osalta (%) 64,0 % 70,0 % 56,2 % 40,3 % 16,7 % 9,1 % 9,3 % 2,5 % 2,4 % 3,7 % 3,8 % 7,3 % 7,2 % Viljojen interventiovarastointi 1 251,4 1 419,4 2 497,4 2 723,8 186,7 36,7 62,7 (cid:150) 39,7 (cid:150) 46,5 67,1 71,5 250,8 274,4 Menojen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) viljojen osalta (%) 32,8 % 27,6 % 44,7 % 39,3 % 2,1 % 0,3 % 0,5 % (cid:150) 0,3 % (cid:150) 0,4 % 0,5 % 0,5 % 0,5 % 0,6 % Muut interventiotoimenpiteet Viljat Viljan yhteisvastuumaksu 341,4 (cid:150) 656,2 464,7 462,2 (cid:150) 924,3 (cid:150) 1 098,7 532,3 89,6 391,9 (cid:150) 0,9 347,6 (cid:150) 0,8 357,3 (cid:150) 0,8 279,2 (cid:150) 0,5 304,6 (cid:150) 0,5 273,4 0,0 300,7 0,0 1 292,1 (cid:150) 2,2 1 354,5 (cid:150) 2,2 Yhteens(cid:228) (cid:150) 314,8 (cid:150) 459,6 (cid:150) 636,5 621,9 391,0 346,8 356,5 278,7 304,1 273,4 300,7 1 289,9 1 352,3 Menojen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) viljojen osalta (%) (cid:150) 8,2 % (cid:150) 8,9 % (cid:150) 11,4 % 9,0 % 4,3 % 3,0 % 3,0 % 2,3 % 2,3 % 2,1 % 2,1 % 2,8 % 2,8 % Pinta-alatuki viljoille Korvaukset Viljanviljelyalojen kesannointi (1) Ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen tuki durumvehn(cid:228)lle 0,0 18,0 419,5 0,0 65,4 516,1 0,0 125,5 456,4 0,0 362,8 425,9 4 723,7 1 456,0 816,6 7 222,6 2 050,7 944,0 7 222,6 2 050,7 944,0 8 919,9 1 771,6 947,6 9 611,7 1 930,7 948,3 9 787,1 10 524,1 30 653,3 32 082,1 7 055,4 1 475,0 3 789,5 1 079,9 1 618,1 1 080,6 6 753,3 3 788,1 Menojen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) viljojen osalta (%) 11,5 % 11,3 % 10,4 % 11,4 % 77,0 % 87,6 % 87,1 % 95,6 % 95,6 % 93,7 % 93,6 % Yhteens(cid:228) 437,5 581,5 581,9 788,7 6 996,3 10 217,3 10 217,3 11 639,1 12 490,7 12 342,0 13 222,8 41 194,7 42 927,0 C 1 9 2 / 8 F I E u r o o p a n y h t e i s (cid:246) j e n v i r a l l i n e n l e h t i Vilja-alan menot yhteens(cid:228) Kasvu edelliseen vuoteen verrattuna (%) 3 817,5 5 142,8 34,7 % 5 582,5 8,5 % 6 923,2 24,0 % (1) Laskelmassa on otettu huomioon, ett(cid:228) viljaa viljell(cid:228)(cid:228)n 85 prosentilla peltoalasta (tieto vuodelta 1992). L(cid:228)hde: komission rahoituskertomukset vuosilta 1990(cid:151)1997. 9 087,2 11 663,0 11 729,2 12 179,3 13 061,1 11,4 % 29,1 % 31,3 % 28,3 % 4,4 % 13 167,1 14 127,3 46 096,6 48 004,8 8,1 % 8,2 %. 8 7 1 9 9 9 8. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 192/9 ja vilja-ala kuului j(cid:228)lleen kerran aloihin, joihin uudistus vaikutti eniten. Vuoden 1991 alussa esitettiin niin sanottu MacSharryn uudistus (joka nimettiin tuolloin maatalousalasta vastanneen komission j(cid:228)senen mukaan) (7). b) Erityisesti seuraavat Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuk- sen 39 artiklassa esitetyt tavoitteet: 3. 2 Koska yhteiseen maatalouspolitiikkaan siihen menness(cid:228) liit- tyneet ongelmat ja puutteet olivat tiedossa, vilja-alan uudistuksen tavoitteet olivat helposti m(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)viss(cid:228). Keinoja koskevat neuvot- telut olivat kuitenkin pitk(cid:228)lliset ja vaikeat, ja neuvoston lopulta toukokuussa 1992 hyv(cid:228)ksym(cid:228) uudistus ei ollut yht(cid:228) radikaali kuin komission esitt(cid:228)m(cid:228). 3. 3 Kes(cid:228)kuussa 1992 annettiin kaksi perusasetusta, neuvoston asetukset (ETY) N:o 1765/92 ja 1766/92 (8). Ensiksi mainittu ase- tus koski uutta tiettyjen peltokasvien (viljakasvien, (cid:246)ljysiementen, valkuaiskasvien ja my(cid:246)hemmin my(cid:246)s pellavansiementen) viljeli- j(cid:246)ille tarkoitettua tukij(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) (pinta-alatukea) ja j(cid:228)lkimm(cid:228)i- nen liittyi puolestaan vilja-alan yhteisen markkinaj(cid:228)rjestelyn uudis- tamiseen. K(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n otettiin markkinointivuodesta 1993/1994 markkinointivuoteen 1995/1996 kest(cid:228)v(cid:228) siirtym(cid:228)vaihe, jonka kuluessa oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) panna t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n uuden yhteisen markkina- j(cid:228)rjestelyn keskeiset osa-alueet. Seuraavaa, vuoteen 1999 jatkuvaa ajanjaksoa pidettiin uuden markkinaj(cid:228)rjestelyn varsinaisena sovel- tamiskautena, joka p(cid:228)(cid:228)ttyy komission Agenda 2000:n yhteydess(cid:228) ehdotettuihin muutoksiin. 3. 4 Yhteinen markkinaj(cid:228)rjestely jatkoi siis k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n otettujen erityistoimenpiteiden avulla seuraavien keskeisten tavoitteiden toteuttamista: a) Kilpailukyky(cid:228) koskeva tavoite: tavoite oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) saavuttaa siirty- m(cid:228)vaiheen kuluessa laskemalla keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ist(cid:228) interventiohin- taa 155 ecusta tonnilta (9) 100 ecuun tonnilta kaikkien viljo- jen osalta. Interventiohintojen alenemisen oletettiin johtavan sis(cid:228)markkinahintojen alenemiseen, jolloin yhteis(cid:246)n alueella tuotetut viljat olisivat sis(cid:228)markkinoilla aiempaa kilpailukykyi- sempi(cid:228) tullivapaasti tuotuihin el(cid:228)inten ruokintaan k(cid:228)ytettyi- hin korvikkeisiin (esim. maniokkiin tai maissigluteeniin) n(cid:228)h- den. Yhteis(cid:246)n ulkopuolisilla markkinoilla vilja myyt(cid:228)isiin alhaisemmin vientituin tai jopa ilman niit(cid:228), koska vientitukien m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)misen perustana oleva kansainv(cid:228)listen markkinoiden ja sis(cid:228)markkinoiden hintojen v(cid:228)linen ero pienenisi. i) Tulotavoitteen tarkoituksena oli virallisten hintojen laske- misesta aiheutuneiden viljelij(cid:246)iden tulonmenetysten kor- vaaminen, koska markkinahintojen oletettiin laskevan virallisten hintojen laskun seurauksena. Viljelij(cid:228)lle makset- tiin tukea, joka perustui viljelij(cid:228)n ilmoittamaan viljanvil- jelyalaan ja jonka avulla t(cid:228)ydennettiin tuloja, jotka viljelij(cid:228) sai myym(cid:228)ll(cid:228) tuottamansa viljan markkinoille. Tuki lasket- tiin periaatteessa kertomalla korvauksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) (uudis- tusta edelt(cid:228)neen keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isen interventiohinnan ja kyseiselle vuodelle vahvistetun uuden tavoitehinnan v(cid:228)li- nen erotus) kyseess(cid:228) olevalla viljelyalalla ja j(cid:228)senvaltioiden vahvistamalla vanhalla alueellisella tuotoksella. ii) Vakauttamistavoite perustui tuotannon v(cid:228)hent(cid:228)miseen paremman markkinatasapainon saavuttamiseksi; tavoite oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) saavuttaa v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tuotannon kannusta- mista (alentamalla hintoja) ja vahvistamalla peltokasveja koskeva vanha perusviljelyala. Mik(cid:228)li perusviljelyala ylitet- tiin, pinta-alatukea laskettiin vastaavasti. Pakollinen vilje- lyk(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistaminen eli tietyn viljelyalan poistaminen tuotannosta asetettiin tuen saamisen ehdoksi. Kyseist(cid:228) menettely(cid:228) sovellettiin ainoastaan tuottajiin, joiden vuosit- tainen viljantuotanto ylitti 92 tonnia; v(cid:228)hemm(cid:228)n tuottavia viljelij(cid:246)it(cid:228) pidettiin pientuottajina, joita viljelyk(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) pois- tamiseen liittynyt ehto ei koskenut. Intervention osuu- deksi vahvistettiin (cid:148)h(cid:228)t(cid:228)toimenpiteen(cid:228)(cid:148) 90 prosenttia uusista tavoitehinnoista; ehdot olivat yhten(cid:228)iset koko yhtei- s(cid:246)n alueella. iii) Rakenteellisen tavoitteen avulla oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) suurentaa tilako- koa varhaisel(cid:228)kej(cid:228)rjestelm(cid:228)n (10) avulla ja ehk(cid:228)ist(cid:228) maal- tapakoa poliittisten p(cid:228)(cid:228)linjausten ja muiden liit(cid:228)nn(cid:228)istoi- menpiteiden avulla (11). c) Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 110 artiklassa esi- tetty tavoite: tavoite liittyi suoraan kansainv(cid:228)liseen kauppapo- litiikkaan, sill(cid:228) sen perusteella yhteis(cid:246) edist(cid:228)(cid:228) (cid:148)maailmankau- kansainv(cid:228)lisen kaupan pan sopusointuista rajoitusten asteittaista poistamista sek(cid:228) tulliesteiden purka- mista(cid:148). Vaatimus, jonka mukaan yhteisen maatalouspolitiikan toteutumista arvioidaan mainitun tavoitteen pohjalta, perus- tuu GATTin Uruguayn kierroksen huhtikuussa 1994 p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)- neeseen Marrakechin sopimukseen. kehityst(cid:228), (7) KOM(91) 100 lopullinen, 1. helmikuuta 1991. (8) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 12. EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (9) Ennen markkinointivuoteen 1991/1992 liittyv(cid:228)n hintojen vakauttajan soveltamista. (10) Neuvoston asetus (ETY) N:o 2079/92, annettu 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1992 (EYVL L 215, 30. 7. 1992, s. 91). (11) Neuvoston asetukset (ETY) N:o 2078/92 ja (ETY) N:o 2080/92, annettu 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1992 (EYVL L 215, 30. 7. 1992, sivut 85 ja 96). C 192/10 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 8. 7. 1999 3. 5 Uruguayn kierrokseen perustuvan sopimuksen kuusivuoti- sen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanovaiheen (1995(cid:151)2000) ajaksi vahvistettiin seu- raavat tavoitteet: 4. UUDISTUKSEN VAIKUTUKSET a) Ulkoisen suojelun v(cid:228)hent(cid:228)minen: m(cid:228)(cid:228)riin perustuvat tuontimak- sut oli tarkoitus korvata arvoon perustuvilla tullitariffeilla ja niit(cid:228) oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) laskea 36 prosenttia kuudessa samansuurui- sessa er(cid:228)ss(cid:228) viiteajanjaksoon (1986(cid:151)1988) n(cid:228)hden. L(cid:228)ht(cid:246)ar- voksi laskettiin suurimpien yhteis(cid:246)n ulkopuolisten toimitta- jien vientihintojen ja yhteis(cid:246)n kynnyshinnan v(cid:228)linen erotus; my(cid:246)nnytyksen(cid:228) sovittiin (cid:151) niin sanotun yhteis(cid:246)n etuuskoh- telun s(cid:228)ilytt(cid:228)miseksi (cid:151) ett(cid:228) viljojen tuontitullit eiv(cid:228)t johtaisi sellaisiin tuodun viljan hintoihin, jotka olisivat yli 55 prosent- tia interventiohintaa korkeampia. Lis(cid:228)ksi Espanjaa koskevan maissin ja durran tuonnin osalta vahvistettiin (cid:148)nykyiseen mark- kinoillep(cid:228)(cid:228)syyn(cid:148) perustuvat kiinti(cid:246)t (12) ja vehn(cid:228)(cid:228)n, kauraan ja maissiin sovellettiin (ainoastaan Portugalin osalta) (cid:148)pienint(cid:228) markkinoillep(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) koskevaa kiinti(cid:246)t(cid:228)(cid:148) (13); m(cid:228)(cid:228)rien osalta perittiin alennettuja tulleja tai ei lainkaan tulleja. b) Tuettavan viennin rajoittaminen: elintarvikeapua lukuun otta- matta vientitukea koskevia talousarviomenoja oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) las- kea 36 prosenttia ja tuettavan viennin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) 21 prosenttia kuusivuotisen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanovaiheen aikana; viiteajankoh- tana oli vuosien 1986 ja 1990 v(cid:228)linen ajanjakso. c) Kotimaisen tuen alentaminen: alentaminen oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) toteuttaa (cid:148)kokonaistuen mittausmenetelm(cid:228)n(cid:148) perusteella, joka pohjau- tui kunkin tuotteen osalta ulkoisen viitehinnan ja kotimaisen tuen v(cid:228)liseen erotukseen; erotus kerrottiin viiteajanjakson (1986(cid:151)1988) aikana vallinneella tuotannon m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ll(cid:228). Sis(cid:228)- markkinoilla maksettavaa tukea oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) alentaa 20 prosent- tia kuuden vuoden kuluessa kaikkien tuotteiden osalta; poik- keuksia tehtiin tiettyjen tukimuotojen kohdalla, jotka eiv(cid:228)t v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)neet kilpailua (niin kutsutut green box -tukimuodot) (cid:151) esimerkkein(cid:228) voidaan mainita tutkimus sek(cid:228) kasvien hai- tallisten organismien tai tautien torjunta. Viljakasveja koskeva pinta-alatuki vapautettiin alentamista koskevasta velvoitteesta niin sanotun blue box -j(cid:228)rjestelm(cid:228)n yhteydess(cid:228) edellytt(cid:228)en, ett(cid:228) kyseiset tuet m(cid:228)(cid:228)ritettiin kiinteiden viljelyalojen ja tuo- tosten perusteella, toisin sanoen ottamatta todellista tuotantoa huomioon. Vilja-alaa koskeva talousarvio 4. 1 MacSharryn uudistuksen tavoitteisiin kuului talousarviome- nojen kasvun hillitseminen; vuoteen 2000 menness(cid:228) aiheutuvien menojen oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) j(cid:228)(cid:228)d(cid:228) ennen uudistusta ennustettua tasoa alhaisemmiksi. Vaikka MacSharryn uudistusta koskevissa asetuk- sissa ei viitattu talousarviota koskevaan tavoitteeseen, uudistuk- sesta aiheutuneisiin kustannuksiin perehtyminen on perusteltua. Viljoja koskevat kokonaismenot olivat juuri ennen uudistusta (1993) 6 923,2 miljoonaa ecua (ks. taulukko 2). Viljoja koskevat menot l(cid:228)hes kaksinkertaistuivat nelj(cid:228)n uudistusta seuraavan varainhoitovuoden aikana; menot kasvoivat keskim(cid:228)(cid:228)rin 17,4 pro- senttia vuodessa, 13 167,1 miljoonaan ecuun vuonna 1997. Meno- jen rakenne kehittyi siten, ett(cid:228) vientitukien ja varastointikulujen osuus vilja-alan kokonaismenoista laski 79,6 prosentista 4,2 pro- senttiin vuosien 1993 ja 1997 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana. Toisaalta pinta- alatuen osuus kasvoi saman ajanjakson kuluessa 11,5 prosentista 93,7 prosenttiin. 4. 2 Kuten tilintarkastustuomioistuin toi esille varainhoitovuotta 1996 koskevassa vuosikertomuksessaan (14), talousarviomenojen oletettiin kasvavan, kun viljelij(cid:246)ille maksettavista tuista aiheutuvat kulut siirtyiv(cid:228)t asteittain kuluttajilta veronmaksajien maksetta- vaksi. Komissio ennusti itse asiassa menojen kasvavan 4 003,8 miljoonaa ecua (EU 12) vuosien 1993 ja 1997 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana (ks. taulukko 3). Lopulliset menot j(cid:228)iv(cid:228)t kuitenkin noin 2 240 miljoo- naa ecua ennustettua pienemmiksi. 4. 3 Menojen toteutumisen ja talousarvioennusteiden v(cid:228)linen ero johtuu siit(cid:228), ett(cid:228) osa kustannustekij(cid:246)ist(cid:228) oli arvioitua suurempia. Pinta-alatuen kasvua selitt(cid:228)v(cid:228)t maatalouden valuuttaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n muutokset, my(cid:246)hemmin tapahtunut s(cid:228)il(cid:246)rehua koskevan tuen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ottaminen muiden tuotteiden paitsi maissin osalta, vil- jelyk(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistamiseen liittyv(cid:228)t suuremmat palkkiot, suurem- mat perusviljelyalat ja tuotokset (15) ja durumvehn(cid:228)st(cid:228) makset- tavaan erityistukeen oikeutettujen viljelyalojen kasvaminen (16). Toisaalta taas vientituet ja varastointikulut olivat korkeiden kan- sainv(cid:228)listen hintojen takia oletettua pienempi(cid:228) vuosien 1994 ja 1997 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana. Korkeiden hintojen ansiosta komissio sai takaisin osan arvon alenemisesta aiheutuneista kustannuksista myym(cid:228)ll(cid:228) interventiovarastoista viljaa, jonka arvo oli aiemmin v(cid:228)hentynyt. (12) Nykyisi(cid:228) markkinoillep(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) koskevia kiinti(cid:246)it(cid:228) ovat maksu- tai tul- limy(cid:246)nnytykset, jotka Euroopan yhteis(cid:246) on tehnyt aiemmin joidenkin tuotteiden osalta ja jotka koskevat tiettyj(cid:228) maita. (13) Pienint(cid:228) markkinoillep(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) koskevat kiinti(cid:246)t ovat tuontimahdolli- suuksia; tuonnin osuus sis(cid:228)markkinoiden kulutuksesta on aluksi 3, my(cid:246)hemmin 5 prosenttia, ja kiinti(cid:246)t avataan siten, ett(cid:228) tullimaksu on 36 prosenttia perustullista. (14) EYVL C 348, 13. 11. 1997, kohdat 3. 5(cid:151)3. 8. (15) Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 1996, EYVL C 348, 13. 11. 1997, kohta 3. 6. (16) Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 1997, EYVL C 349, 17. 11. 1998, 2. luku, 2. osa. 8 7 1 9 9 9 Vilja-alan arvioitujen menojen ja tosiasiallisten menojen vertailu uudistuksen j(cid:228)lkeiselt(cid:228) ajalta (EU-12) Taulukko 3 Menot 1993 Menot 1994 Menot 1995 Menot 1996 Menot 1997 tosiasialliset tosiasialliset arvioidut erotus tosiasialliset arvioidut erotus tosiasialliset arvioidut erotus tosiasialliset arvioidut erotus (milj. ecua) Yhteens(cid:228) 1994(cid:151)1997 1) Pinta-alatuki Viljat ja ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen tuki durumvehn(cid:228)lle Viljanviljelyalojen kesannointi (1) 425,9 362,8 5 540,3 1 456,0 5 890,0 969,0 (cid:150) 349,7 487,0 8 166,6 2 050,7 7 854,0 969,0 312,6 1 081,7 9 867,5 1 771,6 9 817,0 969,0 50,5 802,6 10 867,0 1 475,0 9 817,0 969,0 1 050,0 506,0 1 063,4 2 877,3 1) Yhteens(cid:228) 788,7 6 996,3 6 859,0 137,3 10 217,3 8 823,0 1 394,3 11 639,1 10 786,0 853,1 12 342,0 10 786,0 1 556,0 3 940,7 2) Muut menot vilja-alalla Vientituki Varastointikustannukset Muut interventiotoimenpiteet Yhteisvastuumaksu 2 788,8 2 723,8 532,3 89,6 1 513,2 186,7 391,9 (cid:150) 0,9 1 529,0 754,0 336,0 (cid:150) 40,0 (cid:150) 15,8 (cid:150) 567,3 55,9 39,1 1 062,2 36,7 347,6 (cid:150) 0,8 1 089,0 519,0 303,0 0,0 (cid:150) 26,8 (cid:150) 482,3 44,6 (cid:150) 0,8 301,2 (cid:150) 39,7 279,2 (cid:150) 0,5 274,0 199,0 209,0 0,0 3) Kaikki yhteens(cid:228) Erotus arvioihin verrattuna (%) 2) Yhteens(cid:228) 6 134,5 6 923,2 2 090,9 9 087,2 2 579,0 9 438,0 (cid:150) 488,1 1 911,0 1 445,7 (cid:150) 350,8 11 663,0 10 734,0 (cid:150) 3,7 % (cid:150) 465,3 682,0 540,2 929,0 12 179,3 11 468,0 8,7 % (1) Laskelmassa on otettu huomioon, ett(cid:228) viljaa viljell(cid:228)(cid:228)n 85 prosentilla peltoalasta (tieto vuodelta 1982). L(cid:228)hde: EMOTR-tukiosastoa koskevat komission rahoituskertomukset vuosilta 1994(cid:151)1997; Neuvoston asiakirja: Evaluation des incidences financiŁres de la dØcision sur la rØforme de la PAC, Agrifin 187, Agriorg 241, 8188/92, 9. 9. 1992, taulukko 2, osa A. 27,2 (cid:150) 238,7 70,2 (cid:150) 0,5 (cid:150) 141,8 711,3 6,2 % 484,6 67,1 273,4 0,0 (cid:150) 21,0 39,0 123,0 0,0 825,1 13 167,1 141,0 10 927,0 505,6 490,2 28,1 (cid:150) 1 260,2 321,1 37,8 150,4 0,0 684,1 2 240,1 20,5 % (cid:150) 411,1 3 529,6 F I E u r o o p a n y h t e i s (cid:246) j e n v i r a l l i n e n l e h t i C 1 9 2 / 1 1 C 192/12 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 8. 7. 1999 4. 4 Komissio ennusti vuoden 1997 osalta, ett(cid:228) vilja-alan koko- naismenot laskevat 541 miljoonaa ecua vuoteen 1996 verrattuna, mutta tulostilist(cid:228) k(cid:228)y kuitenkin ilmi, ett(cid:228) menot kasvoivat 988 miljoonaa ecua. Kyseisen kahden vuoden todellinen kasvu ei kui- tenkaan k(cid:228)y ilmi tileist(cid:228), mik(cid:228) johtuu l(cid:228)hinn(cid:228) eri varainhoitovuo- siin kirjaamiseen liittyv(cid:228)st(cid:228) ongelmasta. Komissio maksoi vuonna 1995 Espanjalle ja Portugalille 738,5 miljoonan ecun suuruisen, vuoden 1995 satoon liittyv(cid:228)n ennakkomaksun korvatakseen vil- jelij(cid:246)ille n(cid:228)iss(cid:228) kahdessa maassa esiintyneen kuivuuden aiheutta- mat taloudelliset menetykset. Tavanomaisissa olosuhteissa kysei- nen summa olisi maksettu varainhoitovuoden 1996 talousarviosta. Lis(cid:228)ksi varainhoitovuoden 1996 menoihin sis(cid:228)ltyy 181,1 miljoo- nan ecun ja varainhoitovuoden 1997 menoihin 160 miljoonan ecun summa, joissa on kyse my(cid:246)h(cid:228)isess(cid:228) vaiheessa suoritetuista maksuista joissakin j(cid:228)senvaltioissa, jotka eiv(cid:228)t olleet voineet saat- taa ajoissa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen ennen maksua toimitettavia tarkastuksia. N(cid:228)m(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t olisi tullut liitt(cid:228)(cid:228) aiempien vuosien talousarvioihin. Jos kyseiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t osoitetaan sen vuoden talousarvioon, jona meno aiheutui, varainhoitovuoden 1996 menot olisivat olleet 12 892,7 miljoonaa ecua ja varainhoitovuoden 1997 menot13 010 miljoonaa ecua. Menojen todellinen kasvu olisi siis ollut esitetty(cid:228) pienempi (117,3 miljoonaa ecua), vaikka ennakoitu lasku ei kos- kaan toteutunutkaan. Lis(cid:228)ksi vientituet ja varastointikulut kasvoi- vat uudestaan kolme vuotta kest(cid:228)neen laskusuuntauksen j(cid:228)lkeen. 4. 5 Vaikka talousarviomenot kasvoivat uudistuksen j(cid:228)lkeen, uuden j(cid:228)rjestelm(cid:228)n ansioksi on luettava se, ett(cid:228) maatalouden tukemisesta aiheutuvat todelliset kulut k(cid:228)yv(cid:228)t entist(cid:228) selvemmin ilmi. Ennen uudistusta suuri osa tuesta ei ollut mukana talousar- viossa, koska sen maksajina olivat kuluttujat, jotka joutuivat hyv(cid:228)k- sym(cid:228)(cid:228)n huomattavasti maailmanmarkkinahintoja korkeammat hinnat. T(cid:228)m(cid:228) taakka siirrettiin veronmaksajien harteille, kun pinta- alatuki korvasi suuren osan hintatuesta. Tuotanto 4. 6 Taulukosta 1 k(cid:228)y ilmi (cid:151) kun markkinointivuoden 1991/1992 enn(cid:228)tyksellist(cid:228) satoa ei oteta huomioon (cid:151) ett(cid:228) tonneina laskettu tuotanto pysyi kolmivuotisen siirtym(cid:228)vaiheen (1993(cid:151)1995) aikana 12 EU-j(cid:228)senvaltiossa l(cid:228)hell(cid:228) uudistusta edelt(cid:228)nytt(cid:228) tasoa eli keskim(cid:228)(cid:228)rin 165 miljoonassa tonnissa. Siirtym(cid:228)vaiheen j(cid:228)lkeen, markkinointivuonna 1996/1997, 12 EU-j(cid:228)senvaltion tuotanto kas- voi 191,2 miljoonaan tonniin, mik(cid:228) ylitti vuoden 1991 enn(cid:228)tyk- sellisen sadon noin 10 miljoonalla tonnilla. Kolme uutta j(cid:228)senval- tiota kasvattivat tuotantoa 14 miljoonalla tonnilla, joten 15 EU-j(cid:228)senvaltion tuotanto oli 205,3 miljoonaa tonnia markkinoin- tivuonna 1996/1997, ja se pysyi likimain samalla tasolla my(cid:246)s seuraavana markkinointivuonna. Markkinointivuonna 1998/1999 15 EU-j(cid:228)senvaltiossa saatiin uusi enn(cid:228)tyssato, 208 miljoonaa ton- nia. Agenda 2000:ssa ehdotettuun yhten(cid:228)isen tukim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n vahvis- tamiseen (cid:246)ljysiementen ja viljakasvien osalta liittyy riski siit(cid:228), ett(cid:228) (cid:246)ljysiemenet osittain korvataan viljakasveilla, koska viljakasvien tuotokset ja hinnat ovat korkeampia. 4. 7 Tilanne eri j(cid:228)senvaltioissa vaihtelee huomattavasti yleistilan- teeseen n(cid:228)hden (ks. taulukko 4). Siirtym(cid:228)vaiheen aikana vallinnut suhteellisen vakaa kokonaistuotanto johtui siit(cid:228), ett(cid:228) Saksassa tapahtunut, uudistusta edelt(cid:228)neeseen ajanjaksoon (1989(cid:151)1992) n(cid:228)hden huomattava tuotannon kasvu tasoittui vastaavalla laskulla Espanjassa (kuivuuden vuoksi) ja Ranskassa. Uudistuksen kahden ensimm(cid:228)isen t(cid:228)yden voimassaolovuoden (1996(cid:151)1997) aikana Ranskan ja Espanjan tuotanto palautui uudistusta edelt(cid:228)neelle tasolle, ja Saksassa puolestaan jatkui kasvusuuntaus. T(cid:228)m(cid:228) osoit- taa, ett(cid:228) mik(cid:228)li tuotanto-olosuhteet eiv(cid:228)t olisi olleet poikkeuksel- lisen ep(cid:228)suotuisat Espanjassa ja Ranskassa, kokonaistuotannossa havaittu voimakas kasvu olisi tapahtunut jo siirtym(cid:228)vaiheen aikana. 4. 8 Kun otetaan huomioon viljatuotosten jatkuva kasvu, keskei- nen keino tuotannon rajoittamiseen on kesannointivelvoitteen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ottaminen. Tuotanto on itse asiassa laskenut vuosien 1993 ja 1997 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana yhteens(cid:228) noin 86 miljoonaa tonnia sen j(cid:228)lkeen, kun kesannointivelvoite otettiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. N(cid:228)kemys, jonka mukaan tilap(cid:228)isesti sis(cid:228)markkinoiden hintoja korkeammat maailmanmarkkinahinnat aiheuttaisivat tarjonnan puutetta EU:n alueella, johti siihen, ett(cid:228) kesannointivelvoitteen osuutta lasket- tiin 15 prosentista 12 prosenttiin uudistuksen kolmantena voi- massaolovuotena. Nelj(cid:228)nten(cid:228) vuotena kesannointivelvoitteen osuus laski 10 prosenttiin, ja sen osuudeksi vahvistettiin 5 pro- senttia markkinointivuosiksi 1997/1998 ja 1998/1999. N(cid:228)in alhai- sen kesannointivelvoitteen osuuden vaikutus on eritt(cid:228)in pieni, kun se suhteutetaan yli 200 miljoonan tonnin tuotantoon (1997/1998). Toisaalta on my(cid:246)s selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) tuotannon laskemi- nen l(cid:228)hemm(cid:228)s sis(cid:228)markkinoiden tarpeita (mik(cid:228) edellytt(cid:228)isi t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) l(cid:228)hes 30 miljoonan tonnin laskua) yksinomaan viljely- k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistamisen avulla saattaa edellytt(cid:228)(cid:228) huomattavan suu- rien alojen kesannointia, mik(cid:228) kannustaisi viljelij(cid:246)it(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tuotantoa j(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228)vill(cid:228) viljelyaloilla entisest(cid:228)(cid:228)n, jolloin tavoit- teena ollut tuotannon v(cid:228)hent(cid:228)minen j(cid:228)isi saavuttamatta. 4. 9 Lis(cid:228)ksi voidaan todeta, ett(cid:228) neuvosto tekee ehdotuksen perus- teella p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen kesannointivelvoitteen osuudesta vuoden etuk(cid:228)- teen; osuudet perustuvat arvioituun viljataseeseen markkinointi- vuonna n ja markkinointivuosia n+1 sek(cid:228) n+2 koskeviin arvioihin. Komissiolla ei ole kuitenkaan markkinointivuoden n lopussa (kes(cid:228)- kuussa) luotettavia tietoja kyseiselt(cid:228) vuodelta (luotettavat Euros- tatilta per(cid:228)isin olevat tiedot ovat saatavissa vasta kaksi vuotta my(cid:246)hemmin), eik(cid:228) tulevaa tilannetta kyet(cid:228) ennustamaan riitt(cid:228)v(cid:228)n tarkasti. J(cid:228)rjestelm(cid:228)n sattumanvaraisuus paljastui vuonna 1997, kun neuvosto kehotti komissiota esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n ehdotuksen, jossa kesannointivelvoitteen osuudeksi vahvistettiin 5 prosenttia (17). (17) Neuvoston asiakirja N:o 9462/97, tehty 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1997, hintapakettia ja liit(cid:228)nn(cid:228)istoimenpiteit(cid:228) koskeva v(cid:228)litysehdotus mark- kinointivuodeksi 1997/1998. 8. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 192/13 Viljojen tuotantotiedot vuosilta 1989(cid:151)1997 (riisi(cid:228) lukuun ottamatta) Taulukko 4 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 (1) EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-15 EU-15 EU-15 349,6 1 577,8 4 639,5 1 432,5 7 851,1 9 420,2 321,7 4 421,0 34,3 202,3 e. s. 873,9 e. s. e. s. 3 874,3 334,6 1 581,7 4 470,7 1 453,8 7 463,0 9 040,5 300,5 4 192,6 33,0 196,3 e. s. 723,5 e. s. 1 287,2 3 658,4 315,0 1 573,3 6 559,9 1 480,1 7 719,7 9 207,3 301,5 4 196,7 31,0 181,6 e. s. 794,3 e. s. 1 148,3 3 500,9 310,7 1 611,9 6 514,5 1 392,2 7 318,1 9 320,8 300,3 4 011,7 29,7 183,4 846,9 730,5 e. s. 1 140,7 3 488,8 312,3 1 437,9 6 223,6 1 340,3 6 378,0 8 507,9 285,0 3 844,1 29,5 186,6 834,4 699,0 922,2 1 124,7 3 030,8 309,4 1 406,2 6 235,4 1 321,7 6 422,6 8 137,6 270,0 3 867,7 29,6 194,1 830,6 657,0 944,6 1 173,1 3 041,8 308,8 1 454,0 6 526,7 1 209,9 6 638,1 8 266,8 273,9 3 986,0 28,8 198,0 754,3 667,0 977,7 1 104,5 3 180,2 294,8 1 523,2 6 707,4 1 270,5 6 625,1 8 817,5 293,5 4 016,8 29,8 205,7 809,9 640,6 1 075,3 1 216,3 3 356,6 303,2 1 573,0 7 023,5 1 279,5 6 872,5 9 142,0 308,7 3 944,8 28,7 207,4 848,1 668,0 1 112,5 1 269,5 3 512,0 Pinta-ala (1 000 ha) Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat It(cid:228)valta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta EU-12 yhteens(cid:228) EU-15 yhteens(cid:228) 34 998,1 e. s. 33 448,6 e. s. 35 861,3 e. s. 35 212,7 e. s. 32 275,0 35 156,3 31 893,2 34 841,5 32 738,2 35 574,7 33 781,6 36 883,0 34 863,4 38 093,4 K(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) oleva tuotanto (1 000 t) Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat It(cid:228)valta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 2 220 8 795 26 113 5 195 19 047 57 465 2 051 15 961 144 1 365 4 872 1 688 4 296 5 490 22 729 1 964 9 530 37 580 4 042 17 904 54 876 2 110 16 065 148 1 359 5 137 1 272 3 429 6 404 22 576 2 050 9 232 39 267 6 055 18 596 60 219 1 964 17 983 156 1 255 4 913 1 628 2 603 5 160 22 630 1 997 6 954 34 758 4 946 13 731 60 450 2 017 18 641 152 1 350 4 323 1 236 3 340 3 760 22 064 2 141 8 197 35 547 4 275 16 893 55 498 1 626 18 096 151 1 465 4 207 1 392 3 399 5 242 19 484 2 025 7 800 35 824 4 790 14 605 53 283 1 616 17 661 134 1 356 4 436 1 533 3 367 4 472 19 946 1 981 9 150 39 220 4 213 11 073 53 425 1 796 18 290 147 1 504 4 455 1 340 3 333 4 792 21 861 2 380 9 218 42 136 4 151 21 217 62 349 2 142 19 692 175 1 660 4 494 1 470 3 698 5 953 24 576 2 350 9 683 45 408 4 556 18 583 62 493 1 937 18 396 156 1 536 5 009 1 317 3 799 6 120 23 620 EU-12 yhteens(cid:228) EU-15 yhteens(cid:228) 162 773 177 431 169 426 184 396 181 035 193 711 168 296 179 719 164 765 177 613 160 573 172 848 164 000 176 580 191 166 205 311 190 035 204 963 Tuotos (t/ha) Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat It(cid:228)valta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta EU-12 yhteens(cid:228) EU-15 yhteens(cid:228) 6,35 5,57 5,63 3,63 2,43 6,10 6,38 3,61 4,20 6,75 e. s. 1,93 e. s. e. s. 5,87 4,65 e. s. 5,87 6,02 8,41 2,78 2,40 6,07 7,02 3,83 4,49 6,92 e. s. 1,76 e. s. 4,98 6,17 5,07 e. s. 6,51 5,87 5,99 4,09 2,41 6,54 6,51 4,29 5,03 6,91 e. s. 2,05 e. s. 4,49 6,46 5,05 e. s. 6,43 4,31 5,34 3,55 1,88 6,49 6,72 4,65 5,11 7,36 5,10 1,69 e. s. 3,30 6,32 4,78 e. s. 6,86 5,70 5,71 3,19 2,65 6,52 5,71 4,71 5,12 7,85 5,04 1,99 3,69 4,66 6,43 5,11 5,05 6,54 5,55 5,75 3,62 2,27 6,55 5,99 4,57 4,52 6,99 5,34 2,33 3,56 3,81 6,56 5,03 4,96 6,41 6,29 6,01 3,48 1,67 6,46 6,56 4,59 5,11 7,60 5,91 2,01 3,41 4,34 6,87 5,01 4,96 8,07 6,05 6,28 3,27 3,20 7,07 7,30 4,90 5,86 8,07 5,55 2,29 3,44 4,89 7,32 5,66 5,57 7,75 6,16 6,47 3,56 2,70 6,84 6,27 4,66 5,44 7,41 5,91 1,97 3,41 4,82 6,73 5,45 5,38 (1) Vuoden 1997 k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevaa tuotantoa kuvaava luku ei ollut saatavissa. Sen sijaan on k(cid:228)ytetty tuotantoa kuvaavaa lukua, joka on hieman korkeampi. e. s. : ei saatavissa. L(cid:228)hde: New Cronos (tiedot p(cid:228)ivitetty syyskuussa 1998). C 192/14 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 8. 7. 1999 4. 10 J(cid:228)rjestelm(cid:228)n luonteesta johtuen komissio ei pysty aloitta- maan toimia, joilla olisi v(cid:228)litt(cid:246)mi(cid:228) vaikutuksia. Mik(cid:228)li arvioidut luvut osoittautuisivat my(cid:246)hemmin virheellisiksi, j(cid:228)rjestelm(cid:228) muut- tuisi vakaamman sijasta ep(cid:228)vakaammaksi, ja seurauksena saattaisi olla tarjonnan puutetta tai ylij(cid:228)(cid:228)mi(cid:228). Kesannointivelvoitteen alhai- nen viiden prosentin osuus johti itse asiassa markkinointivuonna 1997/1998 uudelleen tuotannon kasvuun, mink(cid:228) seurauksena interventiovarastojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) nousi 14,5 miljoonaan tonniin eli toiseksi korkeimmalle tasolle vuosina 1993(cid:151)1994 vallinneen tason j(cid:228)lkeen. Vuosien 1998(cid:151)1999 tuotannon (ks. kohta 4. 6) vuoksi interventiovarastot saattavat kasvaa j(cid:228)lleen uudistusta edel- t(cid:228)neelle tasolle. 4. 14 Vertailu osoittaa, ett(cid:228) rehutuotannon kasvu paransi yhtei- s(cid:246)n alueella tuotetun viljan tilannetta. Rehun koostumuksessa tapahtuneet muutokset osoittavat kuitenkin puolestaan sen, kuinka helposti yksi ainesosa voidaan korvata jollakin toisella, kun hintasuhteet muuttuvat. Hinnat Kulutus Tuottajahinnat 4. 11. Taulukosta 1 k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) kulutus on kasvanut selke(cid:228)sti sis(cid:228)markkinoilla markkinointivuodesta 1993/1994 l(cid:228)htien. Kun keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen kulutus nelj(cid:228)n uudistusta edelt(cid:228)neen vuoden se kasvoi 12 aikana oli noin 138 miljoonaa EU-j(cid:228)senvaltiossa 152,1 miljoonaan tonniin nelj(cid:228)n uudistusta seu- ranneen vuoden aikana. tonnia, 4. 12 Yli puolet yhteis(cid:246)n alueella tuotetusta viljasta (62 prosent- tia) k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n el(cid:228)inten ruokintaan, ja sis(cid:228)markkinoiden kulutuk- sen kasvu johtuu l(cid:228)hinn(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) viljojen k(cid:228)ytt(cid:246) el(cid:228)inten ruo- kintaan ja teollisiin tarkoituksiin on kasvanut. Nelj(cid:228)n uudistusta edelt(cid:228)neen ja nelj(cid:228)n sit(cid:228) seuranneen vuoden aikana tapahtunut kasvu oli noin 12 prosenttia. Ihmisravinnon osuus kokonaisku- lutuksesta oli ainoastaan 24 prosenttia markkinointivuonna 1996/1997. Kulutus kasvoi 6 prosenttia 12 EU-j(cid:228)senvaltiossa. 4. 13 Yhteis(cid:246)n alueella tuotetun viljan k(cid:228)ytt(cid:246) el(cid:228)inten ruokintaan on lis(cid:228)(cid:228)ntynyt. T(cid:228)m(cid:228) johtuu rehuseosten tuotannon kasvusta (11 prosenttia markkinointivuodesta 1992/1993 alkaen) sek(cid:228) yhtei- s(cid:246)n alueella tuotetun viljan hinnan ja viljan korvikkeiden (esim. maissigluteenin, maniokin ja bataatin) maailmanmarkkinahinto- jen v(cid:228)lisen eron pienenemisest(cid:228), mik(cid:228) paransi EU:n alueella tuo- tetun viljan kilpailukyky(cid:228). Kun viljan korvikkeiden keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)i- nen hinta oli vuosina 1992(cid:151)1993 ainoastaan 68 prosenttia viljojen keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isest(cid:228) hinnasta, hintasuhde nousi 83 prosent- tiin vuosina 1996(cid:151)1997. Lopputuloksena oli, ett(cid:228) vuonna 1997 rehu sis(cid:228)lsi 55 prosenttia viljaa, 20 prosenttia viljan korvikkeita ja 25 prosenttia proteiinia. Uudistusta edelt(cid:228)neen(cid:228) vuotena viljan osuus oli 46 prosenttia, viljan korvikkeiden osuus 26 prosenttia ja proteiinien osuus 28 prosenttia (18). (18) P(cid:228)(cid:228)osasto VI:n valmisteluasiakirja VI-7316-96. 4. 15 Er(cid:228)s Stresan konferenssissa m(cid:228)(cid:228)ritetyist(cid:228) yhteisen maata- louspolitiikan perustekij(cid:246)ist(cid:228) oli (cid:148)yhten(cid:228)ismarkkinat(cid:148). Hintatuen m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)misen taustana oli perusteeton oletus, jonka mukaan yhten(cid:228)ismarkkinat edellytt(cid:228)v(cid:228)t muun muassa yhten(cid:228)isi(cid:228) hin- toja (19). Viljojen yhten(cid:228)inen hinta ei ole kuitenkaan yhten(cid:228)ismark- kinoiden ehto; hinta olisi yhten(cid:228)inen ainoastaan siin(cid:228) tapauk- sessa, ett(cid:228) viljat olisivat homogeenisia tuotteita, joilla k(cid:228)yt(cid:228)isiin kauppaa t(cid:228)ydellisen kilpailun vallitessa. Todellisuus osoittautui toisenlaiseksi ja on sit(cid:228) edelleen (20). Eri viljojen ja viljalajikkeiden markkinahinnat vaihtelivat j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228) ja niiden sis(cid:228)ll(cid:228) keinotekoisesti m(cid:228)(cid:228)ritettyjen tavoite- ja interventiohintojen muo- dostamissa rajoissa. Kaupank(cid:228)ynnin organisoimisesta vastaavat vain muutamat suuret myyntiyhti(cid:246)t, ja ensimarkkinat ovat pikem- minkin oligopsoni- kuin t(cid:228)ydelliseen kilpailuun perustuvassa tilan- teessa. Julkisen varastoinnin muodossa tapahtuvaa interventiota tarvittiin pit(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n hinnat korkeina; t(cid:228)m(cid:228) tapahtui pienent(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) markkinoiden tarjontaa keinotekoisesti. Koska interventio h(cid:228)i- vytti hintasignaalit, joiden perusteella viljaa olisi siirretty ylituo- tantoalueilta sellaisille alueille, joilla viljasta oli pulaa, alueellinen viljantarjonnan ep(cid:228)tasapaino oli korjattava komission j(cid:228)rjest(cid:228)- mien interventioviljan kalliiden siirtojen avulla. Vuonna 1992 otettiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n yhten(cid:228)inen tavoitehinta ja interventiohinta kaik- kien eri viljojen osalta, mutta vaikka hinnat olivat aiempaa alhai- semmat, yhteisen markkinaj(cid:228)rjestelyn toimivuus ei parantunut. 4. 16 Hintojen yhten(cid:228)isyytt(cid:228) koskevan ep(cid:228)realistisen oletuksen perusteella odotettiin, ett(cid:228) markkinahinnat laskisivat virallisten hintojen laskun my(cid:246)t(cid:228). Maailmanmarkkinahinnat pysyiv(cid:228)t kui- tenkin poikkeuksellisen korkeina kaikkialla maailmassa vuosina 1994 ja 1995 saatujen heikkojen satojen takia. N(cid:228)in ollen my(cid:246)s EU:n markkinahinnat pysyiv(cid:228)t huomattavasti uutta tavoitehintaa korkeampina. Kaaviossa 1 kuvataan t(cid:228)t(cid:228) tilannetta kaikkien viljo- (19) Euroopan komissio, Documentation europØenne pØriodique 6/1982: La politique agricole de la CommunautØ europØenne, troisiŁme Ødi- tion, Luxemburg ISBN 92-825-3001-8, s. 15. (20) Tangermann Stefan, Eurostat, Agricultural price trends in the EC, ISBN 92-826-5049-9. 8. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 192/15 jen keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isten tuottajahintojen osalta (yksikk(cid:246)arvot perus- tuvat Eurostatin laskelmiin). Kuluttajahinnat 4. 17 Markkinahinnat eiv(cid:228)t kuitenkaan seuranneet yleist(cid:228) kehi- tyst(cid:228) samalla tavalla kaikissa j(cid:228)senvaltioissa. T(cid:228)rkeimm(cid:228)n viljan eli tavallisen vehn(cid:228)n markkinahinta pysyi melko korkeana Italiassa ja Espanjassa; se oli jopa korkeampi kuin uudistuksen viitetasona k(cid:228)ytetty vuoden 1992 keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen interventiohinta 155 ecua tonnilta (21) (ks. taulukko 2). Lis(cid:228)ksi valuuttamuutokset estiv(cid:228)t virallisten hintojen laskun kansallisina valuuttoina, joten takuu- hintojen taso nousi. Italian ja Espanjan korkea hintataso johtuu l(cid:228)hinn(cid:228) kyseisiss(cid:228) maissa tuotetun viljan riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)st(cid:228) tarjon- nasta niiden markkinoilla. V(cid:228)limeren maissa kolmen-nelj(cid:228)n vuo- den v(cid:228)lein ilmenev(cid:228) kuivuus (Espanja) ja alun perin tapahtunut alueiden viljelyk(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistaminen (Italia) heikensiv(cid:228)t tarjontaa entisest(cid:228)(cid:228)n. Koska julkisten varastojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) muissa j(cid:228)senvalti- oissa oli pieni ja koska kuljetuskustannukset olivat suhteellisen suuret viljojen hintoihin n(cid:228)hden, muissa j(cid:228)senvaltioissa tuotettua viljaa ei viety Espanjan ja Italian markkinoille eiv(cid:228)tk(cid:228) hinnat n(cid:228)in ollen laskeneet. 4. 18 Uudistuksen yhteydess(cid:228) vahvistettiin my(cid:246)s eri viljoista mak- settavat tavoite- ja interventiohinnat samalle tasolle, vaikka mark- kinahinnat vaihtelivat yh(cid:228) huomattavasti eri viljojen v(cid:228)lill(cid:228) (ks. kaavio 3). Durumvehn(cid:228) on keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti markkinoiden kallein vilja; se on 40 prosenttia kalliimpaa kuin halvin vilja eli ruis. Vil- jojen hinnat vaihtelevat my(cid:246)s j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228) erilaisten tuo- tantorakenteiden ja markkinatilanteiden takia; t(cid:228)m(cid:228) k(cid:228)y ilmi tau- lukosta 5. 4. 19 Markkinahintojen kehittymisen voidaan havaita osoittavan varsin erilaisia ominaispiirteit(cid:228) eri j(cid:228)senvaltioiden ja viljojen osalta. Vuosina 1997 ja 1998 viljojen hinnat putosivat interventiohinnan tasolle ja interventio-ostot alkoivat uudelleen. T(cid:228)llaisessa tilan- teessa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s tuotettavasta viljasta tehd(cid:228)(cid:228)n interventiohinnan eik(cid:228) markkinoiden tarpeiden perusteella. Viljelij(cid:228) valitsee kiinte(cid:228)n inter- ventiohinnan perusteella viljan, joka takaa suurimman tuotoksen alhaisimmilla mahdollisilla tuotantokustannuksilla huolimatta siit(cid:228), kuinka suuri kyseisen viljan tarjonta on markkinoilla. (21) Summa on ilmoitettu (cid:148)vihrein(cid:228)(cid:148) ecuina. Talousarviossa k(cid:228)ytetty ecu saadaan muuntamalla annettu luku maataloustuotteisiin sovellettavaa (cid:148)vihre(cid:228)(cid:228)(cid:148) vaihtokurssia k(cid:228)ytt(cid:228)en kansalliseksi valuutaksi ja sen j(cid:228)lkeen virallista vaihtokurssia k(cid:228)ytt(cid:228)en takaisin ecuiksi. 1. helmikuuta 1995 alkaen 20,75 prosentin ero (cid:148)vihre(cid:228)n(cid:148) ecun ja talousarviossa k(cid:228)ytetyn ecun v(cid:228)lill(cid:228) on poistettu lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) summaan kyseinen erotus. 4. 20 Yhten(cid:228) syyn(cid:228) siihen, ett(cid:228) hintatuki korvattiin viljelij(cid:246)ille pinta-alatukina maksettavalla suoralla tulotuella, oli se, ett(cid:228) maa- taloustulojen rahoittaminen voitaisiin siirt(cid:228)(cid:228) kuluttajilta veron- maksajien maksettavaksi. Viljan ostajat ep(cid:228)ilem(cid:228)tt(cid:228) hy(cid:246)tyiv(cid:228)t uudistuksen j(cid:228)lkeen tapahtuneesta hintojen laskusta; lopullisen kuluttajan kannalta alhaisempien viljanhintojen vaikutusta elin- tarvikkeiden hintoihin on kuitenkin suhteellisen vaikea arvioida. Lopullisiin kuluttajahintoihin vaikuttavat liian monet muut teki- j(cid:228)t, ja jos rehuun k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) viljaa ei oteta huomioon, viljojen prosentuaalinen osuus ihmisravinnoksi tarkoitettujen elintarvik- keiden hinnasta on hyvin pieni. Viljan osuus jopa leiv(cid:228)n myynti- hinnasta on ainoastaan 2(cid:151)4 prosenttia (22). Peruselintarvikkei- den, kuten leiv(cid:228)n, hinnat ovat asiassa kehittyneet samansuuntaisesti kuin ennen uudistusta (ks. taulukko 6). Pastojen hinnat ovat sen sijaan laskeneet hieman; lasku johtui kuitenkin italialaisten tuottajien mukaan pikemminkin ankarasta kilpailusta kuin aiempaa alhaisemmasta viljan hinnasta. Vaikka viljojen hin- nat vaikuttavat enemm(cid:228)n rehun kuin ihmisravinnoksi k(cid:228)ytett(cid:228)- vien tuotteiden hintoihin, liha-alan hintojen todellinen lasku saat- taa johtua pikemminkin poikkeuksellisesta tilanteesta (BSE- tauti (23) ja sikarutto) kuin rehuun k(cid:228)ytett(cid:228)vien raaka-aineiden hintojen alenemisesta. Kananlihan hintojen aleneminen saattaa kuitenkin johtua aiempaa alhaisemmista rehunhinnoista (24). itse 4. 21 Komissio on hiljattain laatinut kertomuksen (25), jossa koo- taan yhteen Agenda 2000:ssa esitettyjen uudistusehdotusten vai- kutuksista tehtyjen useiden selvitysten tulokset. Kertomuksen mukaan viljojen, naudanlihan ja maitotuotteiden hintojen alene- minen pienent(cid:228)(cid:228) kuluttajien ruokalaskua noin 1,9 prosenttia. Absoluuttisen s(cid:228)(cid:228)st(cid:246)n arvioidaan olevan noin 12 500 miljoonaa ecua vuodessa. Tilintarkastustuomioistuimen mukaan on kuiten- kin ep(cid:228)todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) kuluttajille koituva k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n hy(cid:246)ty (22) Kuluttajaj(cid:228)rjest(cid:246)ilt(cid:228) saatujen tietojen mukaan. (23) Ks. BSE-tautia koskeva tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 19/98, 4. 12. 1998 (EYVL C 383, 9. 12. 1998). (24) Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut kuluttajahinnoissa tapahtu- neen sellaista merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) laskua, jonka olisi voitu katsoa johtuneen selv(cid:228)sti virallisten hintojen alenemisesta. Ruotsin kansallinen tarkas- tuselin on (cid:228)skett(cid:228)in toimittanut kuluttajahintoja koskevan tarkastuk- sen, jossa se p(cid:228)(cid:228)tyi vastaavaan tulokseen Ruotsin osalta. (25) Euroopan komissio, PO VI (cid:151) Yhteist(cid:228) maatalouspolitiikkaa koskevat kertomukset (cid:151) YMP:n uudistusehdotukset, vaikutuksia koskevat sel- vitykset (cid:151) lokakuu 1998 (cid:151) Luxemburg. C 192/16 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 8. 7. 1999 Viljojen keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen tuottajahinta (EU-12) ja tavoitehinta (ecua/tonni) Kaavio 1 170 160 150 140 130 120 110 i n n o t / a u c e Viljan keskimääräinen hinta (EU-12) Tavoitehinta (ilman switchover-kerrointa) 100 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 1996/1997 1997/1998 Huom. Tavoitehinta poistettiin k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228), kun se oli saavuttanut alhaisimman s(cid:228)(cid:228)detyn tasonsa. L(cid:228)hde: Eurostat; kalenterivuosiin perustuvat yksikk(cid:246)arvot on muunnettu markkinointivuosiin perustuviksi yksikk(cid:246)arvoiksi. Vehn(cid:228)n tavoitehinta ja tuottajahinta viidess(cid:228) suurimmassa j(cid:228)senvaltiossa (ecua/tonni) Kaavio 2 200,0 190,0 180,0 170,0 160,0 150,0 140,0 130,0 120,0 110,0 i n n o t / a u c e 100,0 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 1996/1997 1997/1998 Huom. Tavoitehinta poistettiin k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228), kun se oli saavuttanut alhaisimman s(cid:228)(cid:228)detyn tasonsa. L(cid:228)hde: Eurostat; kalenterivuosiin perustuvat yksikk(cid:246)arvot on muunnettu markkinointivuosiin perustuviksi yksikk(cid:246)arvoiksi. Espanja Italia Yhdistynyt kuningaskunta Saksa Ranska Tavoitehinta (ilman switchover-kerrointa) 8. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 192/17 Eri viljojen keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iset tuottajahinnat (EU-12) ja tavoitehinta (ecua/tonni) Kaavio 3 220,0 200,0 180,0 160,0 140,0 120,0 i n n o t / a u c e Durumvehnä Maissi Kaura Vehnä Ohra Ruis Tavoitehinta (ilman switchover- kerrointa) 100,0 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 1996/1997 1997/1998 Huom. Tavoitehinta poistettiin k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228), kun se oli saavuttanut alhaisimman s(cid:228)(cid:228)detyn tasonsa. L(cid:228)hde: Eurostat; kalenterivuosiin perustuvat yksikk(cid:246)arvot on muunnettu markkinointivuosiin perustuviksi yksikk(cid:246)arvoiksi. riitt(cid:228)(cid:228) edes kattamaan veronmaksajien maksettavaksi siirtyv(cid:228)n kasvavan taakan eli 10 000 miljoonan ecun vuotuisen lis(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n (ks. taulukko 7, jossa verrataan toisiinsa vilja-alan julkisesta tuesta aiheutuneita asukaskohtaisia kuluja ennen uudistusta ja uudistuk- sen j(cid:228)lkeen). Varastot 4. 22 On teht(cid:228)v(cid:228) ero yksityisen varastoinnin ja julkisen varas- toinnin (interventio) v(cid:228)lill(cid:228). Yksityist(cid:228) varastointia k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n l(cid:228)hinn(cid:228) kaupallisiin tarkoituksiin, joten se kuuluu osana sis(cid:228)mark- kinoiden kysynt(cid:228)(cid:228)n; julkinen varastointi puolestaan luo keinote- koiset markkinat tuotannolle, jota ei ole kyetty myym(cid:228)(cid:228)n tietyill(cid:228) hinnoilla. Taulukossa 1 esitet(cid:228)(cid:228)n joitakin tietoja molemmista varas- tointimuodoista. Luvut osoittavat, ett(cid:228) yksityisten varastojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) pysyi suhteellisen vakaana markkinointivuodesta 1989/1990 alkaen. Kuitenkin viimeisen(cid:228) uudistusta edelt(cid:228)neen(cid:228) markkinoin- tivuotena 1992/1993 yksityisten varastojen omistajat kokivat uudistukseen liittyneet hinnanalennukset uhkana ja myiv(cid:228)t yksi- tyisi(cid:228) varastoja interventiovarastoihin. N(cid:228)in ollen yksityiset varas- tot (cid:148)tyhjeniv(cid:228)t(cid:148) ja interventiovarastot kasvoivat enn(cid:228)tykselliselle tasolle, 32,2 miljoonaan tonniin, jolloin my(cid:246)s talousarviomenot kasvoivat vastaavasti. 4. 23 Yksityiset varastot palautuivat uudistuksen j(cid:228)lkeen tavan- omaiselle tasolleen. Koska markkinahinnat olivat interventiohin- toja korkeammat ja kysynt(cid:228) sis(cid:228)markkinoilla kasvoi, interventio- varastot laskivat markkinointivuonna 1996/1997 alhaisemmalle tasolle kuin pitk(cid:228)(cid:228)n aikaan, 2,4 miljoonaan tonniin. Kyseisen(cid:228) markkinointivuotena viljakauppiaat kasvattivat yksityisi(cid:228) varas- tojaan nousevien markkinahintojen takia 25,6 miljoonaan ton- niin, kun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli edelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) vuotena ollut 19,7 miljoonaa ton- nia; n(cid:228)in menetelless(cid:228)(cid:228)n kauppiaat toivoivat hintojen nousevan entisest(cid:228)(cid:228)n. Markkinahinnat k(cid:228)(cid:228)ntyiv(cid:228)t laskuun markkinointivuo- desta 1996/1997 alkaen, mink(cid:228) vuoksi on olemassa riski, ett(cid:228) kei- nottelutarkoituksessa varastoidut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)tyv(cid:228)t my(cid:246)hemmin interventiovarastoihin. Komissio ennusti itse asiassa interventio- varastojen kasvavan 10,7 miljoonaan tonniin (26) markkinointi- vuonna 1997/1998. Arvio oli kuitenkin liian optimistinen. Kes(cid:228)- kuun 1998 lopussa interventiovarastojen suuruus oli 14,5 mil- joonaa tonnia, kun se oli ollut 2,4 miljoonaa tonnia markkinoin- tivuonna 1996/1997. (26) CAP 2000 Commission(cid:146)s working document Long Term Prospects, huhtikuu 1997, s. 23. C 192/18 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 8. 7. 1999 Taulukko 5 Viljojen tuottajahinnat j(cid:228)senvaltioittain (EU-12) Ennen uudistusta Uudistuksen j(cid:228)lkeen (ecua/tonni) 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 180,4 172,6 186,3 161,7 e. s. 179,5 163,0 210,1 169,8 175,6 295,5 166,2 180,4 212,7 e. s. 259,4 261,5 168,4 156,0 179,6 142,8 e. s. 174,8 197,8 166,8 167,0 268,7 168,6 166,9 163,8 184,2 152,6 e. s. 165,4 150,8 189,9 157,7 175,6 268,7 167,9 168,3 168,7 169,9 175,6 e. s. 187,2 152,6 230,9 154,2 179,9 199,9 166,2 170,5 173,1 e. s. 191,4 199,7 238,2 172,0 171,4 177,0 185,7 e. s. 176,1 158,7 216,5 164,2 171,3 290,6 164,1 172,0 245,5 e. s. 276,5 298,6 162,4 160,0 171,6 153,1 e. s. 164,3 199,3 161,5 175,6 263,5 165,0 160,1 164,5 174,4 169,4 e. s. 163,9 155,1 194,6 154,5 184,1 263,5 169,9 161,4 152,8 160,7 209,2 e. s. 162,3 148,2 251,6 156,0 149,9 196,1 154,6 165,3 188,5 e. s. 184,7 195,3 233,5 172,8 157,6 168,7 179,1 197,7 173,3 151,9 201,1 159,1 160,0 280,7 161,0 172,8 242,1 227,7 255,6 282,5 154,3 149,1 162,9 150,7 174,3 158,9 184,6 154,0 155,7 252,3 167,4 153,8 155,4 170,6 170,1 173,8 161,0 151,2 190,5 137,9 173,0 252,3 169,4 146,5 152,3 152,0 197,2 161,3 167,3 145,7 223,4 133,0 164,3 182,2 155,9 173,0 192,3 219,1 226,2 210,3 223,6 169,1 162,5 167,0 176,8 215,4 168,8 152,5 210,7 155,1 164,4 250,9 175,7 169,1 200,0 222,1 225,7 264,1 154,8 152,8 155,5 150,7 177,2 159,3 181,9 145,6 138,5 187,1 171,8 152,6 155,7 159,6 172,1 177,3 157,6 148,2 192,4 132,7 160,1 187,1 168,7 161,0 154,8 146,6 198,9 167,4 173,1 139,7 226,3 138,3 177,4 197,1 159,6 183,0 170,5 220,4 187,1 217,8 196,9 164,3 168,3 169,3 172,0 201,8 166,0 143,3 193,1 154,6 158,2 231,7 167,6 164,3 190,3 215,8 215,4 237,6 150,8 160,9 162,6 160,4 180,5 154,0 167,4 145,5 145,1 183,5 160,5 150,5 164,0 164,5 167,5 169,3 151,1 142,0 176,8 137,5 162,6 183,5 158,8 175,6 180,1 159,3 193,2 176,0 171,6 144,1 222,5 158,8 180,2 200,1 159,4 168,5 175,0 197,2 185,7 191,2 192,9 135,9 145,6 146,7 163,4 179,5 144,6 136,5 182,5 127,3 133,3 185,3 159,6 135,9 161,3 142,6 191,6 216,2 118,0 135,3 130,8 145,2 153,2 132,2 160,2 121,6 128,7 162,8 145,6 125,1 144,4 138,3 158,0 148,1 131,0 126,8 168,4 118,6 137,9 162,8 155,7 135,1 162,9 144,7 186,2 158,6 152,0 137,4 211,8 128,4 156,3 187,0 165,6 137,3 164,3 194,9 145,2 172,7 171,5 130,5 136,2 140,9 162,2 169,1 133,8 115,9 164,6 129,8 134,4 160,0 139,5 130,5 134,9 162,5 164,0 165,6 119,6 126,5 124,1 132,3 143,0 125,4 146,2 117,7 120,5 145,8 136,2 125,6 138,9 134,5 147,6 138,8 130,8 112,7 160,4 128,0 143,6 145,8 146,7 118,3 125,8 124,5 244,8 139,8 148,7 104,8 188,1 123,9 129,7 145,4 136,7 141,8 141,5 169,1 153,6 158,8 150,3 135,1 135,9 132,4 174,9 173,7 135,8 141,4 166,2 132,8 133,4 165,2 140,9 135,1 173,1 179,6 174,4 178,4 121,3 123,6 112,4 139,3 148,3 123,0 140,8 111,2 109,6 146,4 127,9 120,5 146,4 133,6 164,2 156,6 138,4 136,8 160,6 112,8 147,7 146,4 144,9 111,1 120,3 116,2 188,5 159,6 155,4 121,3 183,1 103,9 128,6 178,5 121,7 151,1 174,6 171,3 173,1 169,0 150,9 128,0 132,5 134,7 153,2 e. s. 134,5 123,8 163,4 124,7 126,2 151,7 138,2 128,3 149,7 e. s. 162,4 177,6 109,9 124,9 116,3 170,2 e. s. 119,8 158,2 107,3 121,5 143,0 130,3 118,7 142,1 137,3 172,4 e. s. 133,4 123,8 162,3 106,8 135,5 143,0 138,0 115,9 133,0 121,3 186,4 e. s. 162,7 119,6 217,0 112,0 121,5 183,9 130,1 139,0 130,7 e. s. 153,7 166,9 153,2 e. s. 121,0 124,9 154,7 e. s. 129,3 103,9 153,9 118,2 108,6 133,4 132,5 e. s. 150,3 e. s. 175,9 187,6 e. s. 117,3 110,6 171,2 e. s. 113,8 151,4 95,4 99,5 120,9 126,7 e. s. 128,0 118,0 171,2 e. s. 122,2 103,8 153,4 98,9 108,6 125,9 122,6 e. s. 124,3 111,3 187,5 e. s. 161,3 101,3 204,7 101,4 90,5 201,4 115,8 117,4 129,6 e. s. 129,5 137,4 141,0 Vehn(cid:228) Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta Durumvehn(cid:228) Belgia Kreikka Espanja Ranska Italia Ruis Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta Ohra Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta Kaura Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta Maissi Saksa Kreikka Espanja Ranska Italia Portugali e. s. : ei saatavissa. L(cid:228)hde: Eurostat, maataloustuotteiden yksikk(cid:246)arvot. 8. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 192/19 Taulukko 6 Leiv(cid:228)n ja viljojen nimellinen kuluttajahintaindeksi (EU-12) 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta 105,8 109,9 102,2 140,2 108,3 107,2 114,2 111,5 106,3 101,9 124,9 109,0 106,8 118,2 103,5 155,1 117,6 111,0 116,8 116,2 112,3 102,4 127,6 116,2 111,8 123,6 105,2 179,1 137,7 114,7 113,3 123,5 113,4 103,0 140,2 122,9 114,0 126,5 108,4 221,0 148,5 118,7 116,5 131,0 116,9 104,8 169,7 131,1 117,1 130,4 113,4 261,4 163,1 122,7 122,6 139,3 122,6 107,7 203,4 140,7 120,7 134,8 119,4 315,3 178,5 126,8 126,1 147,0 124,3 112,5 229,5 145,4 123,4 138,1 123,5 360,3 190,8 129,6 124,9 156,8 126,1 115,0 239,4 145,7 124,9 140,4 126,1 382,6 197,8 131,0 128,0 164,4 128,9 115,9 250,9 146,7 e. s. : ei saatavissa. L(cid:228)hde: Maatalouden tilannetta Euroopan unionissa vuosina 1989(cid:151)1997 koskeva kertomus. (1985 = 100) 1995 e. s. 142,4 e. s. 408,5 206,0 132,4 e. s. 169,0 131,8 117,1 249,9 148,1 Arvio viljoja koskevista keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isist(cid:228) talousarviomenoista asukasta kohti Taulukko 7 Ennen yhteisen maatalouspolitiikan uudistusta Uusi yhteinen maatalouspolitiikka 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-15 EU-15 EU-15 Menojen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) viljojen osalta (milj. ecua) (1) Asukkaita yhteens(cid:228) 1. tammikuuta (1 000) (2) Keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iset kulut asukasta kohden (ecua/asukas) 3 817,5 342 572 11,14 5 142,8 344 072 14,95 5 582,5 345 527 16,16 6 923,2 347 281 19,94 9 087,2 348 595 26,07 11 729,2 371 589 31,57 13 061,1 372 670 35,05 14 127,1 373 687 37,80 L(cid:228)hde: (1) Ks. taulukko 2. (2) Eurostat (New Cronos, tiedot p(cid:228)ivitetty kes(cid:228)kuussa 1998). Yhteis(cid:246)n ulkopuolinen kauppa 4. 24 Viljaa tuotetaan maailmanlaajuisesti vuosittain noin 1 500 miljoonaa tonnia. Kyseisest(cid:228) viljam(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) ainoastaan 12 prosent- tia myyd(cid:228)(cid:228)n maailmanmarkkinoilla ja suhteellisen pienet muu- tokset myyt(cid:228)viss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)riss(cid:228) vaikuttavat merkitt(cid:228)v(cid:228)sti maailman- markkinahintoihin. Yhteis(cid:246) on maailman kolmanneksi suurin viljantuottaja ja Yhdysvaltain j(cid:228)lkeen toiseksi suurin kaupank(cid:228)vij(cid:228) vilja-alan kansainv(cid:228)lisill(cid:228) markkinoilla. laskuaan, ja sen osuus on alle 3 prosenttia yhteis(cid:246)n tuotannosta. Tuonnista yli 50 prosenttia koostuu tariffikiinti(cid:246)ist(cid:228), joihin sovel- letaan alennettuja tulleja; n(cid:228)ist(cid:228) 2,5 miljoonaa tonnia koskee maissia ja 0,3 miljoonaa tonnia durraa; kiinti(cid:246)t otettiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n Espanjan ja Portugalin osalta niiden liitytty(cid:228) yhteis(cid:246)n j(cid:228)seniksi. Loppuosa tuonnista liittyy l(cid:228)hinn(cid:228) vehn(cid:228)n erityislajikkeisiin, joita ei tuoteta yhteis(cid:246)n alueella (27). Vienti Tuonti 4. 26 Ennen uudistusta yhteis(cid:246) lis(cid:228)si vienti(cid:228)(cid:228)n jatkuvasti; mark- kinointivuonna 1992/1993 viljaa vietiin 36,8 miljoonaa tonnia. 4. 25 Ennen vuoden 1992 uudistusta yhteis(cid:246) oli jatkuvasti v(cid:228)hen- t(cid:228)nyt viljantuontiaan niin absoluuttisina m(cid:228)(cid:228)rin(cid:228) kuin my(cid:246)s suh- teessa omaan tuotantoon. Uudistuksen j(cid:228)lkeen tuonti on jatkanut (27) 0,3 miljoonaa tonnia kyseisist(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) voidaan tuoda tullivapaasti. C 192/20 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 8. 7. 1999 Yhteis(cid:246)n talousarviosta rahoitettavan viennin osuus oli noin 3 000 miljoonaa ecua vuosina 1992 ja 1993. Siirtym(cid:228)vaiheen aikana viljojen maailmanmarkkinahinnat olivat l(cid:228)hell(cid:228) joidenkin j(cid:228)sen- valtioiden hintoja tai jopa niit(cid:228) korkeampia. Siksi markkinointi- vuonna 1995/1996 voitiin vied(cid:228) 11,2 miljoonaa tonnia (l(cid:228)hinn(cid:228) vehn(cid:228)(cid:228)) ilman vientitukia. Vientitukia jouduttiin maksamaan 9,2 miljoonan tonnin (l(cid:228)hinn(cid:228) rehuviljaa) osalta, mist(cid:228) aiheutuneet keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iset talousarviomenot olivat noin 700 miljoonaa ton- nia vuosina 1995 ja 1996. EU olisi voinut vied(cid:228) enemm(cid:228)nkin, mik(cid:228)li komissio ei olisi ottanut k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n vientimaksuja, jolloin viljojen vienti v(cid:228)heni ja sis(cid:228)markkinoiden hintojen nousu liian paljon tavoitehintaa korkeammiksi estyi. T(cid:228)ss(cid:228) tilanteessa WTO- sopimuksen noudattaminen oli helppoa; sek(cid:228) vientitukien koko- naism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) ett(cid:228) tuetun viennin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) kyettiin laskemaan. 4. 27 Tuetun viennin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kasvoi uudestaan markkinointivuo- desta 1995/1996 alkaen, ja se oli 23,4 miljoonaa tonnia mark- kinointivuonna 1997/1998. Tilanne kuvastaa maailmanmarkki- nahintojen laskua EU:n hintatason alapuolelle sek(cid:228) ylij(cid:228)(cid:228)mien ilmestymist(cid:228) uudestaan sis(cid:228)markkinoille. Hein(cid:228)kuussa 1998 maa- ilmanmarkkinahinta oli 90 Yhdysvaltain dollaria tonnilta, mik(cid:228) on pienempi kuin hinta, johon komissio perusti uutta interven- tiohintaa koskevan ehdotuksensa Agenda 2000:n yhteydess(cid:228). Maataloustulot vilja-alalla 4. 29 Yhteisen maatalouspolitiikan keskeisen(cid:228) tavoitteena on alusta alkaen ollut (cid:148)taata maatalousv(cid:228)est(cid:246)lle kohtuullinen elintaso erityisesti lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) maataloudessa ty(cid:246)skentelevien henke(cid:228) kohti laskettuja tuloja (28)(cid:148). Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen mukaan t(cid:228)m(cid:228)n olisi pit(cid:228)nyt tapahtua pikemminkin lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) maatalouden tuottavuutta (29) kuin puuttumalla markkinoihin interventioiden avulla, jotka muuttavat markkinoiden varsinaisia parametrej(cid:228) (hintoja ja maataloustuloja). 4. 30 Kun uudistusta koskevat ehdotukset julkistettiin vuonna 1991, Euroopan maanviljelij(cid:246)iden j(cid:228)rjest(cid:246)t (EU-maiden tuottaja- j(cid:228)rjest(cid:246)jen keskusj(cid:228)rjest(cid:246) Copa ja EU-maiden maatalouden osuus- toimintaj(cid:228)rjest(cid:246)jen keskusj(cid:228)rjest(cid:246) Cogeca) ennustivat, ett(cid:228) vuonna 1997 viljelij(cid:246)iden keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen ty(cid:246)yksikk(cid:246)kohtainen tulonme- netys olisi l(cid:228)hes 40 prosenttia vuoteen 1991 verrattuna. T(cid:228)m(cid:228) olisi todella heikent(cid:228)nyt vilja-alan tilannetta, koska alan maata- loustulot olivat jo entuudestaan maatalousalan pienimm(cid:228)t (30). Todellisuudessa vilja-alalle koitui uudistuksesta huomattavaa etua, kun osa tuottajista lopetti toimintansa ja samalla tuotokset sek(cid:228) tuet kasvoivat. Kaaviosta 4 k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) vuonna 1995 vilja-alalta kertyv(cid:228)t perhekohtaiset maataloustulot ty(cid:246)yksikk(cid:246)(cid:228) kohti kasvoi- vat 95 prosenttia uudistusta edelt(cid:228)neen ajanjakson (1990(cid:151)1992) v(cid:228)lisen(cid:228) aikana kertyneisiin tuloihin verrattuna. Suuria viljatiloja omistavat vilja-alan tukkukauppiaat ja myyntiyhti(cid:246)t saivat viel(cid:228) huomattavampaa voittoa. 4. 28 Viennin katsotaan joskus kattavan osan kysynn(cid:228)st(cid:228), joka on otettava huomioon markkinatasapainoa m(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)ess(cid:228). Yhtei- s(cid:246)lle sanotaan olevan (cid:148)luontaista(cid:148) vied(cid:228) ainakin viljoja, ja kyseisen viennin tuoman valuutan katsotaan parantavan yhteis(cid:246)n maksu- tasetta. Mainitut argumentit eiv(cid:228)t ole kuitenkaan lainkaan vakuut- tavia seuraavista syist(cid:228): Korvaukset vilja-alalla a) Mik(cid:228)li yhteis(cid:246)n alueen viljakauppiaat myyv(cid:228)t viljaa maailman- markkinoille ostohintaa alhaisemmalla hinnalla, ero korva- taan vientitukien avulla. WTO hyv(cid:228)ksyy poikkeuksellisesti ja tietyin ehdoin kyseiset tuet. 4. 31 Suhteellinen vauraus vilja-alalla on pinta-alatuen muodossa maksetun korvauksen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ottamisen ansiota. Pinta-alatuen tarkoituksena on korvata viljelij(cid:246)ille virallisten hintojen alenemi- sen aiheuttama tulonmenetys. Vaikka asianomaisen asetuksen johdanto-osassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) kyseisten korvausten avulla kor- vataan viljelij(cid:246)ille aiheutuneet tulonmenetykset, jotka johtuvat virallisten hintojen laskusta, suunnitellut korvausm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t tonnia kohden vahvistettiin samassa asetuksessa viittaamatta kuitenkaan tulonmenetyksiin ja virallisiin hintoihin, mik(cid:228) aiheuttaa ep(cid:228)tietoi- suutta. Neuvoston Agrifin-ryhm(cid:228)n syyskuussa 1991 (31) ja hein(cid:228)- kuussa 1992 (32) laatimista kertomuksista k(cid:228)y kuitenkin ilmi, ett(cid:228) korvausm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t asetettiin tasolle, joka vastaa viljan interventio- b) Mainituntyyppinen tuettu vienti merkitsee yhteis(cid:246)n talousar- vion avulla aikaansaatavia keinotekoisia markkinoita, eik(cid:228) niin- k(cid:228)(cid:228)n itsen(cid:228)iseen, EU:n kilpailuetuun perustuvaan kysynt(cid:228)(cid:228)n pohjautuvia markkinoita. Viet(cid:228)vi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) ei voida myyd(cid:228) maailmanmarkkinoille niiden ostohinnalla; vienti(cid:228) varten tuot- taminen ei t(cid:228)llaisessa tilanteessa ole parasta mahdollista yhtei- s(cid:246)n taloudellisten ja rahoituksellisten resurssien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). (28) Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimus, 39 artikla, 1 kohta, b ala- kohta. (29) Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimus, 39 artikla, 1 kohta, a ala- kohta. (30) Komissio, maatalousalan tietoverkko (FADN), Farm income results in the EU 1990(cid:151)1995. (31) Neuvoston asiakirja N:o 8156/91, 19. 9. 1991. (32) Neuvoston asiakirja N:o 8188/92, 9. 9. 1992. 8. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 192/21 Ty(cid:246)yksikk(cid:246)(cid:228) kohti laskettujen perhekohtaisten maataloustulojen prosentuaalinen muutos verrattaessa vuotta 1995 vuosiin 1990(cid:151)1992 (EU-12). Tiedot on eritelty viljelymuodon perusteella. Kaavio 4 100 % 95 80 % 60 % 40 % 20 % 0 % l y e j l i v n e o j j l i V 47 26 13 l y e j l i i v s e Y l 7 a l l i o l i t i n i i v l y e j l i V l y e j l i v a h r a u u P t l y e j l i v a v u k t a j u u M 31 a j r a k a h L i 21 a j r a k y s p y L 5 a j r a k p i i i s / t i a S 29 32 l y e j l i v a k e S ä s n e e h y t t a l i T L(cid:228)hde: Komissio, maatalouden kirjanpidon tietoverkko (FADN); maataloustuloja EU:ssa koskevat tiedot vuosilta 1990(cid:151)1995 (vuoden 1995 ecuina). ostoihin markkinointivuonna 1991/1992 sovellettujen keskim(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)isten takuuhintojen (155 ecua tonnilta) ja neuvoston asettamien alennettujen tavoitehintojen, jotka olivat 130 ecua tonnilta mark- kinointivuonna 1993/1994, 120 ecua tonnilta markkinointi- vuonna 1994/1995 ja 110 ecua tonnilta markkinointivuonna 1995/1996, v(cid:228)list(cid:228) erotusta (33) (34). N(cid:228)iden tavoitehintojen oli tarkoitus vastata suunnilleen j(cid:228)senvaltioissa vallitsevia keskim(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)isi(cid:228) markkinahintoja. 4. 32 Yll(cid:228) mainitut s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset merkitsev(cid:228)t seuraavaa: a) Korvauksilla ei pyrit(cid:228) siihen, ett(cid:228) viljelij(cid:246)ille maksettaisiin kor- vauksia kussakin j(cid:228)senvaltiossa vallitsevien markkinahintojen (33) Tavoitehinnat poistettiin markkinointivuodesta 1995/1996 alkaen, koska niill(cid:228) ei en(cid:228)(cid:228) ollut merkityst(cid:228). Neuvoston asetus (EY) N:o 1528/95, annettu 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1995 (EYVL L 148, 30. 6. 1995, s. 3). (34) Summa on ilmoitettu (cid:148)vihrein(cid:228)(cid:148) ecuina. Talousarviossa k(cid:228)ytetty ecu saadaan muuntamalla annettu luku maataloustoutteisiin sovellettavaa (cid:148)vihre(cid:228)(cid:228)(cid:148) vaihtokurssia k(cid:228)ytt(cid:228)en kansalliseksi valuutaksi ja sen j(cid:228)lkeen virallista vaihtokurssia k(cid:228)ytt(cid:228)en takaisin ecuiksi. 1. helmikuuta 1995 alkaen 20,75 prosentin ero (cid:148)vihre(cid:228)n(cid:148) ecun ja talousarviossa k(cid:228)ytetyn ecun v(cid:228)lill(cid:228) on poistettu lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) summaan kyseinen erotus. perusteella; muussa tapauksessa olisi vaikeaa perustella tuen maksamista muihin kuin tuotantoon liittyvin perustein ja niin ollen noudattaa WTO:n vaatimuksia (ks. kohta 3. 5 c). b) Maksuilla ei ollut tarkoitus korvata muiden tekij(cid:246)iden, kuten ilmasto-olosuhteiden, tuotosten kasvun tai valuuttakurssien vaihtelun vaikutuksia, eik(cid:228) niit(cid:228) ollut suunniteltu tilakoon, maaper(cid:228)n laadun tai yksitt(cid:228)isen viljelij(cid:228)n taidoista johtuvien tuloerojen korvaamiseen. c) maan viljelyk(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistaminen aiottiin korvata ainoastaan viljalle my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) korvausta vastaavalla m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ll(cid:228). 4. 33 Korvauksen perusteena olivat keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iset hinnat (tavoi- tehinnat), joiden taso oli vahvistettu ottamatta huomioon mark- kinahintojen todellisia muutoksia, mik(cid:228) johti yleisesti ottaen liial- liseen korvausten maksamiseen. Koska markkinahinnat eiv(cid:228)t laskeneet yht(cid:228) paljon kuin uudistusta edelt(cid:228)neiden virallisten hin- C 192/22 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 8. 7. 1999 Arvio uudistuksen kokonaisvaikutuksista viljan viljelij(cid:246)iden tuloihin (EU-12) Taulukko 8 Markkinointivuosi Arvioidut tulot ilman uudistusta (1) Arvioidut tulot uudistuksen j(cid:228)lkeen (2) Tavanomaiset korvaukset (3) Valuuttakurssien vaikutukset korvauksiin (4) Tulot yhteens(cid:228) uudistuksen j(cid:228)lkeen Tulojen kasvu kaikkiaan (milj. ecua) Markkinahinnoista johtuva tulojen kasvu 1993/1994 1994/1995 1995/1996 1996/1997 1997/1998 (a) (b) 27 289,4 26 518,6 26 727,6 31 301,9 31 135,4 24 719,6 23 502,2 23 734,3 26 576,8 24 890,2 (c) 3 888,5 5 446,4 7 417,4 7 840,5 8 065,0 (d) 224,8 420,2 870,8 814,4 795,9 (e)=(b)+(c)+(d) (f)=(e)(cid:150)(a) (g)=(f)(cid:150)(d) 28 832,9 29 368,8 32 022,5 35 231,7 33 751,1 1 543,5 2 850,2 5 294,9 3 929,8 2 615,7 1 318,7 2 430,0 4 424,1 3 115,4 1 819,8 Yhteens(cid:228) 142 972,9 123 423,1 32 657,8 3 126,1 159 207,0 16 234,1 13 108,0 Laskentatapa (1) Arvioidut tulot ilman uudistusta on laskettu siten, ett(cid:228) viljojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kunakin markkinointivuonna on kerrottu markkinointivuoden 1992/1993 keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isill(cid:228) tuottajahin- noilla (yksikk(cid:246)arvot). (2) Arvioidut tulot uudistuksen j(cid:228)lkeen on laskettu siten, ett(cid:228) viljojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kunakin markkinointivuonna on kerrottu kyseisen markkinointivuoden keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isill(cid:228) tuottajahin- noilla (yksikk(cid:246)arvot). (3) Menot markkinointivuotta kohti, kun valuuttakurssien ja rehusta maksettavan tuen vaikutukset on otettu huomioon. (4) Maatalouden valuuttaj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n liittyv(cid:228)t kustannukset. L(cid:228)hde: kaikki perustiedot ovat per(cid:228)isin Eurostatista tai komission p(cid:228)(cid:228)osastolta VI. tojen ja uusien tavoitehintojen v(cid:228)linen erotus (ks. kohta 4. 16), maksetun pinta-alatuen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli lopultakin yleisesti ottaen noin 13 100 miljoonaa ecua suurempi kuin tulonmenetysten todelliset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t vilja-alalla (35) (ks. taulukko 8). Tilintarkastustuomioistuin on jo aiemmin tarkastellut t(cid:228)t(cid:228) ilmi(cid:246)t(cid:228) vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 1996 (36). 4. 34 T(cid:228)m(cid:228) ei merkitse sit(cid:228), ett(cid:228) tulonmenetyksiin n(cid:228)hden liial- liset maksut olisivat olleet s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)nvastaisia, koska kyseisess(cid:228) ase- tuksessa ei ollut s(cid:228)(cid:228)detty mekanismista, jonka avulla mukautet- taisiin maksettujen korvausten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) vastaamaan todellisia markkinahintoja aiemmin asetetun tavoitehinnan sijasta. Vilja- alan talousarvion paisuminen johtuu kuitenkin p(cid:228)(cid:228)osin siit(cid:228), ett(cid:228) maksettujen korvausten taso ylitt(cid:228)(cid:228) todellisten tulonmenetysten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n. 4. 35 Tehty laskelma sen selvitt(cid:228)miseksi, korvattiinko pinta- alatuella ne menetykset, jotka sen avulla oli tarkoitus korvata, voi- tiin rajoittaa koskemaan hintojen alentamisesta johtuvia markki- (35) Komission arvio on viel(cid:228)kin suurempi: sen mukaan tukea olisi mak- settu liikaa noin 17 000 miljoonaa ecua. Komissio on arvioinut, ett(cid:228) tukea maksettiin nelj(cid:228)n markkinointivuoden (1993/1994(cid:151) 1996/1997) aikana liikaa 8 500 miljoonan ecun arvosta. T(cid:228)h(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)(cid:228)n on lis(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228) yhteisvastuumaksujen lakkauttamisen vaikutukset, jotka viiden markkinointivuoden (1993/1994(cid:151)1997/1998) aikana vastasivat nekin 8 500 miljoonaa ecua (ks. komission vastaukset). (36) Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 1996, luku 3, kohta 3. 31 (EYVL C 348, 8. 11. 1997). noilta saatavien tulojen eroja, koska kaikki muut viljasta saataviin maataloustuloihin vaikuttavat tekij(cid:228)t voitiin eliminoida (ks. yll(cid:228) olevat kohdat 4. 32 b) ja c). a) Viljan tuotannosta markkinoilla saatava tuotto laskettiin arvi- oimalla kunkin uudistuksen j(cid:228)lkeisen vuoden tuotanto maa- ja viljalajikohtaisesti Eurostatin yksikk(cid:246)arvojen perusteella. Yksikk(cid:246)arvojen k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) on se etu, ett(cid:228) niiden avulla voitiin poistaa ep(cid:228)johdonmukaisuudet, joita muutoin syntyisi k(cid:228)ytet- t(cid:228)ess(cid:228) kansallisia hintatilastoja sellaisenaan. b) T(cid:228)ll(cid:228) tavalla laskettua viljan todellista markkinatuottoa verrat- tiin tuottoon, joka olisi saatu markkinoilla, jos hinnat olisivat kussakin j(cid:228)senvaltiossa pysyneet uudistusta edelt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tasolla. T(cid:228)m(cid:228)n menetelm(cid:228)n ansiosta huomioon otetaan ainoastaan hinnanmuutoksista johtuvat markkinoilta saatavien tulojen vaihtelut, ja t(cid:228)ll(cid:228) tavoin saadut erotukset olisivat asetuksen tavoitteiden mukainen korvausten perusta. c) Markkinoilta uudistusta edelt(cid:228)vill(cid:228) hinnoilla saadun tuoton ja nykyisill(cid:228) hinnoilla saatavan tuoton erotusta verrattiin kunkin vuoden ja j(cid:228)senvaltion osalta todellisuudessa maksetun pinta- alatuen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n. Maatalouden valuuttaj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n liitty- 8. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 192/23 vist(cid:228) kustannuksista johtuva tuen kasvu on esitetty erillisen(cid:228) (cid:151) toisin sanoen sen katsottiin olevan talousarviokustannus, joka t(cid:228)m(cid:228)n kertomuksen n(cid:228)k(cid:246)kulmasta katsottuna ei liity korvauskysymykseen (ks. taulukko 8). Niiden maiden, jotka juuri ennen uudistusta saivat ainoastaan pie- ni(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) vientitukea ja joissa varastointi ja muut interventiotoi- met olivat v(cid:228)h(cid:228)isi(cid:228), osuus viljoja koskevien EU:n talousarviome- nojen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) nousi uuden pinta-alatuen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ottamisen seurauksena (ks. taulukko 9). d) K(cid:228)ytetyt yksikk(cid:246)arvot perustuvat kalenterivuosiin ja laskel- missa k(cid:228)ytetyt tuotantoluvut markkinointivuosiin (hein(cid:228)kuun 1. p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) seuraavan vuoden kes(cid:228)kuun 30. p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n), joten yksikk(cid:246)arvoja mukautettiin siten, ett(cid:228) kunkin vuoden tuotan- nosta 65 prosenttia oletettiin myydyn 1. hein(cid:228)kuuta ja 31. joulukuuta v(cid:228)lisen(cid:228) aikana ja 35 prosenttia 1. tammikuuta ja 30. kes(cid:228)kuuta v(cid:228)lisen(cid:228) aikana; komissio ja jotkin j(cid:228)senvaltiot tukivat t(cid:228)t(cid:228) tulkintaa. e) Kesannoinnin vaikutuksia ei otettu erityisesti huomioon, koska voidaan olettaa, ett(cid:228) siit(cid:228) johtuvan tuotannon v(cid:228)henemisen vaikutukset tuloihin on jo otettu osittain huomioon markki- nahinnoissa, joita laskelmissa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n. Lis(cid:228)ksi kesannointi- velvoitteen osuutta alennettiin, joten sill(cid:228) ei joka tapauksessa ole ollut suurtakaan merkityst(cid:228) sen j(cid:228)lkeen, kun uudistus aloi- tettiin markkinointivuonna 1993/1994. 4. 36 Komission Agenda 2000 -asiakirjaan liittyv(cid:228)ss(cid:228) ehdotuk- sessa neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1765/92 muuttamisesta ei en(cid:228)(cid:228) k(cid:228)ytet(cid:228) termi(cid:228) (cid:148)korvaus(cid:148) vaan siin(cid:228) mainitaan ainoastaan pinta-alatuki. N(cid:228)iden korvausten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on vahvistettu tasolle, joka vastaa puolta interventiohinnoissa tapahtuneesta laskusta varsinaisen soveltamiskauden lopussa. Virallisesti ei ole asianmu- kaista puhua (cid:148)korvauksesta(cid:148) en(cid:228)(cid:228) sen j(cid:228)lkeen, kun uusi tukij(cid:228)rjes- telm(cid:228) on otettu k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. Viljantuotannosta saatavien tulojen jakautuminen 4. 37 Korvauksen k(cid:228)site perustui vanhoihin perusviljelyaloihin, vanhoihin keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isiin tuotoksiin, yhten(cid:228)iseen vanhaan kes- kim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iseen interventiohintaan ja yhten(cid:228)iseen tavoitehintaan, jotka vahvistettiin kaikkien viljalajien osalta kolmen vuoden siir- tym(cid:228)kauden ajaksi. On selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) korvausj(cid:228)rjestelm(cid:228), jossa tukea ei eriytet(cid:228) tilakoon tai tuotoksen perusteella, ei paranna pientuot- tajien asemaa vilja-alalla. Markkinahintojen vaikutukset 4. 38 Koska markkinahinnat pysyiv(cid:228)t yleens(cid:228) uuden tavoitehin- nan yl(cid:228)puolella, j(cid:228)senvaltiot saivat enemm(cid:228)n korvauksia kuin hintojen alenemisesta aiheutuneet todelliset menetykset olisivat edellytt(cid:228)neet. Mit(cid:228) suurempi n(cid:228)iden hintojen v(cid:228)linen erotus oli jossakin maassa, sit(cid:228) enemm(cid:228)n hy(cid:246)tyiv(cid:228)t siell(cid:228) toimivat viljelij(cid:228)t. 4. 39 On selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) uusi j(cid:228)rjestelm(cid:228) oli edullinen niiden yksit- t(cid:228)isten viljelij(cid:246)iden kannalta, jotka saattoivat pit(cid:228)(cid:228) viljansa poissa markkinoilta kunnes hinnat nousivat korkeimmalle tasolleen. T(cid:228)l- laisella strategialla ei aina saavuteta haluttuja tavoitteita, mutta sen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n kannustetaan, kun on varmaa, ett(cid:228) pinta-alatukea mak- setaan kauden alussa. T(cid:228)t(cid:228) strategiaa voivat hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) l(cid:228)hinn(cid:228) suuret tuottajat, joilla on riitt(cid:228)v(cid:228)sti varoja ja yksityist(cid:228) varastoin- titilaa. 4. 40 Agenda 2000:ssa ehdotetaan, ett(cid:228) pinta-alatuki maksettai- siin my(cid:246)hemmin (seuraavan vuoden tammikuun ja maaliskuun v(cid:228)lisen(cid:228) aikana eik(cid:228) kyseisen satovuoden lokakuun ja joulukuun v(cid:228)lisen(cid:228) aikana) ja ett(cid:228) interventiohintojen kuukausittaiset koro- tukset lakkautettaisiin. Kummankin ehdotuksen tarkoituksena on ehk(cid:228)ist(cid:228) viljan pit(cid:228)mist(cid:228) poissa markkinoilta sek(cid:228) tasoittaa sen tarjontaa markkinoilla. Toisaalta kuukausittaisten korotusten puut- tuminen johtaisi interventio-ostojen lis(cid:228)(cid:228)ntymiseen interventio- kauden alussa (1. marraskuuta) silloin, kun markkinahinnat ovat interventiohintojen tasolla. T(cid:228)ll(cid:246)in my(cid:246)hemmin tapahtuvat hin- nankorotukset hy(cid:246)dytt(cid:228)isiv(cid:228)t ainoastaan varastoijia. Tuotosten vaikutus 4. 41 Asetuksen (ETY) N:o 1765/92 mukaan tuotokseen vaikut- tavat rakenteelliset erityispiirteet olisi otettava huomioon suoritet- taessa korvauksia viljelij(cid:246)ille. Jokaisen j(cid:228)senvaltion annettiinkin soveltaa omaa keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ist(cid:228) tuotostaan. Alueelliset piirteet otet- tiin huomioon, kun j(cid:228)senvaltiot vahvistivat aluejakosuunnitel- mansa, joissa ne m(cid:228)(cid:228)ritteliv(cid:228)t aluekohtaisesti eritellyt tuotok- set (37). 4. 42 Asetuksessa (ETY) N:o 1765/92 ei edellytetty, ett(cid:228) kyseinen erittely johtaisi varojen uudelleensuuntaamiseen ep(cid:228)suotuisassa asemassa oleville alueille tai valtioille. P(cid:228)invastoin pyrittiin siihen, ett(cid:228) sellaisilla alueilla tai sellaisissa valtioissa toimiville viljelij(cid:246)ille, joissa tuotokset ovat tavallisesti korkeammat kuin muualla, ei maksettaisi v(cid:228)hemm(cid:228)n korvauksia kuin sellaisten alueiden vilje- lij(cid:246)ille, joilla tuotokset ovat tavallisesti alhaisemmat. Ainoastaan Ranska otti aluejakosuunnitelmansa yhteydess(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tekij(cid:228)n, jolla pienennet(cid:228)(cid:228)n tuotoksiin liittyvi(cid:228) eroja eri alueiden v(cid:228)lill(cid:228). (37) Tilintarkastustuomioistuin esitti t(cid:228)m(cid:228)nsuuntaista kritiikki(cid:228) vuosiker- tomuksessaan varainhoitovuodelta 1996. Vilja-alan menojen kehitys vuosina 1993(cid:151)1997 j(cid:228)senvaltioiden (EU-12) ja menon laadun mukaan eriteltyn(cid:228) Taulukko 9 B DK D EL E F IRL I L NL P UK YHTEENS˜ (milj. ecua) 1993 (ennen yhteisen maatalouspolitiikan uudistusta) Vientituki viljoille Viljojen interventiovarastointi Muut interventiotoimenpiteet Hehtaarikohtainen tuki (1) 201,5 36,8 16,3 0,4 105,9 163,3 27,6 1,2 303,2 1 008,2 162,5 98,5 16,1 36,0 0,6 82,4 148,7 (cid:150) 17,0 21,4 119,4 1 139,6 1 270,6 172,8 82,0 Menot viljojen osalta yhteens(cid:228) 255,0 298,0 1 572,4 135,1 272,5 2 665,0 J(cid:228)senvaltioiden osuudet prosentteina (a) 3,7 4,3 22,7 2,0 3,9 38,5 1997 (uusi yhteinen maatalouspolitiikka) Vientituki viljoille Viljojen interventiovarastointi Muut interventiotoimenpiteet Hehtaarikohtainen tuki (1) 39,5 (cid:150) 0,4 1,3 137,7 20,3 2,2 25,2 549,8 80,7 77,0 88,7 2 733,7 5,1 (cid:150) 5,2 0,1 450,6 18,4 (cid:150) 4,0 2,0 1 292,4 189,4 (cid:150) 1,5 43,4 3 746,8 7,0 29,0 3,5 0,2 39,7 0,6 0,8 3,5 0,1 114,8 419,4 21,8 33,2 380,2 854,6 12,3 34,3 (cid:150) 4,7 4,2 1 698,4 Menot viljojen osalta yhteens(cid:228) 178,1 597,5 2 980,1 450,6 1 308,8 3 978,1 119,2 1 732,2 J(cid:228)senvaltioiden osuudet prosentteina (b) Erotus (b)-(a) 1,4 (cid:150) 2,3 4,5 0,2 22,6 (cid:150) 0,1 3,4 1,5 9,9 6,0 30,2 (cid:150) 8,3 0,9 0,3 13,2 0,8 0,0 (cid:150) 0,1 0,2 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 8,5 8,5 0,1 0,1 184,3 0,0 83,2 2,9 270,4 3,9 28,4 0,0 71,0 128,5 0,8 (cid:150) 17,6 58,8 0,5 42,5 0,6 0,3 (cid:150) 0,8 33,3 152,3 262,3 192,8 41,8 21,0 2 788,8 2 723,8 621,9 788,7 517,9 6 923,2 7,5 100,0 67,4 1,0 4,1 1 328,4 484,6 67,1 273,4 12 342,0 227,9 185,1 1 400,9 13 167,1 1,7 (cid:150) 2,2 1,4 0,8 10,6 3,2 100,0 0,0 (1) Sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) 85 prosenttia maan viljelyk(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) poistamiseen liittyvist(cid:228) menoista. L(cid:228)hde: Komission rahoituskertomukset vuosilta 1990(cid:151)1997. C 1 9 2 / 2 4 F I E u r o o p a n y h t e i s (cid:246) j e n v i r a l l i n e n l e h t i. 8 7 1 9 9 9 8. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 192/25 4. 43 Vanhoille tasoilleen j(cid:228)(cid:228)dytettyihin keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isiin tuotok- siin perustuvan pinta-alatukij(cid:228)rjestelm(cid:228)n soveltamisesta aiheutui- vat yleisesti ottaen n(cid:228)m(cid:228) seuraukset: sopimuksen 39 artiklan a alakohdan mukainen, sill(cid:228) j(cid:228)rjestel- m(cid:228)n avulla pyrit(cid:228)(cid:228)n hillitsem(cid:228)(cid:228)n tuottavuuden lis(cid:228)(cid:228)mist(cid:228). a) J(cid:228)rjestelm(cid:228) ei juurikaan muuttanut tuen jakautumista alueel- lisella tasolla; yhteis(cid:246)n suurimmat maatilat ja korkeimmat tuotokset on esitetty liitteiss(cid:228) 1 ja 2. Yhdist(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) kah- denlaiset tiedot saadaan k(cid:228)sitys korvausten jakautumisesta; l(cid:228)hes puolet 15 EU-j(cid:228)senvaltiossa tuotetusta viljasta on per(cid:228)i- sin 20 alueelta, kun alueita kaikkiaan on 127, ja lis(cid:228)ksi k(cid:228)y ilmi, etteiv(cid:228)t n(cid:228)m(cid:228) 20 aluetta ole mill(cid:228)(cid:228)n tavoin ep(cid:228)suotuisia alueita. Viljoille my(cid:246)nnetty tuki keskittyy yh(cid:228) alueille, joita voidaan pit(cid:228)(cid:228) suhteellisen vauraina. b) Yksitt(cid:228)isten viljelij(cid:246)iden kannalta on selv(cid:228)(cid:228), ettei vanhoille tasoilleen j(cid:228)(cid:228)dytettyihin keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isiin tuotoksiin perustu- vien korvausten avulla voida maksaa jokaiselle viljelij(cid:228)lle kor- vauksia t(cid:228)m(cid:228)n yksitt(cid:228)isen tilanteen mukaan. Viljelij(cid:228)t, joiden tuotokset ovat suuremmat kuin vanhat keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iset tuo- tokset, eiv(cid:228)t ole uudessa j(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) aivan yht(cid:228) hyv(cid:228)ss(cid:228) ase- massa kuin ennen, kun taas ne viljelij(cid:228)t hy(cid:246)tyv(cid:228)t, joiden tuo- tokset olivat keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ist(cid:228) alempia. Useat tekij(cid:228)t vaikuttavat tuotosten suuruuteen: niilt(cid:228) osin kuin korkeiden tuotosten voidaan katsoa johtuvan tavallista hedelm(cid:228)llisemm(cid:228)st(cid:228) maa- per(cid:228)st(cid:228) ja/tai tehokkaammista viljelymenetelmist(cid:228), uusi j(cid:228)rjes- telm(cid:228) ei edist(cid:228) rakenteellisia parannuksia, sill(cid:228) sen yhteydess(cid:228) v(cid:228)hemm(cid:228)n tehokkaita viljelij(cid:246)it(cid:228) kohdellaan suotuisammin. Voidaan jopa p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228) ei ole EY:n perustamis- 4. 44 Vuoden 1992 uudistuksen yhteydess(cid:228) j(cid:228)senvaltioille annet- tiin mahdollisuus m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228) yksil(cid:246)llisist(cid:228) perusviljelyaloista. J(cid:228)rjes- telm(cid:228)(cid:228)n olisi kuitenkin liittynyt sellainen hallinnollinen taakka, ettei mik(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltio ottanut sit(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. T(cid:228)t(cid:228) mahdollisuutta ei Agenda 2000:ssa en(cid:228)(cid:228) ole. Tilakoon vaikutus 4. 45 Komissio p(cid:228)(cid:228)tteli 1. helmikuuta 1991 antamassaan tiedon- annossa KOM(91) 100 (lopullinen), ett(cid:228) talousarviomenojen lis(cid:228)(cid:228)- minen, joka suurelta osin koskee pient(cid:228) osaa tiloista, ei tuo rat- kaisua maataloustulojen ep(cid:228)tasaisen jakautumisen ongelmaan. Uudistuskaan ei muuttanut tilannetta t(cid:228)lt(cid:228) osin. Vuonna 1995 l(cid:228)hes 40 prosenttia korvauksista suoritettiin alle 3 prosentille edunsaajista. Toisessa (cid:228)(cid:228)rip(cid:228)(cid:228)ss(cid:228) ovat pienviljelij(cid:228)t, jotka viljelev(cid:228)t alle 5: t(cid:228) hehtaaria ja joita on noin 57 prosenttia edunsaajista; hei- d(cid:228)n osuutensa korvauksista on vain 4,5 prosenttia (ks. kaavio 5). N(cid:228)ihin lukuihin k(cid:228)tkeytyy kuitenkin huomattavia yhteis(cid:246)n sis(cid:228)isi(cid:228) eroja. Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa, miss(cid:228) maatilat ovat suu- rempia kuin muissa j(cid:228)senvaltioissa, 17 prosenttia maatiloista on v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 100 hehtaarin suuruisia ja saa 66 prosenttia tuesta. Ita- liassa 78 prosenttia tiloista on alle 5 hehtaarin suuruisia, mutta ne saavat ainoastaan 20 prosenttia tuesta. Arvio viljojen osalta my(cid:246)nnettyjen korvausten keskittymisest(cid:228) tilakoon mukaan vuonna 1995 (EU-15) (lukuun ottamatta durumvehn(cid:228)lle my(cid:246)nnetty(cid:228) ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ist(cid:228) tukea) Kaavio 5 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0 % 56,8 % kaikista korvauksista viljoille % tilojen kokonaismäärästä 38,6 13,0 10,6 8,1 4,5 4,5 22,3 14,1 7,9 5,6 5,9 5,1 2,9 alle 5 ha 5-10 ha 10-20 ha 20-30 ha 30-50 ha 50-100 ha yli 100 ha L(cid:228)hde: Eurostat; maatilojen rakennetta koskevat tilastotiedot vuodelta 1995 sek(cid:228) p(cid:228)(cid:228)osasto VI; menot vuoden 1995 osalta. Käytetty viljelyala hehtaareina (ha) C 192/26 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 8. 7. 1999 4. 46 On itsest(cid:228)(cid:228)n selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) mit(cid:228) suurempi maatila on, sit(cid:228) kor- keampia ovat markkinoilta ja pinta-alatuen ansiosta saatava tuotto. Uudistus ei n(cid:228)in ollen varsinaisesti muuttanut sit(cid:228) tosiasiaa, ett(cid:228) huomattavia m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) julkisia varoja k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n suurimpien maati- lojen hyv(cid:228)ksi (38). Vaikuttaa silt(cid:228), ett(cid:228) ainoa ratkaisu t(cid:228)h(cid:228)n ongel- maan olisi pinta-alatuen osuuden alentaminen asteittain tilakoon kasvaessa. On kuitenkin huomattava, ett(cid:228) t(cid:228)llainen j(cid:228)rjestelm(cid:228) olisi altis v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)ksille, jos suuria maatiloja jaettaisiin pienem- miksi ainoastaan, jotta voitaisiin saada enemm(cid:228)n tukea. kinahinnat edelleen l(cid:228)hentyv(cid:228)t maailmanmarkkinahintoja. Toisin kuin uudistusta teht(cid:228)ess(cid:228) oletettiin, maailmanmarkkinahinnat oli- vat siirtym(cid:228)kauden aikana poikkeuksellisen korkealla tasolla maa- ilmanmarkkinoiden tarjonnan v(cid:228)h(cid:228)isyyden vuoksi. Lienee j(cid:228)rke- v(cid:228)(cid:228) olettaa, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) my(cid:246)nteiset kilpailuvaikutukset ovat seurausta siirtym(cid:228)kauden aikana vallinneesta, historiallisesti melko poikkeuksellisesta markkinatilanteesta. Maatalousmaan arvo 4. 47 Viljelij(cid:246)iden omistaman maan arvo on keskeinen tekij(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)ess(cid:228) vaurautta ja niin ollen elintasoa. Koska maasta saa- tavien tulojen oletetulla m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ll(cid:228) on maan myyntihinnan kan- nalta ratkaiseva merkitys, uudistus, jonka yhteydess(cid:228) osoitetaan vahvistettu ja m(cid:228)(cid:228)ritelty maasta saatavan tulon m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), vaikuttaa varmasti maan arvoon. 4. 48 Koska tilintarkastustuomioistuimella ei ollut riitt(cid:228)v(cid:228)sti empiirist(cid:228) tietoa asiasta, sen oli mahdotonta arvioida t(cid:228)m(cid:228)n vai- kutuksen suuruutta. Ainoastaan Yhdistynyt kuningaskunta esitti joitakin tietoja, ja niiden perusteella vaikuttaa silt(cid:228), ett(cid:228) viljely- maan myyntihinnat nousevat. Tieteelliselt(cid:228) kannalta katsottuna n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kuitenkin silt(cid:228), ett(cid:228) yhteisen maatalouspolitiikan uudistus saattaa johtaa huonolaatuisen maan myyntihintojen nousuun ja alentaa hyv(cid:228)nlaatuisen maan myyntihintaa (39). T(cid:228)m(cid:228) johtuu siit(cid:228), ett(cid:228) korvaukset muodostavat tavallista suuremman osan huono- laatuista maata viljelevien ja vaihtelevia tuotoksia saavien viljeli- j(cid:246)iden tuloista, mik(cid:228) auttaa heit(cid:228) saamaan suhteellisesti parem- man varmuuden tuloistaan. 5. P˜˜TELM˜T 5. 2 Kansainv(cid:228)liset hinnat todellakin laskivat melko jyrk(cid:228)sti vuo- sina 1996(cid:151)1998 eli uudistuksen ensimm(cid:228)isten t(cid:228)ysipainoisten soveltamisvuosien aikana. Agenda 2000:ssa ehdotetaan interven- tiohintojen alentamista edelleen, jolloin sis(cid:228)markkinahinnat voi- sivat seurata maailmanmarkkinahintojen oletettua laskusuunta- usta. Jos interventiohintoja ei voida alentaa enemp(cid:228)(cid:228), EU:n viljantuotannon kilpailukyky saattaa vaarantua. Tietysti my(cid:246)s muut tekij(cid:228)t, kuten laadun parantaminen, voivat vaikuttaa tilan- teeseen; kuitenkin irtotavaran, kuten viljan, osalta hinta on kes- keinen kilpailukykyyn vaikuttava n(cid:228)k(cid:246)kohta. 5. 3 Markkinoiden vakauttamisvaikutusten (MacSharryn uudis- tuksessa tarkoitetussa mieless(cid:228)) eli vilja-alan kriisin lopettamisen ja markkinoiden tasapainottamisen osalta uudistuksella saavutet- tiin asetetut tavoitteet siirtym(cid:228)kauden aikana. Tuotanto pidettiin uudistusta edelt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tasolla, varastointiluvut laskivat l(cid:228)hes nol- laan ja yli puolet viennist(cid:228) toteutettiin ilman vientitukia. Kesan- noinnin ja hintojen alentamisen olisi voitu olettaa v(cid:228)hent(cid:228)v(cid:228)n tuotantoa suuremmassa m(cid:228)(cid:228)rin kuin tosiasiallisesti tapahtui: kesannoinnin, koska se pienent(cid:228)(cid:228) viljojen viljelyalaa, ja hintojen alentamisen, koska se laskee markkinoilta saatavia tuloja tuotan- tokustannuksiin verrattuna; samalla tuotantopanosten, kuten lan- noitteiden ja torjunta-aineiden k(cid:228)yt(cid:246)n, osuus olisi pienentynyt. Tarkasteltaessa tuotannon yleist(cid:228) kehityst(cid:228) sek(cid:228) erityisesti eri suun- taisia kehityskulkuja j(cid:228)senvaltioissa on kuitenkin melko vaikea havaita, onko uudistuksella pysyvi(cid:228) vaikutuksia tuotantoon. Hin- tojen alentamisen ja kesannoinnin tuotantoa v(cid:228)hent(cid:228)vi(cid:228) vaikutuk- sia heikensiv(cid:228)t seuraavat tekij(cid:228)t: 5. 1 Siirtym(cid:228)kauden aikana EU:ssa tuotetusta viljasta tuli jossakin m(cid:228)(cid:228)rin kilpailukykyisemp(cid:228)(cid:228) kuin muu maailmanmarkkinoilla myyt(cid:228)v(cid:228) vilja tai sis(cid:228)markkinoilla myyt(cid:228)v(cid:228) viljan korvike (ks. kohta 4. 13), kun sis(cid:228)isi(cid:228) hintoja alennettiin ja ne l(cid:228)hentyiv(cid:228)t kan- sainv(cid:228)lisi(cid:228) hintoja. N(cid:228)iden my(cid:246)nteisten vaikutusten pysyvyys riip- puu siit(cid:228), miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin interventiohinnat ja niin ollen sis(cid:228)mark- a) S(cid:228)(cid:228)olosuhteet, jotka vuosina 1995 ja 1996 olivat suotuisat laajoilla alueilla Pohjois-Euroopassa, miss(cid:228) t(cid:228)rkeimm(cid:228)t tuo- tantoalueet sijaitsevat (ks. kohta 4. 7); (38) Ks. my(cid:246)s tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoito- vuodelta 1996, kohta 3. 30 (EYVL C 348, 8. 11. 1997). (39) Rob Fraser, Land heterogeneity and the May 1992 reform of CAP cereal price support, Journal of Agricultural Economics, Vol 48, N:o 1, s. 69, Falkirk 1997. b) Pinta-alatuen maksaminen kannusti viljelij(cid:246)it(cid:228) viljelem(cid:228)(cid:228)n pel- tokasveja, joista t(cid:228)rkeimpi(cid:228) ovat viljat (ks. kohta 4. 19); 8. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 192/27 c) Maailmanmarkkinahintojen nousu, kun tuotanto ei riitt(cid:228)nyt kulutukseen. T(cid:228)m(cid:228) johtui viljojen viljelyyn k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)n alan pienenemisest(cid:228) maailmassa sek(cid:228) maailman viljatuotosten kas- vun hidastumisesta 1980-luvun puoliv(cid:228)lin j(cid:228)lkeen (40) (ks. kohta 4. 16); d) Ecun kannalta kielteiset valuuttamuutokset, jotka joissakin j(cid:228)senvaltioissa v(cid:228)hensiv(cid:228)t kansallisena valuuttana ilmaistujen hintojen laskun vaikutuksia (ks. 4. 17). 5. 4 Markkinoiden viimeaikaista kehityst(cid:228) tarkasteltaessa k(cid:228)y sel- v(cid:228)sti ilmi, ettei siirtym(cid:228)kaudella saavutettua vakautta voida pit(cid:228)(cid:228) yll(cid:228). Itse asiassa yhteis(cid:246)n tuotanto ylitti uudistusta edelt(cid:228)v(cid:228)n tason jo markkinointivuonna 1996/1997 ja pysyi edelleen korkeana markkinointivuonna 1997/1998. T(cid:228)st(cid:228) johtuen my(cid:246)s varastot ovat kasvaneet. My(cid:246)s yhten(cid:228)isen tukim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n vahvistaminen vil- jojen ja (cid:246)ljysiementen osalta saattaa vaikuttaa siihen, kuinka kiin- nostavaksi viljantuotanto koetaan (ks. kohta 4. 6). 5. 5 Maailmanmarkkinahintoihin verrattuna korkeiden sis(cid:228)mark- kinahintojen yll(cid:228)pit(cid:228)minen sek(cid:228) viljan sis(cid:228)inen ylituotanto ovat vaikea ongelma yhteis(cid:246)lle. Vientituen kokonaism(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) sek(cid:228) vien- tituen avulla viet(cid:228)v(cid:228)n viljan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) koskevat WTO:n rajoitukset est(cid:228)v(cid:228)t ylij(cid:228)(cid:228)mien markkinoille saattamista. N(cid:228)it(cid:228) rajoituksia tiu- kennetaan todenn(cid:228)k(cid:246)isesti edelleen seuraavalla neuvottelukierrok- sella. Agenda 2000:ssa ei kenties riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)ksi osoittautuvaa hinnanalennusta lukuun ottamatta esitet(cid:228) vaihtoehtoisia ratkai- suja t(cid:228)m(cid:228)n ongelman ratkaisemiseksi. Ylituotannon k(cid:228)sittelemi- nen ainoastaan interventiovarastoinnin avulla ei ole kest(cid:228)v(cid:228) rat- kaisu. 5. 6 Uudistuksen vaikutuksia maataloustuloihin kuvataan koh- dissa 4. 29(cid:151)4. 47. Uudistuksen tarkoituksena oli korvata viljeli- j(cid:246)ille aiheutuneet tulonmenetykset, jotka johtuivat virallisten hin- tojen laskusta yhteis(cid:246)n keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iselle tasolle. Uudistuksella ei pyritty kattamaan mahdollisia menetyksi(cid:228), jotka aiheutuivat siit(cid:228), ett(cid:228) korvaus perustui vanhoille tasoilleen j(cid:228)(cid:228)dytettyihin keskim(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)isiin tuotoksiin ja viljelyaloihin sek(cid:228) kaikkien viljojen osalta vahvistettuun yhten(cid:228)iseen keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)iseen tukim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n eik(cid:228) tiet- tyihin markkinahintoihin kussakin j(cid:228)senvaltiossa. Viljelij(cid:246)iden tulonmenetyksi(cid:228) koskeva korvaustavoite vietiin uudistuksen yhtey- dess(cid:228) liian pitk(cid:228)lle. Viljelij(cid:246)ille maksettiin viiden vuoden aikana (40) Euroopan komissio, CAP Working Notes: The Outlook of World Cereal Markets, ISBN 92(cid:151)827(cid:151)8813-X, Bryssel-Luxemburg, loka- kuu 1996, s. 2. (1993(cid:151)1997) korvauksia liikaa noin 13 100 miljoonaa ecua. Vaikka korvauksia ei olisikaan maksettu liikaa yhteis(cid:246)n tasolla, pinta-alatuen tosiasiallinen laskentatapa olisi kuitenkin johtanut liian suuriin korvauksiin niiss(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa, joissa markkina- hinnat olivat korkeammat kuin vahvistettu keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen tavoi- tehinta ja p(cid:228)invastoin. T(cid:228)m(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228) ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n ollut edul- linen niiden yksitt(cid:228)isten viljelij(cid:246)iden kannalta, joiden vanhat tuotokset olivat keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ist(cid:228) korkeammat, kun taas viljelij(cid:228)t, joiden tuotokset olivat alhaisemmat, hy(cid:246)tyiv(cid:228)t siit(cid:228). T(cid:228)t(cid:228) seura- usta uudistuksessa ei otettu huomioon. 5. 7 Uudistuksessa ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n puututtu siihen, ett(cid:228) mit(cid:228) suu- rempi maatila on, sit(cid:228) enemm(cid:228)n se saa julkista tukea, mik(cid:228) puo- lestaan vesitt(cid:228)(cid:228) ennen kaikkea pienviljelij(cid:246)iden auttamiseen liit- tyv(cid:228)t poliittiset pyrkimykset. T(cid:228)m(cid:228) ongelma voidaan ratkaista ainoastaan vahvistamalla yl(cid:228)raja tiloille my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)lle julkiselle tuelle. Agenda 2000:ssa ehdotetaan tuelle yl(cid:228)rajoja sek(cid:228) asteittain alenevaa pinta-alatukij(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228). Yl(cid:228)rajoissa ja asteittaiseen ale- nemiseen perustuvissa j(cid:228)rjestelmiss(cid:228) on kuitenkin se vaara, ett(cid:228) suuria maatiloja jaetaan pienemmiksi, jotta voidaan saada enem- m(cid:228)n tukea. 5. 8 Tilintarkastustuomioistuin on t(cid:228)ysin tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) kaik- kien EY:n perustamissopimuksen 39 artiklan tavoitteiden saavut- taminen samanaikaisesti on vaikeaa. YMP:n perustamisesta l(cid:228)h- tien tulotavoitetta on pidetty yhten(cid:228) t(cid:228)rkeimmist(cid:228) tavoitteista. Olisi kuitenkin mahdollista harkita ratkaisua, jossa maatiloille my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) tuki m(cid:228)(cid:228)ritelt(cid:228)isiin tavalla, joka ei liittyisi hintoihin, tuotantoon tai pinta-alaan. Tuki voisi perustua esimerkiksi maatila- tai ty(cid:246)yksikk(cid:246)kohtaiseen vakionettotuloon. Jos viljelij(cid:228) ei saa riit- t(cid:228)v(cid:228)sti tuloa myym(cid:228)ll(cid:228) tuotteitaan, maatilatukea maksettaisiin erotuksen hyvitt(cid:228)miseksi osittain. 5. 9 On selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) sovellettavien toimintatapojen olisi muun muassa t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) EY:n perustamissopimuksen 39 artiklan 1 koh- dan b alakohdassa esitetyt vaatimukset: (cid:148)taata. maatalousv(cid:228)est(cid:246)lle kohtuullinen elintaso. (cid:148). (cid:148)Vakionettotulon(cid:148) ylitt(cid:228)vien tilakohtaisten tulojen on kuitenkin synnytt(cid:228)v(cid:228) siten, ett(cid:228) lis(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n maatalouden tuottavuutta edist(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) teknist(cid:228) kehityst(cid:228), kehitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) maatalo- utta j(cid:228)rkiper(cid:228)isesti ja hy(cid:246)dynt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tuotannontekij(cid:246)it(cid:228) parhaalla mahdollisella tavalla, kuten 39 artiklan 1 kohdan a alakohdassa edellytet(cid:228)(cid:228)n, sek(cid:228) toteuttamalla 39 artiklan 2 kohdan b alakoh- dassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyt aiheelliset mukautukset. 5. 10 Yhteenvetona voidaan sanoa, ett(cid:228) MacSharryn uudistus on ollut pieni askel oikeaan suuntaan. Uudistus on vastannut tavoi- tetta, jonka mukaan vilja-alan yhteist(cid:228) markkinaj(cid:228)rjestely(cid:228) koske- van julkisen tuen my(cid:246)nt(cid:228)misen on oltava avointa, sill(cid:228) uudistuk- sen ansiosta hintatuki korvattiin veronmaksajien maksamalla suoralla tuella. Kuten oli odotettavissa, t(cid:228)m(cid:228) johti talousarviome- nojen huomattavaan kasvuun jo uudistuksen ensimm(cid:228)isest(cid:228) t(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanovuodesta l(cid:228)htien. Menot kasvoivat kuitenkin enem- m(cid:228)n kuin oli ennustettu (cid:151) toisin sanoen todelliset menot ovat C 192/28 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 8. 7. 1999 osoittautuneet vuosi vuodelta korkeammiksi. My(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n vuodeksi 1997 ennustettua menojen alenemista ei tapahtunut. 5. 11 Uudistuksen merkityst(cid:228) ei v(cid:228)henn(cid:228) se, ett(cid:228) varastoja ja vien- titukia tarvittiin taas siirtym(cid:228)kauden j(cid:228)lkeen vuosina 1996(cid:151)1997. T(cid:228)m(cid:228) osoittaa vain, ett(cid:228) uudistus on jatkuva prosessi ja ett(cid:228) havaittujen puutteiden korjaamiseksi on toteutettava parannus- toimenpiteit(cid:228). Agenda 2000:ssa ehdotetaan, ett(cid:228) interventiohin- toja alennettaisiin edelleen varastojen ja vientitukien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n uuteen kasvuun liittyvien riskien poistamiseksi. Maan viljelyk(cid:228)y- t(cid:246)st(cid:228) poistamisen vaikutuksia ei voitu t(cid:228)ysin arvioida, koska siir- tym(cid:228)kauden j(cid:228)lkeen sit(cid:228) oli v(cid:228)hennett(cid:228)v(cid:228) maailmanlaajuisen tar- jonnan riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myyden vuoksi. 5. 12 Jotta voitaisiin l(cid:228)henty(cid:228) kohdassa 5. 8 esitetty(cid:228) toimintata- paa ainakin keskipitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228), komission olisi aloitettava tutkimukset arvioidakseen, kuinka kilpailukykyinen yhteis(cid:246)n vilja- ala todellisuudessa on t(cid:228)llaisen pitk(cid:228)(cid:228)n jatkuneen julkisen tuen j(cid:228)lkeen. Mahdolliset ty(cid:246)tt(cid:246)myyteen, maan lohkomiseen ja maasta luopumiseen sek(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)haittoihin jne. liittyv(cid:228)t riskit olisi k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228) tehokkaasti, esimerkiksi maaseudun kehitt(cid:228)miseen tar- koitetun yhdennetyn tuen avulla. 5. 13 Riitt(cid:228)v(cid:228)sti ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n viitata sellaisiin kilpailukyvyn paran- tamistoimiin, jotka perustuvat rakenteellisiin toimenpiteisiin ja jotka lis(cid:228)ksi ovat WTO-sopimusten mukaiset ((cid:148)green box(cid:148) -tukimuodot). Kuluttajien edut on jossain m(cid:228)(cid:228)rin laiminly(cid:246)ty uudistusprosessin yhteydess(cid:228). Veronmaksajien kantama taakka on kasvanut, mist(cid:228) ei kuitenkaan ole seurannut merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) lopul- listen kuluttajahintojen laskua. Olisi tarkasteltava uudelleen, mill(cid:228) tavalla markkinoiden rakenne vaikuttaa etujen siirtymiseen edel- leen kuluttajien hy(cid:246)dyksi. Tilintarkastustuomioistuin on hyv(cid:228)ksynyt t(cid:228)m(cid:228)n kertomuksen Luxemburgissa 6. toukokuuta 1999 pit(cid:228)m(cid:228)s- s(cid:228)(cid:228)n kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta tilintarkastustuomioistuimen presidentin Jan O. KARLSSONIN poissa ollessa Bernhard FRIEDMANN presidentin sijainen 8. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 192/29 LIITE 1 EUROPEAN UNION Average cereal area per cereal holding (ha) in 1993 (Austria/Finland/Sweden 1995) <= 5 ha 5 - 10 ha 10 - 20 ha 20 - 40 ha > 40 ha DATA PROCESSING: GISVI and VI. A. 1 CARTOGRAPHY: EC-GISVI - 06/97 SOU CE: EUROSTAT R 0 150 750 km UKA UKB UK1 IE YORKSHIRE AND HUMBERSIDE UK8 EAST MIDLANDS UK7 EAST ANGLIA UK9 FI15 SE08 SE07 FI14 FI13 FI12 FI11 SE06 FI2 SE01 SE02 SE05 SE03 DK SE04 DEF MECKLENBURG-VORPOMMERN NL1 DE5 DE6 DE9 DE3 BRANDENBURG SOUTH EAST (UK) UK6 NL3 NL2 NL4 DEA BE1 BE3 BE2 FR3 SACHSEN-ANHALT SACHSEN THUERINGEN DE7 FR23 FR22 FR25 LU DEB DEC FR52 ILE DE FRANCE FR21 FR41 FR42 DE1 DE2 FR51 FR24 FR26 FR43 AT1 AT2 IT312 AT3 IT311 IT31 IT2 IT32 IT33 FR53 FR61 ES11 ES12 ES13 ES21 ES23 ES22 FR63 FR72 FR71 IT12 IT11 FR62 FR81 FR82 IT13 IT4 PT11 ES41 PT12 ES3 ES24 ES51 PT13 PT14 PT15 ES43 ES42 ES52 ES53 ES61 ES62 ES63 FR83 ITB IT51 IT53 IT52 IT6 IT71 IT72 IT8 IT91 IT92 IT93 ITA GR11 GR41 GR12 GR13 GR21 GR14 GR24 GR22 GR23 GR25 GR3 GR42 GR43 C 192/30 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 8. 7. 1999 LIITE 2 EUROPEAN UNION Regional cereal production in % of EU-15 (average 3 most recent years available) <= 0. 5 % 0. 5 - 1. 0 % 1. 0 - 2. 0 % 2. 0 - 3. 0 % > 3. 0 % DATA PROCESSING: GISVI and VI. A. 1 CARTOGRAPHY: EC-GISVI - 06/97 SOURCE: EUROSTAT 0 150 750 km FI15 SE08 SE07 FI14 FI13 FI12 FI11 SE06 FI2 SE01 SE02 UKB IE UKA UK1 UK2 UK3 UK8 UK7 UK9 UK6 UK5 SE05 SE03 DANMARK SE04 DEF DE6 DE8 UK4 NL1 DE5 NIEDERSACHSEN NL3 NL2 NL4 DEA BE1 BE3 BE2 FR3 DEE DEG DE7 DE3 DE4 DED FR23 FR22 FR25 LU DEB DEC FR52 FR1 FR21 FR41 FR51 CENTRE BAYERN FR42 DE1 AT31 AT12 AT13 AT11 FR26 FR43 AT34 AT33 AT32 AT22 FR53 FR61 FR63 FR72 FR71 IT12 IT11 IT311 IT312 AT21 IT33 IT2 IT32 FR62 FR81 FR82 IT13 IT4 ES11 ES12 ES13 ES21 ES23 ES22 PT11 ES41 PT12 ES3 ES24 ES51 PT13 PT14 PT15 ES43 ES42 ES52 ES53 ES61 ES62 ES63 FR83 ITB IT51 IT53 IT52 IT6 IT71 IT72 IT8 IT91 IT92 IT93 ITA GR11 GR41 GR12 GR13 GR21 GR14 GR24 GR22 GR23 GR25 GR3 GR42 GR43 8. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 192/31 KOMISSION VASTAUKSET TIIVISTELM˜ Vuoden 1992 yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen tavoitteena oli yhteis(cid:246)ss(cid:228) viljellyn viljan kilpailuky- kyisyyden lis(cid:228)(cid:228)minen sek(cid:228) yhteis(cid:246)ss(cid:228) ett(cid:228) maailmanmarkkinoilla. El(cid:228)inten rehuksi yhteis(cid:246)ss(cid:228) viljellyn viljan markkinaosuudet pieneniv(cid:228)t jatkuvasti yhteis(cid:246)n markkinoilla 1980-luvulla ja 1990-luvun alkupuolella, kun taas viljan korvikkeiden tuonti lis(cid:228)(cid:228)ntyi. Jos aiempi suuntaus olisi jatkunut vuosina 1993/1994(cid:151)1995/1996, el(cid:228)inten rehuissa k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)n viljan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) olisi v(cid:228)hentynyt noin 5(cid:151)7 miljoonalla tonnilla. Samanaikaisesti k(cid:228)vi selv(cid:228)ksi, ett(cid:228) meneill(cid:228)(cid:228)n olevissa GATT-neuvotteluissa asetettaisiin vientituetun viljan m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) koskevia rajoi- tuksia. Uudistuksen avulla onnistuttiin (cid:151) siirtym(cid:228)kauden loputtua (cid:151) palauttamaan tasapaino vilja-alan markkinoille. Yhteis(cid:246)ss(cid:228) viljellyn viljan kulutus yhteis(cid:246)ss(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)ntyi ja interventiovarastot tyhjeniv(cid:228)t, vaikka ne viime kuu- kausina ovatkin alkaneet kasvaa uudelleen. Komissio tunnusti Agenda 2000 -ehdotuksissaan tarpeen jatkaa vuoden 1992 uudistusta ehdottamalla viljan hallinnollisen hinnan laskemista viel(cid:228) 20 prosentilla, jotta unionin kilpailukyky parantuisi sis(cid:228)- ja maailman- markkinoilla. Berliinin Eurooppa-neuvosto p(cid:228)(cid:228)tti, ett(cid:228) hinnanalennus on 15 prosenttia markkinointivuosina 2000/2001 ja 2001/2002 (7,5 prosenttia vuotta kohden), ja ett(cid:228) markkinointivuodesta 2002/2003 sovellet- tavan interventiohinnan lis(cid:228)alennuksesta on p(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)v(cid:228) markkinoiden kehittymisen perusteella. Lis(cid:228)ksi kesan- nointivelvoitteen suuruudeksi on vahvistettu 10 prosenttia ajanjaksolle 2000(cid:151)2006. T(cid:228)t(cid:228) prosenttiosuutta voidaan my(cid:246)s muuttaa markkinoiden kehityksen perusteella. Hinnanalennusten ja kesannoinnin vaikutusten pit(cid:228)isi yhdess(cid:228) johtaa siihen, ett(cid:228) markkinoiden tasapaino s(cid:228)ilyy EU:ssa. Tilintarkastustuomioistuin toistaa aiemmat p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)ns(cid:228) (vuosikertomus 1996) siit(cid:228), ett(cid:228) viljan viljelij(cid:228)t saavat liikaa korvausta vuoden 1992 uudistuksessa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n otetuilla suorilla tuilla. Komissio on my(cid:246)nt(cid:228)nyt t(cid:228)m(cid:228)n ja se ehdotti vuonna 1996 viljelij(cid:246)ille maksettavien tukien pienent(cid:228)mist(cid:228). Neuvosto ja Euroopan parlamentti eiv(cid:228)t kuitenkaan kannattaneet ehdotusta. Agenda 2000 -asiakirjassa t(cid:228)t(cid:228) seikkaa k(cid:228)siteltiin tarjoamalla aino- astaan osittaista korvausta hinnanalennuksista. Eurooppa-neuvosto on tehnyt p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen siit(cid:228), ett(cid:228) jos inter- ventiohintoja viel(cid:228) lasketaan, sama korvaustaso kuin markkinointivuosina 2000/2001 ja 2001/2002 saavu- tetaan pinta-alatukea lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228). Korvausten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n vaihtelu tilan koon mukaan sis(cid:228)ltyi alkuper(cid:228)iseen vuoden 1992 uudistusehdotukseen sek(cid:228) Agenda 2000 -ehdotuksiin, mutta neuvosto ei hyv(cid:228)ksynyt niist(cid:228) kumpaakaan. Tilintarkastustuomioistuimen mukaan loppukuluttajien ei voida katsoa hy(cid:246)tyneen ensimm(cid:228)isen uudistuksen eik(cid:228) Agenda 2000 -uudistuksen hinnanalennuksista. Vaikka hintoihin vaikuttavien lukuisten seikkojen vuoksi ei ole helppoa mitata vaikutuksia kuluttajahintoihin, komissio on tutkinut hintojen muuttumista (price transmis- sion) muilla aloilla ja tullut siihen lopputulokseen, ett(cid:228) yleisesti ottaen vaikutukset ovat positiivisia. Sek(cid:228) eko- nometriset mallit ett(cid:228) taloudellinen analyysi tukevat p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)(cid:228), jonka mukaan hinnanalennukset ihmisravin- non ja el(cid:228)inten rehun kannalta keskeisell(cid:228) alalla voivat vaikuttaa ainoastaan positiivisesti kuluttajien maksamiin hintoihin. C 192/32 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 8. 7. 1999 4. UUDISTUKSEN VAIKUTUKSET Hinnat Tuotanto Tuottajahinnat 4. 6(cid:151)4. 10 P(cid:228)(cid:228)syyt viljamarkkinoiden vakautumiseen olivat 1) tuotannon v(cid:228)hent(cid:228)minen kesannoinnin avulla ja 2) viljan kulutuksen lis(cid:228)(cid:228)ntyminen yhteis(cid:246)ss(cid:228) viljan hintojen ale- nemisen ansiosta. Tuotannon v(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228) koskevat erot j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228) uudistuksen ensimm(cid:228)isten soveltamisvuosien aikana johtuvat 15 prosentin kesannointivelvoitteesta, jota ei kuitenkaan sovelleta pientuottajiin. Lis(cid:228)ksi Saksan uusien osavaltioiden (L(cid:228)nder) maa- talouden mukauttaminen markkinatalouteen jatkui. (cid:214)ljykasvien tuotanto ei v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) v(cid:228)hene Agenda 2000:n yhtey- dess(cid:228). (cid:214)ljykasvien markkinan(cid:228)kym(cid:228)t ovat suotuisammat kuin vil- jan, ja niiden tukia voidaan korkeampien markkinahintojen vuoksi pienent(cid:228)(cid:228) hintojen mukauttamisen j(cid:228)lkeen. Lis(cid:228)ksi Agenda 2000: ta koskevan alustavan sopimuksen yhteydess(cid:228) on sovittu, ett(cid:228) (cid:246)ljykasvialaa seurataan erityisen tarkasti, jotta (cid:246)ljykasvien viljely- alojen mahdolliseen huomattavaan v(cid:228)henemiseen voidaan rea- goida. 4. 15(cid:151)4. 19 Markkinahintojen erot eiv(cid:228)t ole ristiriidassa yhten(cid:228)is- markkinoiden periaatteen kanssa. Yhteis(cid:246)n etuuskohtelun avulla voidaan ilman julkisia viranomaisia siirt(cid:228)(cid:228) viljaa ylij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)isilt(cid:228) alu- eilta niille alueille, joilla siit(cid:228) on pulaa. EU:ssa on yksi hallinnol- linen hinta, mutta useita eri markkinahintoja, jotka heijastavat markkinoiden segmentoituneisuutta. Yhteis(cid:246)n aiemmin j(cid:228)rjest(cid:228)m(cid:228)t siirrot tai interventiovarastojen myynnit tietyille alueille olivat perusteltuja erityisolosuhteiden vuoksi; n(cid:228)it(cid:228) oli esimerkiksi ankara kuivuus, joka vaikutti rehun tuotantoon ja karjankasvattajien tuloihin. Ennen vuoden 1992 uudistusta viljan hinta sis(cid:228)markkinoilla m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ytyi p(cid:228)(cid:228)asiassa interventiohintojen perusteella. Ylij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)isill(cid:228) alu- eilla markkinat mukautuivat niiden tasoon; alueilla, jossa viljasta oli pulaa, markkinahintoihin sis(cid:228)llytettiin lis(cid:228)ksi kaupan pit(cid:228)mi- sen kustannukset ja kuljetuskustannukset. Korkean kesannointi- velvoitetason k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto tasapainotti tuotantoa ja kulutusta. Niinp(cid:228) alueilla, joilla ennen vuoden 1992 uudistusta oli ylij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228), on nyt alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228), ja tuottajat saavat interventiohintaa korkeampia hintoja. Komissio otti t(cid:228)m(cid:228)n ilmi(cid:246)n huomioon uudistuksessa ja laski kor- vaukset 5 prosenttia interventiohintaa suuremman kohdehinnan perusteella. Komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) viljan tuotantoa ja kulutusta on mahdo- tonta ennakoida kaksi markkinointivuotta etuk(cid:228)teen sek(cid:228) yhtei- s(cid:246)n markkinoiden ett(cid:228) maailmanmarkkinoiden tasolla. Tilintar- kastustuomioistuin katsoo itsekin, ett(cid:228) kesannointivelvoite on ollut t(cid:228)rkein yhteis(cid:246)n markkinoita tasapainottava tekij(cid:228). Kesannointivelvoitteen tasossa (15 prosenttia) otetaan huomioon tarve tyhjent(cid:228)(cid:228) interventiovarastot sek(cid:228) suuntaus suurempiin satoihin. N(cid:228)in ollen vuosien 1993 ja 1994 ennakoitu tuotanto oli alhaisempi kuin sis(cid:228)markkinoiden ja maailmanmarkkinoiden ennakoidut markkinat. Espanjan ja Portugalin kuivuus sek(cid:228) maa- ilmanvarastojen v(cid:228)heneminen vaikeuttivat tilannetta entisest(cid:228)(cid:228)n. Syyskuussa 1996 satovuodelle 1997 ja kes(cid:228)kuussa 1997 satovuo- delle 1998 vahvistettuja kesannointivelvoitteita on tarkasteltava suhteessa maailmanmarkkinoiden tilanteeseen kyseisen(cid:228) aikana; tuolloin varastot olivat eritt(cid:228)in v(cid:228)h(cid:228)iset. T(cid:228)m(cid:228)n tilanteen vuoksi hinnat vaihtelivat eritt(cid:228)in suuresti, ja komission oli vahvistettava vehn(cid:228)lle vientimaksuja. Komissio oli alunperin ehdottanut t(cid:228)m(cid:228)n tarpeen huomioon otta- miseksi v(cid:228)liaikaisen yhteisvastuumaksuj(cid:228)rjestelm(cid:228)n jatkamista. Neuvosto ja parlamentti eiv(cid:228)t ole t(cid:228)t(cid:228) ehdotusta kuitenkaan tuke- neet. Kuluttajahinnat Kesannointivelvoitteen vahvistamisj(cid:228)rjestelm(cid:228) ei ole ehk(cid:228) t(cid:228)ydel- linen, mutta se on kuitenkin paras t(cid:228)h(cid:228)nastisista. 4. 20(cid:151)4. 21 Komission mukaan hinnanalennuksilla tuottajata- solla on yleisesti ottaen ollut positiivinen vaikutus kuluttajata- 8. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 192/33 solla. T(cid:228)t(cid:228) osoittaa tuore sianliha-alalla tehty analyysi. Arvioin- neissa on k(cid:228)ytetty Bonnin yliopiston, Amsterdamin yliopiston maailman elintarviketutkimuskeskuksen ja komission yksik(cid:246)iden kehitt(cid:228)mi(cid:228) malleja. Ne ovat t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) parhaat EU:ssa saatavilla olevat ekonometriset v(cid:228)lineet. Viljan hintojen muuttumista (price transmission) arvioitaessa on huomattava, ett(cid:228) viljan osuus useimpien elintarvikkeiden hin- nassa on hyvin v(cid:228)h(cid:228)inen: esimerkiksi leiv(cid:228)n hinnasta vehn(cid:228)n osuus on noin 5 prosenttia. Vienti 4. 26 Vientimaksun k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notolla pyrit(cid:228)(cid:228)n ensisijaisesti suojaa- maan sis(cid:228)markkinoita keinottelemalla aikaansaadulta hintojen nousulta. T(cid:228)m(cid:228) toimenpide on perusteltu osana yhteist(cid:228) mark- kinaj(cid:228)rjestely(cid:228), jonka on tasapainotettava uudelleen tuottajien ja kuluttajien etuja. ett(cid:228) ajan. Komissio arvioinut, Komissio on my(cid:246)nt(cid:228)nyt, ett(cid:228) korvauksia maksettiin liikaa useiden vuosien vuosina on 1993/1994(cid:151)1996/1997 on maksettu liikaa korvauksia 8,5 mil- joonaa ecua. Tilanne vaihtelee kuitenkin kyseess(cid:228) olevan viljatyy- pin, alueen ja markkinointivuoden mukaan. Komissio ehdotti vuonna 1996 peltokasveja koskevien maksujen leikkaamista, mutta neuvosto ja parlamentti eiv(cid:228)t t(cid:228)t(cid:228) hyv(cid:228)ksyneet. Markkina- hinnat laskivat vuosina 1997 ja 1998, jolloin liiallisten korvausten ongelma ratkesi suurimmalta osin. Agenda 2000 -asiakirjassa t(cid:228)t(cid:228) k(cid:228)siteltiin tarjoamalla vain osittaista korvausta. Liiallisten maksujen arviointimenetelm(cid:228)n osalta komissio haluaa antaa seuraavat lis(cid:228)tiedot: Tuottajahintojen perusteella teht(cid:228)viin laskuihin sis(cid:228)ltyy yhteisvastuumaksun vaikutus, joka on 10 bud- jettiecua tonnilta. T(cid:228)m(cid:228)n maksun, jonka neuvosto poisti ilman ett(cid:228) korvauksen vahvistamismenetelm(cid:228)(cid:228) muutettiin, osuus vuo- sina 1993(cid:151)1997 liikaa maksetuista korvauksista on noin 8,5 miljardia ecua. Viljantuotannosta saatavien tulojen jakautuminen 4. 28 Vientituen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) vahvistetaan sis(cid:228)markkinahintojen ja eurooppalaista laatua parhaiten edustavien maailmanmarkkina- hintojen v(cid:228)lisen eron perusteella. N(cid:228)in yhteis(cid:246) tasaa sis(cid:228)markki- noiden hintojen nousun, joka johtuu interventioj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228). Markkinahintojen vaikutukset Maataloustulot vilja-alalla 4. 30 Vaikka tulot ovat prosentuaalisesti kasvaneet huomatta- vasti poikkeuksellisen markkinatilanteen vuoksi, viljantuottajien tulot olivat vain 14 prosenttia suuremmat kuin kaikkien maata- loustuottajien keskim(cid:228)(cid:228)rin. 4. 40 Agenda 2000:ssa interventiohinta l(cid:228)hestyy vehn(cid:228)n maail- manmarkkinoiden ennakoitua hintaa. T(cid:228)ll(cid:246)in interventio on aino- astaan varokeino. Tuotosten vaikutus 4. 43(cid:151)4. 44 Uudistuksen ansiosta kannustin lis(cid:228)t(cid:228) satoja on v(cid:228)hentynyt; satojen lis(cid:228)(cid:228)mishalu johtui markkinoiden tukitoi- mista, jotka sai aikaan korkeammat hinnat. T(cid:228)m(cid:228) oli uudistuksen varsinainen tavoite. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi yksitt(cid:228)isiin satoihin perustuva korvausj(cid:228)rjestelm(cid:228) olisi tavoitteiden vastainen. Korvaukset vilja-alalla Tilakoon vaikutus 4. 31(cid:151)4. 36 Komissio on vastauksessaan tilintarkastustuomiois- tuimen vuosikertomukseen varainhoitovuodelta 1996 selitt(cid:228)nyt, miksi korvaukseen valittiin (cid:148)kiinte(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen(cid:148) l(cid:228)hestymistapa. Tuotantotasosta riippumaton kiinte(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen maksuj(cid:228)rjestelm(cid:228), joka perustuu aikaisempiin tietoihin, on tarpeellinen, jotta maa- ilmanmarkkinoiden kehityksen synnytt(cid:228)mi(cid:228) mahdollisuuksia voi- daan hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228). Lis(cid:228)ksi se vahvisti EU:n asemaa silloisissa GATT- neuvotteluissa. 4. 45(cid:151)4. 46 Komissio sis(cid:228)llytti suunnitelmansa, jossa tuki vaih- telee yksitt(cid:228)isten tuottajien hehtaarim(cid:228)(cid:228)rien mukaan, vuoden1992 uudistusehdotukseen, mutta neuvosto p(cid:228)(cid:228)tti tuolloin olla kannat- tamatta sit(cid:228) (katso vuoden 1996 kertomuksen 3. 72 kohta (EYVL C 348, 18. 11. 1997, s. 95)). Neuvosto ei sis(cid:228)llytt(cid:228)nyt Agenda 2000: sta tekem(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) sovintoratkaisuun suorien tukien asteittaista v(cid:228)hen- t(cid:228)mist(cid:228). C 192/34 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 8. 7. 1999 5. P˜˜TELM˜T 5. 1(cid:151)5. 3 Komissio on samaa mielt(cid:228) tilintarkastustuomioistui- men kanssa siit(cid:228), ett(cid:228) vuoden 1992 uudistuksen tavoitteet saavu- tettiin siirtym(cid:228)kauden aikana. Viljamarkkinat ovat j(cid:228)lleen tasapai- nossa suurelta osin t(cid:228)m(cid:228)n uudistuksen ansiosta, jossa otettiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n kesannointij(cid:228)rjestelm(cid:228) ja hintoja alennettiin. Lis(cid:228)ksi kesannointij(cid:228)rjestelm(cid:228)n etuna on se, ett(cid:228) se mukautuu maailman- markkinoiden vaihteleviin olosuhteisiin. 5. 6 Kuten komission vastauksessa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen varainhoitovuodelta 1996 (EYVL C 348, 3. 31 kohta, s. 93) mainitaan, komission omat laskelmat vahvistavat, ett(cid:228) vilja-alalla on nelj(cid:228)n(cid:228) vuotena maksettu korvauksia liikaa noin 8,5 miljardia ecua, yhteisvastuumaksun poistamisen vaiku- tukset pois luettuina. Suorien tukien j(cid:228)rjestelm(cid:228)n tavoitteena ei ole koskaan ollut korvata hinnanalennuksia tuottajakohtaisesti sataprosenttisesti. Se otettiin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n korjaamaan er(cid:228)(cid:228)t korkeita interventiohintoja koskevan j(cid:228)rjestelm(cid:228)n v(cid:228)(cid:228)ristym(cid:228)t, erityisesti tuotannon liiallinen tehostaminen. Komissio tunnisti Agenda 2000 -asiakirjaa koskevissa ehdotuksis- saan tarpeen vied(cid:228) ensimm(cid:228)inen uudistus pidemm(cid:228)lle. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on sovittu, ett(cid:228) viljan interventiohintaa alennetaan 15 prosenttia. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s lis(cid:228)alennuksista tehd(cid:228)(cid:228)n markkinoiden kehit- tymisen perusteella. Lis(cid:228)ksi suuntaa antavaksi kesannointivelvoit- teeksi on vahvistettu 10 prosenttia. My(cid:246)s t(cid:228)t(cid:228) prosenttiosuutta voidaan muuttaa markkinoiden kehityksen perusteella. Hin- nanalennusten ja kesannoinnin vaikutusten pit(cid:228)isi yhdess(cid:228) johtaa siihen, ett(cid:228) markkinoiden tasapaino s(cid:228)ilyy EU:ssa. 5. 13 Komissio on t(cid:228)ysin samaa mielt(cid:228) tilintarkastustuomioistui- men esitt(cid:228)mist(cid:228) riskeist(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi uusi maaseudun kehit- t(cid:228)misasetus on osa Agenda 2000 -asiakirjaa. Yhteisen maatalouspolitiikan molemmat uudistukset aiheuttavat eritt(cid:228)in huomattavia hinnanalennuksia. Komissio korostaa, ett(cid:228) liha-alalla tehdyt analyysit osoittavat hintojen muuttumisen (price transmission) koituvan kuluttajien hyv(cid:228)ksi, vaikkakin tietyll(cid:228) vii- veell(cid:228)