title: Uredba Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ter o spremembi in razveljavitvi določenih uredb

eurovoc_concepts:
Community support framework
EAGGF Guarantee Section
EAGGF Guidance Section
State aid
aid to agriculture
development aid
regional aid
repeal
rural development

text: 03/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 391 31999R1257 L 160/80 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 26. 6. 1999 UREDBA SVETA (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ter o spremembi in razveljavitvi določenih uredb SVET EVROPSKE UNIJE JE strukturnimi težavami (Cilj 2), kot to opredeljuje Uredba Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih (6); ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 36 in 37 Pogodbe, (4) (5) (6) ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (3), ob upoštevanju mnenja Odbora regij (4), ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča (5), (1) (2) (3) ker bi morala skupna politika razvoja podeželja sprem- ljati in dopolnjevati druge instrumente skupne kmetijske politike in tako prispevati k uresničevanju ciljev te poli- tike, kot so določeni v členu 33(1) Pogodbe; ker bo skladno s členom 33(2)(a) Pogodbe pri obliko- vanju skupne kmetijske politike in posebnih metod za njeno izvajanje upoštevana posebna narava kmetijske dejavnosti, ki izhaja iz socialne strukture kmetijstva ter iz strukturnih in naravnih razlik med kmetijskimi regi- jami; ker izvajanje skupnih politik skladno s členom 159 Pogodbe upošteva cilje iz členov 158 in 160 v zvezi s skupno politiko ekonomske in socialne kohezije ter prispeva k doseganju teh ciljev; ker bi zato ukrepi za razvoj podeželja morali prispevati k tej politiki v regijah, in v regijah s ki zaostajajo v razvoju (Cilj 1), so bili ukrepi, namenjeni podpori izboljševanja ker kmetijskih struktur, vključeni v skupno kmetijsko poli- tiko že leta 1972; ker se je skoraj dve desetletji poskušalo vključiti kmetijsko strukturno politiko v širši gospodarski in družbeni kontekst podeželskih območij; je reforma te politike iz leta 1992 poudarjala ker okoljske vidike kmetijstva kot največjega uporabnika zemljišč; se ker kompleksnih instrumentov; kmetijska politika sedaj izvaja z vrsto ker se bo moralo v prihodnjih letih kmetijstvo prilagoditi novim razmeram in nadaljnjim spremembam, kar zadeva razvoj trgov, trgovinsko politiko in pravila trgo- vanja, povpraševanja in preferenc potrošnikov ter prihodnjo širitev Skupnosti; ker te spremembe ne bodo vplivale samo na kmetijske trge, temveč tudi na lokalna gospodarstva na podeželskih območjih na splošno; ker bi morala biti politika razvoja podeželja naravnana k ponovni konkurenčnosti podeželskih območij in torej prispevati k ohranjanju in ustvarjanju delovnih mest na teh območjih; vzpostavitvi krepitvi in (1) UL C 170, 4. 6. 1998, str. 7. (2) Mnenje podano 6. maja 1999 (še ni objavljeno v Uradnem listu). (3) UL C 407, 28. 12. 1998, str. 210. (4) UL C 93, 6. 4. 1999, str. 1. (5) UL C 401, 22. 12. 1998, str. 3. (7) ker bi bilo treba tak razvoj spodbujati in podpirati z reorganizacijo in poenostavitvijo obstoječih instru- mentov za razvoj podeželja; (6) UL L 161, 26. 6. 1999, str. 1. SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 25 392 (8) ker bi taka reorganizacija morala upoštevati izkušnje, pridobljene pri uporabi obstoječih instrumentov, in torej temeljiti na instrumentih, ki so po eni strani tisti, ki se uporabljajo v okviru sedanjih prednostnih ciljev, namreč spodbujanje razvoja podeželja s pospeševanjem prilaga- janja kmetijskih struktur v okviru reforme skupne kmetijske politike za omogočanje razvoja in struktur- nega prilagajanja podeželskih območij (Cilj 5a in Cilj 5b) ter v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 2052/88 z dne 24. junija 1988 o nalogah Strukturnih skladov in njihovi uspešnosti ter o koordiniranju njihovih aktivnosti med seboj in z aktivnostmi Evropske investicijske banke ter drugih obstoječih finančnih instrumentov (1) in z Uredbo Sveta (EGS) št. 4256/88 z dne 19. decembra 1988 o izvajanju Uredbe (EGS) št. 2052/88 v zvezi z Usmerje- valnim oddelkom Evropskega kmetijskega usmerjeval- nega in jamstvenega sklada (EKUJS) (2), ter po drugi spremljevalni ukrepi strani splošne reforme kmetijske politike iz leta 1992 z Uredbo Sveta (EGS) št. 2078/92 z dne 30. junija 1992 o pridelo- valnih metodah v kmetijstvu, ki so združljive z zahte- vami varstva okolja in ohranjanja podeželja (3), Uredbo Sveta (EGS) št. 2079/92 z dne 30. junija 1992 o uvedbi sheme pomoči Skupnosti za predčasno upokojevanje v kmetijstvu (4) in Uredbo Sveta (EGS) št. 2080/92 z dne 30. junija 1992 o uvedbi programa pomoči Skupnosti za gozdarske ukrepe v kmetijstvu (5); so uvedeni kot tisti, ki (9) ker bi moral okvir reformirane politike razvoja podeželja zajemati vsa podeželska območja v Skupnosti; (10) ker je treba tri obstoječe spremljevalne ukrepe, uvedene z reformo skupne kmetijske politike iz leta 1992 (kmetijsko okolje, predčasno upokojevanje in pogozdo- vanje), dopolniti s shemo za območja z omejenimi možnostmi in območja z okoljskimi omejitvami; (12) ker bi morali na podeželskih območjih ukrepi za razvoj podeželja spremljati in dopolnjevati trgovinske politike; (13) ker bi morala podpora iz EKUJS za razvoj podeželja temeljiti na enotnem pravnem okviru, ki določa ukrepe, ki pridejo v poštev za odobritev podpore, njihove cilje in merila za odobritev; (14) ker bi morala politika razvoja podeželja glede na raznoli- kost podeželskih območij v Skupnosti upoštevati načelo subsidiarnosti; ker bi zato morala biti čim bolj decentra- lizirana, poudarek pa bi moral biti na sodelovanju in pristopu „od spodaj navzgor“; ker merila za odobritev podpore za razvoj podeželja zato ne bi smela presegati tistega, kar je potrebno za uresničevanje ciljev politike razvoja podeželja; (15) instrumenti skupne ker je zaradi skladnosti z drugimi kmetijske politike in z drugimi skupnimi politikami treba določiti osnovna merila za podporo na ravni Skup- nosti; ker bi bilo še zlasti treba preprečiti izkrivljanje konkurence, ki bi nastalo kot posledica ukrepov za razvoj podeželja; (16) ker bi moral Svet za to, da se zagotovi fleksibilnost in poenostavi vsa potrebna izvedbena pooblastila v skladu s tretjo alineo člena 202 Pogodbe; zakonodaja, na Komisijo prenesti (17) ker je za strukturo kmetijstva v Skupnosti značilno, da obstaja veliko kmetijskih gospodarstev, ki nimajo struk- turnih pogojev za zagotovitev primernega dohodka in življenjskih razmer za kmete in njihove družine; (11) ker bi drugi ukrepi za razvoj podeželja pri regijah, zajetih v Cilj 1, morali biti sestavni del integriranih razvojnih programov, pri regijah, zajetih v Cilj 2, pa so lahko sestavni del takih programov; (1) UL L 185, 15. 7. 1988, str. 9. Uredba, kot je bila nazadnje spreme- njena z Uredbo (ES) št. 3193/94 (UL L 337, 24. 12. 1994, str. 11). (2) UL L 374, 31. 12. 1988 str. 25. Uredba, kot je bila nazadnje spreme- njena z Uredbo (EGS) št. 2085/93 (UL L 193, 31. 7. 1993, str. 44). (3) UL L 215, 30. 7. 1992, str. 85. Uredba, kot je bila nazadnje spreme- njena z Uredbo Komisije (ES) št. 2272/95 (UL L 288, 1. 12. 1995, str. 35). Uredba, kot je popravljena z Uredbo Komisije (ES) št. 1962/96 (UL L 259, 12. 10. 1996, str. 7). (4) UL L 215, 30. 7. 1992, str. 91. Uredba, kot je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2273/95 (UL L 288, 1. 12. 1995, str. 37). (5) UL L 215, 30. 7. 1992, str. 96. Uredba, kot je bila nazadnje spreme- njena z Uredbo Komisije (ES) št. 231/96 (UL L 30, 8. 2. 1996, str. 33). (18) ker je cilj podpore Skupnosti za naložbe posodobiti kmetijska gospodarstva in izboljšati njihovo ekonomsko sposobnost; (19) ker bi bilo treba poenostaviti pogoje Skupnosti za odobritev pomoči za naložbe v primerjavi s pogoji, ki veljajo sedaj na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 950/97 z dne 20. maja 1997 o izboljšanju učinkovitosti kmetij- skih struktur (6); (6) UL L 142, 2. 6. 1997, str. 1. Uredba, kot je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2331/98 (UL L 291, 30. 10. 1998, str. 10). 03/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 393 (20) ker lahko odobritev posebnih ugodnosti mladim kmetom omogoči ne le vzpostavitev dejavnosti, temveč tudi strukturno prilagoditev njihovih gospodarstev po ustanovitvi; (29) ker bi bilo treba v prihodnjih letih dati večji pomen kmetijskim okoljskim instrumentom, namenjenim prispevanju k trajnostnemu razvoju podeželskih območij in odzivanju na vedno večje zahteve družbe po okoljskih storitvah; (21) razvoj in specializiranje ker zahtevata primerno raven splošnega, tehničnega in gospodarskega usposabljanja oseb, ki sodelujejo v kmetijskih in gozdar- skih dejavnostih, zlasti glede novih prijemov pri uprav- ljanju, proizvodnji in trženju; kmetijstva (22) ker so potrebna posebna prizadevanja v zvezi z izobra- ževanjem in obveščanjem kmetov o metodah kmetijske proizvodnje, ki so združljive z okoljem; (23) ker bi bilo treba spodbujati predčasno upokojevanje v kmetijstvu, da bi se izboljšala vitalnost kmetijskih gospo- darstev, ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri izva- janju Uredbe (EGS) št. 2079/92; (30) ker bi bilo treba nadaljevati obstoječo kmetijsko okoljsko podporo na podlagi Uredbe (EGS) št. 2078/92 za ciljno naravnane okoljske ukrepe ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri izvajanju te sheme, podrobno opisanih v poročilu Komisije, predloženem skladno s členom 10(2) Uredbe (EGS) št. 2078/92; (31) ker bi morala shema kmetijske okoljske pomoči še naprej spodbujati kmete, da delujejo v korist celotne družbe z uvajanjem ali nadaljevanjem načinov kmeto- vanja, ki so združljivi z vedno večjo potrebo po varstvu in genske in izboljševanju okolja, naravnih virov, raznovrstnosti ter po ohranjanju krajine in življenjskega prostora na podeželju; tal (24) ker bi morala podpora za območja z omejenimi možnostmi prispevati k nadaljevanju rabe kmetijskih zemljišč, ohranjanju življenjskega prostora na podeželju ter ohranjanju in spodbujanju trajnostnih sistemov kmetovanja; (32) ker bi bilo treba spodbujati izboljšave pri predelavi in trženju kmetijskih proizvodov s podpiranjem naložb na tem področju; (25) ker bi bilo treba območja z omejenimi možnostmi klasi- ficirati na podlagi skupnih meril; (33) lahko to spodbujanje v veliki meri temelji na ker pogojih, kot jih sedaj določa Uredba Sveta (ES) št. 951/97 z dne 20. maja 1997 o izboljševanju pogojev predelave in trženja kmetijskih proizvodov (1); (26) ker ni potrebe po nadaljnjem klasificiranju območij z omejenimi možnostmi na ravni Skupnosti; (27) ker bi bilo treba določiti pogoje za odobritev kompenza- cijskih plačil, da bi se zagotovila učinkovitost te sheme podpor in uresničevanje njenih ciljev; (34) ker bi bilo treba zagotoviti, da so take naložbe rentabilne in da so kmetje soudeleženi pri ekonomskih koristih izvedenega ukrepa; (28) ker bo v zvezi z omejitvami glede kmetijske proizvodnje na območjih z okoljskimi omejitvami morda treba odobriti podporo kmetom za reševanje posebnih težav, ki izhajajo iz teh omejitev; (35) ker je gozdarstvo sestavni del razvoja podeželja in bi torej ukrepi v gozdarstvu morali biti vključeni v shemo podpor za razvoj podeželja; ker bi se morala podpora za gozdarstvo izogniti izkrivljanju konkurence in biti tržno nevtralna; (1) UL L 142, 2. 6. 1997, str. 22. 394 (36) SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 25 ker bi bilo treba sprejeti gozdarske ukrepe glede na obveznosti Skupnosti in držav članic, prevzete na mednarodni ravni, in ker bi morali temeljiti na gozdar- skih načrtih držav članic; ker bi taki ukrepi morali upoš- tevati tudi specifične probleme, povezane s podnebnimi spremembami; (41) ker narašča povpraševanje potrošnikov po ekološko pridelanih kmetijskih proizvodih in živilih; ker se s tem oblikuje nov trg za kmetijske proizvode; ker ekološko kmetovanje izboljšuje trajnost kmetovanja in s tem prispeva k splošnim ciljem te uredbe; ker lahko posebni ukrepi podpore za razvoj podeželja zadevajo proiz- vodnjo, predelavo in trženje ekološko pridelanih kmetij- skih proizvodov; (37) ker bi morali ukrepi v gozdarstvu temeljiti na ukrepih, sprejetih na podlagi obstoječih shem, opredeljenih v Uredbi Sveta (EGS) št. 1610/89 z dne 29. maja 1989 o izvajanju Uredbe (EGS) št. 4256/88 v zvezi s shemo za razvoj in optimalno rabo gozdnate pokrajine na podežel- skih območjih v Skupnosti (1), ter Uredbi Sveta (EGS) št. 867/90 z dne 29. marca 1990 o izboljšanju pogojev predelave in trženja gozdnih proizvodov (2); (42) ker bi morali ukrepi za razvoj podeželja, ki pridejo v poštev za podporo Skupnosti, upoštevati zakonodajo Skupnosti ter biti skladni z drugimi politikami Skupnosti in z drugimi instrumenti skupne kmetijske politike; (38) je pogozdovanje kmetijskih zemljišč ker še zlasti pomembno z vidika rabe tal in okolja ter prispevka k povečanju preskrbe z nekaterimi gozdnimi proizvodi; ker bi bilo torej treba ohraniti sedanje spodbujanje pogozdovanja na podlagi Uredbe (EGS) št. 2080/92 ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri izvajanju te sheme in podrobno opisanih v poročilu Komisije, predloženem skladno s členom 8(3); (39) ker bi bilo treba odobriti plačila za aktivnosti za ohra- njanje in izboljšanje ekološke stabilnosti gozdov na nekaterih območjih; (40) ker bi bilo treba odobriti podporo za druge ukrepe v zvezi s kmetijskimi aktivnostmi in njihovo preobrazbo; ker bi bilo treba seznam ukrepov določiti na podlagi izkušenj in ob upoštevanju potrebe, da razvoj podeželja delno temelji na nekmetijskih aktivnostih in storitvah, zato da bi tako obrnili trend ekonomskega in socialnega nazadovanja na podeželju; ker bi bilo treba podpirati ukrepe za odprav- ljanje neenakosti in za spodbujanje enakih možnosti moških in žensk; prebivalcev upadanja števila in (43) ker bi bilo treba v okviru te uredbe izključiti podporo za nekatere ukrepe, ki pridejo v poštev za odobritev podpore iz drugih instrumentov skupne kmetijske poli- tike, in zlasti za tiste, ki so zajeti v področju uporabe shem podpor v okviru skupnih tržnih ureditev, razen za izjeme, utemeljene z objektivnimi merili; (44) ker se glede na obstoječe pomoči skupinam proizva- jalcev in njihovim združenjem v več skupnih tržnih ureditvah ne zdi več potrebna posebna podpora skupinam proizvajalcev v okviru razvoja podeželja; ker se torej ne bi smela nadaljevati shema pomoči na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 952/97 z dne 20. maja 1997 o skupinah in združenjih proizvajalcev (3); (45) ker bi moral financiranje podpore Skupnosti, odobrene za spremljevalne ukrepe in za druge ukrepe za razvoj podeželja na območjih zunaj Cilja 1 izvajati Jamstveni oddelek EKUJS; ker so bila osnovna pravila o financi- ranju, določena v Uredbi Sveta (ES) št. 1260/1999, ustrezno prilagojena; (46) ker bi moral Usmerjevalni oddelek EKUJS še naprej izva- jati financiranje podpore Skupnosti, odobrene za ukrepe za razvoj podeželja na območjih, ki jih zajema Cilj 1, razen za tri obstoječe spremljevalne ukrepe in za shemo podpor za območja z omejenimi možnostmi in območja z okoljskimi omejitvami; (1) UL L 165, 15. 6. 1989, str. 3. (2) UL L 91, 6. 4. 1990, str. 7. (3) UL L 142, 2. 6. 1997, str. 30. 03/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 395 (47) ker bi bilo treba v zvezi s podporo za ukrepe za razvoj podeželja, zajete v programiranje Cilja 1 in Cilja 2, uporabljati Uredbo (ES) št. 1260/1999, zlasti v zvezi z integriranim programiranjem teh ukrepov; ker pa določbe o financiranju upoštevajo, da se ukrepi v regijah iz Cilja 2 financirajo iz Jamstvenega oddelka; (51) ker bi morali ukrepi za razvoj podeželja izpolnjevati pogoje za pridobitev podpore države članice brez vsakega sofinanciranja Skupnosti; ker bi bilo treba glede na znaten gospodarski vpliv tovrstne pomoči in zato, da se zagotovi skladnost z ukrepi, ki izpolnjujejo pogoje za odobritev podpore Skupnosti, ter da se poenostavijo postopki, vzpostaviti posebna pravila glede državnih pomoči; (48) ker bi morali biti ukrepi za razvoj podeželja, ki niso zajeti v programiranje Cilja 1 ali Cilja 2, vključeni v programiranje razvoja podeželja na podlagi posebnih pravil; ker bi morala biti stopnja pomoči za take ukrepe diferencirana glede na splošna načela, določena v členu 29(1) Uredbe (ES) št. 1260/1999, ob zadostnem upošte- vanju zahteve po ekonomski in socialni koheziji; ker bi morala biti posledično ta stopnja pomoči praviloma dife- rencirana glede na območja, zajeta v Cilj 1, tista, ki so in na druga območja; ker so stopnje, zajeta v Cilj 2, določene v tej uredbi, najvišje stopnje pomoči Skupnosti; (52) ker bi bilo treba predvideti možnost sprejetja prehodnih določb za olajšanje prehoda z obstoječih shem podpor na novo shemo podpor za razvoj podeželja; (49) ker bi moralo biti mogoče, da Komisija poleg programov za razvoj podeželja financira študije o razvoju podeželja na lastno pobudo, ne glede na pobudo za razvoj podeželja iz členov 19 in 20 Uredbe (ES) št. 1260/1999; (53) ker nova shema podpor, ki jo predvideva ta uredba, nadomešča obstoječe sheme podpor, ki bi jih bilo treba zato razveljaviti; ker bo posledično treba razveljaviti tudi odstopanja v obstoječih shemah za najbolj oddaljene regije in za Egejske otoke; ker bodo nova pravila, ki bodo zagotavljala prožnost, prilagoditve in odstopanja, potrebna za izpolnjevanje posebnih potreb teh regij, uvedena takrat, ko se bodo programirali ukrepi za razvoj podeželja, (50) ker bi bilo treba oblikovati posebna pravila za sprem- ljanje in vrednotenje podpore za razvoj podeželja, pri čemer bi se kot referenca uporabljali ustrezni kazalniki, dogovorjeni v medsebojnem soglasju pred začetkom izvajanja programov; SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: NASLOV I PODROČJE UPORABE IN CILJI Člen 1 3. Ukrepi za razvoj podeželja: Ta uredba določa okvire podpore Skupnosti za trajnostni 1. razvoj podeželja. — so vključeni v ukrepe za spodbujanje razvoja in strukturno prilagoditev regij, ki zaostajajo v razvoju (Cilj 1), in 2. Ukrepi za razvoj podeželja spremljajo in dopolnjujejo druge instrumente skupne kmetijske politike ter tako prispevajo k doseganju ciljev, določenih v členu 33 Pogodbe. — spremljajo ukrepe, ki podpirajo ekonomsko in socialno preobrazbo območij s strukturnimi težavami (Cilj 2) 396 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 25 v zadevnih regijah, ob upoštevanju posebnih ciljev podpore Skupnosti skladno s temi cilji, kot so določeni v členih 158 in 160 Pogodbe in v Uredbi (ES) št. 1260/1999 ter skladno s pogoji, določenimi v tej uredbi. Člen 2 Podpora za razvoj podeželja v zvezi s kmetijskimi dejavnostmi in njihovo preobrazbo lahko zadeva: — izboljšanje struktur na kmetijskih gospodarstvih in struktur za predelavo in trženje kmetijskih proizvodov, — preobrazbo in preusmeritev potencialov kmetijske proiz- in izboljšanje kakovosti vodnje, uvedbo novih tehnologij proizvodov, — spodbujanje neprehranske proizvodnje, — trajnostni razvoj gozdov, — ohranjanje in utrjevanje vitalnih socialnih mrež na podežel- skih območjih, — razvijanje gospodarskih dejavnosti ter ohranjanje in odpi- ranje delovnih mest za zagotavljanje boljšega izkoriščanja obstoječih lastnih potencialov, — izboljšanje delovnih in življenjskih razmer, — ohranjanje in pospeševanje kmetijskih sistemov z nizko porabo sredstev, — ohranjanje in spodbujanje naravnih vrednot in trajnostnega kmetijstva ob upoštevanju okoljskih zahtev, — odpravljanje neenakosti in spodbujanje enakih možnosti moških in žensk, zlasti s podpiranjem projektov, za katere dajo pobudo in jih izvajajo ženske. Člen 3 — razširitev dejavnosti, katere cilj je razvijanje dopolnilnih ali alternativnih dejavnosti, Podpora se odobri za ukrepe za razvoj podeželja, ki so oprede- ljeni v naslovu II, skladno s tam določenimi pogoji. NASLOV II UKREPI ZA RAZVOJ PODEELJA POGLAVJE I — izboljšanje kakovosti, NALOŽBE V KMETIJSKA GOSPODARSTVA — ohranjanje in izboljšanje naravnega okolja, higienskih razmer in standardov dobrega počutja živali, — spodbujanje razširitve kmetijskih dejavnosti. Člen 4 Podpora za naložbe v kmetijska gospodarstva prispeva k izbo- ljšanju kmetijskih dohodkov in življenjskih, delovnih in proiz- vodnih razmer. Člen 5 Taka naložba ima enega ali več naslednjih ciljev: — znižanje proizvodnih stroškov, Podpora za naložbe se odobri kmetijskim gospodarstvom: — izboljšanje in preusmeritev proizvodnje, — katerih ekonomsko sposobnost je mogoče dokazati, 03/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 397 — ki izpolnjujejo minimalne standarde v zvezi z okoljem, — kmet je nosilec kmetijskega gospodarstva. higieno in dobrim počutjem živali in — če ima kmet ustrezno poklicno znanje in usposobljenost. Predvideti je mogoče posebne pogoje za primere, ko mladi kmet ni edini nosilec kmetijskega gospodarstva. Ti pogoji morajo biti enakovredni tistim, ki so zahtevani za vzpostavitev kmetijskega gospodarstva, katerega edini nosilec je mladi kmet. Člen 6 Podpora se ne odobri za naložbo, katere cilj je povečanje proiz- vodnje, za katero ni običajnih možnosti prodaje. 2. Vzpostavitvena pomoč lahko vključuje: Člen 7 Države članice določijo omejitev za celotni obseg naložb, ki se upoštevajo za odobritev podpore. Skupni znesek podpore, izražen kot odstotek obsega naložb, ki izpolnjujejo pogoje za odobritev podpore, je omejen na največ 40 % in na 50 % na območjih z omejenimi možnostmi. Kadar gre za naložbe mladih kmetov iz poglavja II, lahko znašajo ti odstotki največ 45 % in 55 % na območjih z omejenimi možnostmi. POGLAVJE II MLADI KMETJE Člen 8 Vzpostavitvena pomoč za začetek delovanja mladih 1. kmetov se odobri pod naslednjimi pogoji: — enkratno premijo v višini do največjega zneska, določenega v Prilogi, — subvencioniranje obresti za posojila, ki so najeta za pokri- vanja stroškov, nastalih pri vzpostavitvi; kapitalizirana vred- nost subvencije za obresti ne sme presegati vrednosti premije. POGLAVJE III USPOSABLJANJE Člen 9 Podpora za poklicno usposabljanje prispeva k izpopolnjevanju poklicnega znanja in usposobljenosti kmetov in drugih oseb, ki se ukvarjajo s kmetijskimi in gozdarskimi dejavnostmi, ter k njihovi preusmeritvi. — kmet je mlajši od 40 let, Usposabljanje je namenjeno zlasti: — kmet ima ustrezno poklicno znanje in usposobljenost, — kmet prvič vzpostavlja kmetijsko gospodarstvo, — v zvezi z gospodarstvom: (i) mogoče je dokazati ekonomsko sposobnost in (ii) ustrezno so izpolnjeni minimalni standardi v zvezi z okoljem, higieno in dobrim počutjem živali, in — pripravi kmetov za kakovostno preusmeritev proizvodnje, uporabo proizvodnih metod, ki so združljive z ohranjanjem in izboljševanjem krajine, varstvom okolja, higienskimi standardi in dobrim počutjem živali, ter pridobitev veščin, ki jih potrebujejo za vodenje ekonomsko uspešne kmetije, in — pripravi posestnikov gozdov in drugih oseb, ki se ukvarjajo z gozdarskimi dejavnostmi, na uporabo metod gospoda- rjenja z gozdovi, ki omogočajo izboljšanje gospodarske, ekoloških ali družbenih funkcij gozdov. 398 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 25 POGLAVJE IV — ima ustrezno strokovno znanje in je usposobljen ter PREDČASNA UPOKOJITEV — se obveže, da bo na kmetijskem gospodarstvu kmetoval najmanj pet let. Člen 10 3. Kmetijski delavec: Podpora za predčasno upokojitev v kmetijstvu prispeva k 1. naslednjim ciljem: — zagotoviti dohodek starejšim kmetom, ki se odločijo za prenehanje kmetovanja, — podbujati zamenjavo teh starejših kmetov s kmeti, ki lahko izboljšajo, če je potrebno, ekonomsko sposobnost kmetij- skih gospodarstev, ki ostanejo, — nameniti kmetijska zemljišča za nekmetijsko rabo, kadar ni mogoče ekonomsko uspešno kmetovanje. — dokončno preneha opravljati vse kmetijske dejavnosti, — ni mlajši od 55 let, vendar še ni dovolj star za normalno upokojitev, — je vsaj polovico svojega delovnega časa v preteklih petih letih delal na kmetiji kot pomoč družini ali kot najeti kmetijski delavec, — je v štiriletnem obdobju pred predčasno upokojitvijo prenosnika delal na kmetijskem gospodarstvu prenosnika v je najmanj enakovredno dvema letoma s obdobju, ki polnim delovnim časom, in Podpora za predčasno upokojitev lahko vključuje tudi 2. ukrepe za zagotovitev dohodka za delavce na kmetijskem gospodarstvu. — je vključen v shemo socialnega varstva. Člen 11 1. Prenosnik kmetije: — dokončno preneha opravljati vse komercialne kmetijske dejavnosti; vendar pa lahko še naprej nekomercialno kmetuje in ohranja uporabo poslopij, — ni mlajši od 55 let, vendar v času prenosa še ni dovolj star za normalno upokojitev, in — je pred prenosom deset let opravljal kmetijsko dejavnost. 4. Prevzemnik, ki ne opravlja kmetijskih dejavnosti, je lahko katera koli oseba ali subjekt, ki prevzame vsa ali del sproščenih kmetijskih zemljišč in jih nameni za nekmetijsko rabo, kakršno je gozdarstvo ali ustvarjanje ekoloških rezerv na način, ki je združljiv z varstvom ali izboljševanjem kakovosti okolja na podeželju. Pogoji iz tega člena veljajo v celotnem obdobju, v katerem 5. prenosnik prejema podporo za predčasno upokojitev. Člen 12 2. Prevzemnik kmetije: Največji zneski, ki pridejo v poštev kot podpora Skup- 1. nosti, so določeni v Prilogi. — nasledi prenosnika kot nosilec kmetijskega gospodarstva ali prevzame vsa ali del sproščenih zemljišč. Ekonomska sposobnost prevzemnikovega kmetijskega gospodarstva se mora izboljšati v obdobju in skladno s pogoji, ki jih je treba opredeliti, še zlasti glede na strokovno znanje in usposoblje- nost prevzemnika, površino kmetijskih zemljišč in obseg dela ali dohodka, glede na regijo in vrsto proizvodnje, 2. Prejemanje podpore za predčasno upokojitev ne sme trajati več kakor skupno 15 let za prenosnika in 10 let za delavca na kmetiji. Podpora sme trajati največ do 75. rojstnega dne prenosnika in ne dlje kakor do normalne starosti za upoko- jitev delavca. 03/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 399 Če prenosnik prejema pokojnino države članice, se odobri podpora za predčasno upokojitev kot dodatek ob upoštevanju zneska nacionalne pokojnine. NASLOV V OBMOČJA Z OMEJENIMI MOŽNOSTMI IN OBMOČJA Z OKOLJ- SKIMI OMEJITVAMI Člen 13 Podpora za območja z omejenimi možnostmi in za območja z okoljskimi omejitvami se odobri za prispevanje k naslednjim ciljem: (a) kompenzacija za območja z omejenimi možnostmi zaradi naravnih danosti — zagotavljanje nadaljevanja rabe kmetijskih zemljišč za kmetijstvo in tako prispevanje k ohranjanju vitalne podeželske skupnosti, — ohranjanje življenjskega prostora na podeželju, — ohranjanje in spodbujanje trajnostnih sistemov kmeto- vanja, ki upoštevajo zlasti okoljske zahteve; (b) kompenzacija za območja z okoljskimi omejitvami — zagotovitev spoštovanja okoljskih zahtev in kmetovanja na območjih z okoljskimi omejitvami. — izvajajo običajne dobre kmetijske prakse, ki so združljive z življenjskega zahtevami prostora na podeželju, zlasti trajnostno kmetovanje. varstva okolja in ohranjanja 3. Če se skladno z ustreznimi določbami Direktive Sveta 96/23/ES (1) odkrijejo ostanki snovi, ki so prepovedane skladno z Direktivo Sveta 96/22/ES (2), ali ostanki snovi, odobrenih s to direktivo, vendar nezakonito uporabljenih, pri neki živali, ki je del staleža govedi pridelovalca, ali če se na gospodarstvu pride- lovalca odkrije nedovoljena snov ali proizvod ali pa snov ali proizvod, ki je odobren skladno z Direktivo 96/22/ES, vendar se v kakršni koli obliki nezakonito nahaja na gospodarstvu pridelovalca, je pridelovalec izključen iz prejemanja kompenza- cijskih plačil za koledarsko leto, ko je snov odkrita. V primeru ponovne kršitve se lahko obdobje izključitve glede na resnost prekrška podaljša do največ pet let od leta odkritja ponovne kršitve. Če lastnik ali imetnik živali ovira izvajanje pregledov in jemanje vzorcev, potrebnih za izvajanje nacionalnih načrtov za sprem- ljanje ostankov snovi, ali ovira izvajanje preiskav in preverjanj, določenih v Direktivi 96/23/ES, se uporabijo kazni, določene v prvem pododstavku. Člen 15 1. Kompenzacijska plačila se določajo na ravni, ki: — je zadostna, da učinkovito prispeva h kompenzaciji za obstoječe ovire, in Člen 14 — se izogne prekomerni kompenzaciji. Kmete na območjih z omejenimi možnostmi je mogoče 1. podpirati s kompenzacijskimi plačili. Kompenzacijska plačila se odobrijo na hektar kmetijskih 2. zemljišč kmetom, ki: — obdelujejo neko minimalno površino, ki jo je treba še dolo- čiti, Kompenzacijska plačila se primerno diferencirajo glede 2. na: — stanje in razvojne cilje, značilne za regijo, — resnost trajne naravne ovire, ki vpliva na kmetijske dejav- nosti, — se obvežejo, da bodo na območju z omejenimi možnostmi kmetovali še najmanj pet let po prvem izplačilu kompenza- cijskega plačila, in (1) UL L 125, 23. 5. 1996, str. 10. (2) UL L 125, 23. 5. 1996, str. 3. 400 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 25 — če je primerno, posebne okoljske probleme, ki jih je treba rešiti, — vrsto proizvodnje in, če je primerno, ekonomsko strukturo kmetijskega gospodarstva. — bodisi prestrmih pobočij po večjem delu zadevnega zemljišča na nižji nadmorski višini, zaradi katerih ni mogoča uporaba strojev ali pa je potrebna zelo draga posebna oprema, Kompenzacijska plačila se določijo v okviru najmanjših in 3. največjih zneskov, navedenih v Prilogi. Mogoče je odobriti kompenzacijska plačila, ki presegajo nave- deni največji znesek, pod pogojem, da povprečni znesek vseh kompenzacijskih plačil, odobrenih na zadevni ravni programi- ranja, ne presega tega največjega zneska. Države članice pa lahko zaradi objektivnih okoliščin v ustrezno utemeljenih primerih za izračun tega povprečnega zneska kombinirajo več regionalnih programov. — bodisi kombinacije teh dveh dejavnikov, če je ovira, ki izhaja iz vsakega posebej, manj akutna, če je obravnavana ločeno, kombinacija obeh pa ima za posledico enakovredno oviro. 2. Območja severno od 62. vzporednika in določena sosednja območja se obravnavajo na enak način kakor gorska območja. Člen 16 Člen 19 1. Kmetom, za katere veljajo omejitve kmetijske rabe na območjih z okoljskimi omejitvami, se smejo izplačati plačila za kompenzacijo stroškov in izpada dohodka, ki nastanejo zaradi izvajanja omejitev kmetijske rabe na podlagi pravil Skupnosti o varstvu okolja, če in kolikor so taka plačila potrebna za reše- vanje posebnih težav, ki izhajajo iz teh pravil. 2. Plačila so določena na ravni, ki se izogne prekomerni kompenzaciji; to je zlasti pomembno, če gre za plačila na območjih z omejenimi možnostmi. Največji zneski, ki pridejo v poštev kot podpora Skup- 3. nosti, so določeni v Prilogi. Člen 17 Območja z omejenimi možnostmi zajemajo: — gorska območja (člen 18), — druga območja z omejenimi možnostmi (člen 19) in — območja s posebnimi ovirami (člen 20). Območja z omejenimi možnostmi, ki jim grozi opustitev rabe tal in na katerih je treba ohranjati življenjski prostor na podeželju, so sestavljena iz kmetijskih območij, ki so homogena z vidika naravnih proizvodnih danosti in imajo vse naslednje značilnosti: — tla s slabo produktivnostjo, oteženo pridelavo in z omeje- nimi potenciali, ki jih ni mogoče povečati drugače kakor s prekomernimi stroški, ter so primerna predvsem za eksten- zivno živinorejo, — zaradi te nizke produktivnosti naravnega okolja se dosegajo rezultati, ki so opazno slabši od povprečja glede na glavne kazalnike gospodarske storilnosti kmetijstva, — majhno število ali upadanje števila prebivalcev, ki pretežno odvisni od pospešeno upadanje bi ogrozilo vitalnost območja in njegovo poseljenost. kmetijskih dejavnosti, so katerega zadevnega Člen 18 Člen 20 Gorska območja so tista, na katerih je možnost rabe 1. zemljišč znatno omejena in stroški dela opazno večji zaradi: — bodisi zelo težkih podnebnih razmer, odvisnih od nadmorske višine, zaradi katerih je rastna sezona bistveno krajša, K območjem z omejenimi možnostmi se lahko prištevajo druga območja s posebnimi ovirami, kjer je treba nadaljevati kmeto- vanje, po potrebi pod določenimi posebnimi pogoji, da bi zago- tovili ohranjanje ali izboljšanje okolja, ohranjanje življenjskega prostora na podeželju in varovanje turističnega potenciala območja ali da bi zavarovali obalo. 03/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 401 Člen 21 Kmetijske okoljske zaveze so več kakor zgolj 2. običajne dobre kmetijske prakse. izvajanje Skupna površina območij iz členov 16 in 20 ne sme presegati 10 % celotnega ozemlja zadevne države članice. Nanašajo se na storitve, ki jih drugi ukrepi podpore, kakršni so tržna podpora ali kompenzacijska plačila, ne predvidevajo. POGLAVJE VI KMETIJSKO OKOLJE Člen 24 Podpora za kmetijske okoljske zaveze se dodeljuje letno 1. in se izračuna na podlagi: Člen 22 — izpada dohodka, Podpora za metode kmetijske proizvodnje, namenjene varstvu okolja in ohranjanju življenjskega prostora na podeželju (kmetijskega okolja), prispeva k uresničevanju ciljev politike Skupnosti na področju kmetijstva in okolja. Taka podpora spodbuja: — načine rabe kmetijskih zemljišč, ki so združljivi z varstvom in izboljševanjem okolja, krajine in njenih značilnosti, naravnih virov, tal in genske raznovrstnosti, — okolju prijazno ekstenzivnost kmetovanja in nizko inten- zivne pašne sisteme, — ohranjanje ogroženih obdelovanih okolij, ki so velika naravna vrednota, — ohranjanje krajine in zgodovinskih posebnosti na kmetijskih zemljišč, — dodatnih stroškov, ki izhajajo iz prevzete zaveze, in — potrebe, da se zagotovi finančna spodbuda. izračunu ravni Pri tudi stroški naložb, ki so potrebne za izpolnitev zavez in ne prinašajo dobička. letne podpore se smejo upoštevati Največji 2. letni zneski, ki pridejo v poštev kot podpora Skupnosti, so določeni v Prilogi. Ti zneski so odvisni od površine kmetijskega gospodarstva, za katero veljajo kmetijske okoljske zaveze. POGLAVJE VII — uporabo okoljskega planiranja v kmetijski praksi. IZBOLJŠANJE PREDELAVE IN TRŽENJA KMETIJSKIH PROIZ- VODOV Člen 23 Člen 25 Podpora se odobri kmetom, ki prevzamejo kmetijske 1. okoljske zaveze za najmanj pet let. Po potrebi se za posebne vrste zavez glede na njihove okoljske učinke določi tudi daljše obdobje. Podpora za naložbe omogoči izboljšanje in racionalizacijo 1. predelave in trženja kmetijskih proizvodov, tako pa prispeva k povečanju konkurenčnosti takih proiz- vodov. in dodane vrednosti 402 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 25 2. Taka podpora prispeva k enemu ali več naslednjih ciljev: — usmeritev proizvodnje glede na predvidljive tržne trende ali spodbujanje razvoja novih trgov za kmetijske proizvode, — izboljšanje ali racionaliziranje tržnih poti ali postopkov predelave, — izboljšanje predstavitve in priprave proizvodov ali spodbu- janje boljše uporabe ali odpravljanja stranskih proizvodov ali odpadkov, — uporaba novih tehnologij, — podpiranje inovativnih naložb, — izboljšanje in spremljanje kakovosti, 2. Naložbe izpolnjujejo izbirna merila, ki določajo pred- nostne naloge in navajajo, katere vrste naložb ne pridejo v poštev za odobritev podpore. Člen 28 Naslednje vrste naložb ne pridejo v poštev za odobritev 1. podpore: — naložbe na maloprodajni ravni, — naložbe v predelavo ali trženje proizvodov iz tretjih držav. — izboljšanje in spremljanje sanitarno-zdravstvenih razmer, Skupni znesek podpor, 2. izražen kot odstotek obsega naložb, ki pridejo v poštev za pridobitev podpore, lahko znaša največ: — varstvo okolja. (a) 50 % v regijah Cilja 1, (b) 40 % v drugih regijah. Člen 26 Podpora se dodeli osebam, ki so dejansko odgovorne za 1. financiranje naložb v podjetja: — za katera je mogoče dokazati ekonomsko sposobnost in — ki izpolnjujejo minimalne standarde v zvezi z okoljem, higieno in dobrim počutjem živali. 2. Naložbe morajo prispevati k izboljšanju razmer v zadevnem primarnem sektorju kmetijske proizvodnje. Proizva- jalcem teh osnovnih proizvodov morajo zagotoviti ustrezen delež pri nastalih ekonomskih koristih. Podani morajo biti zadostni dokazi, da obstajajo običajni 3. trgi za zadevne proizvode. Člen 27 POGLAVJE VIII GOZDARSTVO Člen 29 1. Podpora za gozdarstvo prispeva k ohranjanju in razvoju gospodarskih, ekoloških in družbenih funkcij gozdov na podeželskih območjih. Taka podpora spodbuja zlasti enega ali več naslednjih 2. ciljev: — trajnostno gospodarjenje z gozdovi in razvoj gozdarstva, — ohranjanje in izboljšanje gozdov kot naravnega bogastva, Naložbe zadevajo predelavo in trženje proizvodov iz 1. Priloge I k Pogodbi razen ribiških proizvodov. — širjenje gozdnih površin. 03/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 403 3. Taka podpora se odobri samo za gozdove in površine, ki so v lasti posameznikov ali njihovih združenj oziroma občin ali njihovih združenj. Ta omejitev se ne uporablja za ukrepe, pred- videne v šesti alinei člena 30(1). — obnavljanje proizvodnega potenciala gozdov, poškodovanih zaradi naravnih nesreč in požarov, in uvajanje primernih preventivnih instrumentov. Taka podpora prispeva k spoštovanju zavez, ki jih Skup- 4. nosti in države članice sprejmejo na mednarodni ravni. Teme- ljiti mora na nacionalnih ali subnacionalnih programih za gozdove ali na enakovrednih instrumentih, ki bi morali upošte- vati zaveze, sprejete na ministrskih konferencah o varstvu gozdov v Evropi. Določbe poglavij 2. člena 7, se uporabljajo za naložbe, kakor je primerno. in VII, razen drugega pododstavka I 5. Ukrepi, predlagani s to Uredbo za območja, razvrščena kot območja z visoko ali srednjo požarno ogroženostjo skladno z Uredbo Sveta (EGS) št. 2158/92 z dne 23. julija 1992 o varstvu gozdov Skupnosti pred požari (1), morajo biti skladni z jih predložijo države članice načrti za varstvo gozdov, ki skladno z Uredbo (EGS) št. 2158/92. 1. Podpora se odobri za pogozdovanje kmetijskih zemljišč, če je tako sajenje prilagojeno krajevnim razmeram in združljivo z okoljem. Člen 31 Taka podpora lahko poleg stroškov sajenja vključuje: Člen 30 — letno premijo na pogozdeni hektar za kritje stroškov vzdrževanja za obdobje največ petih let, Podpora za gozdarstvo zadeva enega ali več naslednjih 1. ukrepov: — letno premijo na hektar za kritje izpada dohodka zaradi pogozdovanja za obdobje največ 20 let, za kmete ali njihova združenja, ki so zemljišča obdelovali pred pogozdit- vijo, ali za katero koli drugo osebo zasebnega prava. — pogozdovanje zemljišč, ki ne izpolnjujejo pogojev iz člena 31, pod pogojem, da je sajenje prilagojeno krajevnim razmeram in je združljivo z okoljem, Podpora za pogozdovanje kmetijskih zemljišč, ki so v lasti 2. oseb javnega prava, zajema samo stroške osnovanja. — naložbe v gozdove za bistveno izboljšanje njihove gospo- darske, ekološke ali družbene vrednosti, Podpora za pogozdovanje kmetijskih zemljišč se ne 3. dodeli: — naložbe za izboljšanje in racionalizacijo pridobivanja, predelave in trženja gozdnih proizvodov; naložbe v zvezi z uporabo lesa kot surovine se omejijo na vse delovne opera- cije pred industrijsko predelavo, — kmetom, ki prejemajo podporo za predčasno upokojitev, — v zvezi s sajenjem božičnih drevesc. — spodbujanje novih možnosti za uporabo in trženje gozdnih proizvodov, — ustanavljanje združenj posestnikov gozdov, s ciljem pomoči njihovim članom pri izboljšanju trajnostnega in učinkovi- tega gospodarjenja z njihovimi gozdovi, (1) UL L 217, 31. 7. 1992, str. 3. Uredba, kot je bila nazadnje spreme- njena z Uredbo (ES) št. 308/97 (UL L 51, 21. 2. 1997, str. 2). Pri hitro rastočih vrstah, ki se gojijo kratkoročno, se podpora za stroške pogozdovanja dodeli samo za stroške sajenja. 4. Največji zneski letnih premij za kritje izpada dohodka, ki pridejo v poštev za odobritev podpore Skupnosti, so navedeni v Prilogi. 404 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 25 Člen 32 — obnovo in razvoj vasi ter varstvo in ohranjanje dediščine podeželja, 1. Z namenom: — ohranjanja in izboljšanja ekološke stabilnosti gozdov, če je varovalna in ekološka vloga teh gozdov v javnem interesu in če stroški ukrepov za ohranjanje in izboljšanje teh gozdov presegajo dohodek iz gozdarstva, — razširitev kmetijskih dejavnosti in kmetijstvu sorodnih aktivnosti za zagotovitev raznovrstnih dejavnosti ali alterna- tivnih virov dohodkov, — gospodarjenje s kmetijskimi vodnimi viri, — vzdrževanja protipožarnih presek s kmetijskimi ukrepi — razvoj in izboljšanje infrastrukture, povezane z razvojem kmetijstva, se podpora za ustrezne ukrepe izplača upravičencem, če je varovalna in ekološka vloga teh gozdov zagotovljena trajnostno in če so ukrepi, ki se bodo izvedli, določeni v pogodbi in so v njej navedeni njihovi stroški. Zneski plačil se določijo v okviru najmanjših in največjih 2. zneskov, navedenih v Prilogi, na podlagi realnih stroškov izve- denih ukrepov, kakršni so že prej določeni v pogodbi. — spodbujanje turističnih in obrtnih dejavnosti, — varstvo okolja v zvezi s kmetijstvom, gozdarstvom in ohra- njanjem krajine, pa tudi z izboljšanjem dobrega počutja živali, — obnavljanje proizvodnega potenciala kmetijstva, prizadetega zaradi naravne nesreče, in uvajanje primernih preventivnih instrumentov, POGLAVJE IX — finančno inženirstvo. SPODBUJANJE PRILAGAJANJA IN RAZVOJA PODEŽELSKIH OBMOČIJ POGLAVJE X Člen 33 IZVEDBENE DOLOČBE Podpora se odobri za ukrepe, ki so povezani s kmetijskimi aktivnostmi in njihovim preusmerjanjem ter z aktivnostmi na podeželju, ki ne sodijo v področje uporabe nobenega drugega ukrepa, navedenega v tem naslovu. Člen 34 Ti ukrepi zadevajo: — zemljiške operacije, Izvedbene določbe za ta naslov se sprejmejo po postopku iz člena 50(2) Uredbe (ES) št. 1260/1999. — komasacijo in arondacijo, Te določbe lahko opredeljujejo zlasti: — vzpostavljanje služb za zagotavljanje nadomeščanja na kmetijah in služb za pomoč pri upravljanju kmetij, — trženje kakovostnih kmetijskih proizvodov, — pogoje za odobritev podpor za naložbe v kmetijska gospo- darstva (členi 4 do 7), vključno s potrebnimi omejitvami, ki izhajajo iz uporabe člena 6, — osnovne storitve za ekonomijo in prebivalstvo na podeželju, — obdobje in pogoje za izboljšanje ekonomske sposobnosti kmetijskega gospodarstva in pogoje za rabo zemljišč, ki se sprostijo v primeru predčasne upokojitve (člen 11(2)), 03/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 405 — pogoje za odobritev in izračun kompenzacijskih plačil na območjih z omejenimi možnostmi, tudi v primeru skupne rabe kmetijskih zemljišč (člena 14 in 15), in kompenzacij- skih plačil na območjih z okoljskimi omejitvami (člen 16), — pogoje, ki urejajo kmetijske okoljske zaveze (člena 23 in 24), — izbirna merila za naložbe za izboljšanje predelave in trženja kmetijskih proizvodov (člen 27(2)), — pogoje, ki urejajo ukrepe v gozdarstvu (poglavje VIII). Po istem postopku lahko Komisija odstopa od druge alinee člena 28(1) v najbolj oddaljenih regijah pod pogojem, da so predelani proizvodi namenjeni trgu zadevne regije. NASLOV III SPLOŠNA NAČELA, UPRAVNE IN FINANČNE DOLOČBE POGLAVJE I Člen 36 SPLOŠNA NAČELA V zvezi s podporo za ukrepe za razvoj podeželja iz člena 1. 35(2): Podp og la vj e I Podpora iz EKUJS Člen 35 — se na območjih, zajetih v Cilj 1, uporablja Uredba (ES) št. 1260/1999, dopolnjena s posebnimi pravili, ki jih vsebuje ta uredba, — se na območjih, zajetih v Cilj 2, uporablja Uredba (ES) št. 1260/1999, dopolnjena s posebnimi pravili, ki jih vsebuje ta uredba, razen če s to uredbo ni določeno drugače. V zvezi s podporo za ukrepe za razvoj podeželja, ki jih 2. financira Jamstveni oddelek EKUJS, se uporabljajo posebne določbe Uredbe (ES) št. 1258/1999 (1) in določbe, sprejete za njeno izvajanje, razen če ni s to uredbo določeno drugače. Podpora Skupnosti za predčasno upokojevanje (členi 10 1. do 12), za območja z omejenimi možnostmi in območja z okoljskimi omejitvami (členi 13 do 21), za kmetijsko okolje (členi 22 do 24) in za pogozdovanje (člen 31) se po vsej Skup- nosti financira iz Jamstvenega oddelka EKUJS. Podpora Skupnosti za druge ukrepe za razvoj podeželja 2. se financira iz EKUJS: — Usmerjevalni oddelek na območjih, ki so zajeta v Cilj 1, Podp og la v je II Združljivost in skladnost — Jamstveni oddelek na območjih, ki niso zajeta v Cilj 1. Člen 37 Podporo za ukrepe, navedene v šesti, sedmi in deveti 3. alinei člena 33, financira EKUJS na območjih, uvrščenih v Cilj 1 in Cilj 2, in v prehodnih območjih, če njihovo financiranje ni zagotovljeno iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR). Podpora za razvoj podeželja se odobri le za ukrepe, ki so 1. skladni s pravom Skupnosti. (1) UL L 160, 26. 6. 1999, tr. 103. 406 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 25 Taki ukrepi morajo biti skladni z drugimi politikami 2. Skupnosti in z ukrepi, ki se izvajajo na podlagi teh politik. Člen 39 Zlasti velja, da noben ukrep, ki je zajet v področje uporabe te uredbe, ne pride v poštev za odobritev podpore v okviru drugih shem podpor Skupnosti, če je nezdružljiv s katerim koli posebnim pogojem, določenim v tej uredbi. 3. Skladnost mora biti zagotovljena tudi pri ukrepih, ki se izvajajo v okviru drugih instrumentov skupne kmetijske poli- tike, in zlasti med ukrepi podpor za razvoj podeželja na eni strani in ukrepi, ki se izvajajo v okviru skupnih tržnih ureditev, ter ukrepi za kmetijsko kakovost in zdravstvenimi ukrepi na drugi strani, pa tudi med raznimi drugimi ukrepi podpore za razvoj podeželja. Glede na to se skladno s to uredbo ne smejo dodeliti nobene podpore za: — ukrepe, ki sodijo v področje uporabe shem podpor v okviru temelječe na jih je mogoče določiti skladno s skupnih tržnih ureditev, razen za izjeme, objektivnih merilih, ki členom 50, — ukrepe za podporo raziskovalnih projektov, za promocijo kmetijskih proizvodov ali za izkoreninjenje bolezni živali. 4. Države članice lahko predpišejo nadaljnje ali bolj restrik- tivne pogoje za dodelitev podpore Skupnosti za razvoj podeželja, če so taki pogoji skladni s cilji in zahtevami, določe- nimi v tej uredbi. Člen 38 1. Države članice sprejmejo vse potrebne korake, da zagoto- vijo združljivost in skladnost ukrepov za podporo za razvoj podeželja v skladu z določbami iz tega poglavja. Načrti za razvoj podeželja, ki 2. jih predložijo države članice, vsebujejo oceno združljivosti in skladnosti predvidenih ukrepov za podporo ter navedbo ukrepov, ki so sprejeti za zagotavljanje združljivosti in skladnosti. Ukrepi podpore se po potrebi naknadno revidirajo, da se 3. zagotovita združljivost in skladnost. POGLAVJE II PROGRAMIRANJE Člen 40 1. Ukrepi za razvoj podeželja, ki jih financira Usmerjevalni oddelek EKUJS, so sestavni del programiranja za regije, zajete v Cilj 1, skladno z Uredbo (ES) št. 1260/1999. 2. Ukrepi za razvoj podeželja, razen tistih iz člena 35(1), so lahko del programiranja za regije, zajete v Cilj 2, skladno z Uredbo (ES) št. 1260/1999. Drugi ukrepi za razvoj podeželja, ki niso del programi- 3. ranja skladno z odstavkoma 1 in 2, so del programiranja razvoja podeželja v skladu s členi 41 do 44. 4. V zvezi s primernimi ukrepi za razvoj podeželja lahko države članice predložijo v odobritev splošna okvirna pravila, ki so sestavni del programiranja skladno z odstavki 1 do 3, kolikor je to primerno za ohranjanje enotnih pogojev. Za isti ukrep ni mogoče izvršiti plačila istočasno na 1. podlagi te uredbe in kakšne druge sheme podpor Skupnosti. Člen 41 2. Podpore za več ukrepov na podlagi te uredbe se smejo kombinirati le, če so taki ukrepi medsebojno skladni in združ- ljivi. Če je potrebno, se prilagodi raven podpore. 1. Načrti za razvoj podeželja se izdelajo na geografski ravni, za katero velja, da je najprimernejša. Pripravijo jih pristojni organi, ki jih imenuje država članica, in ta jih po posvetovanju s pristojnimi organi in organizacijami na ustrezni teritorialni ravni predloži Komisiji. 03/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 407 2. Ukrepi podpore za razvoj podeželja, ki se bodo uporab- ljali na nekem območju, morajo biti, kadar je možno, združeni v enotni načrt. Če je treba izdelati več načrtov, je treba navesti povezanost med ukrepi, ki jih predvidevajo ti načrti, ter zagoto- viti njihovo združljivost in skladnost. — imenovanje pristojnih oblasti in odgovornih organov, — določbe za zagotavljanje uspešnega in pravilnega izvajanja načrtov, vključno s spremljanjem in vrednotenjem, dolo- čitev kvantificiranih kazalnikov za vrednotenje, ureditev nadzora in sankcij ter ustreznega obveščanja javnosti, — rezultate posvetovanj in navedbo oblasti in organov, pa tudi gospodarskih in socialnih partnerjev na primernih ravneh. Člen 42 2. Države članice v svojih načrtih: Načrti za razvoj podeželja zajemajo obdobje sedmih let od 1. januarja 2000. — predvidijo kmetijske okoljske ukrepe glede na svoje posebne potrebe za vsa svoja ozemlja, — zagotovijo ohranjanje potrebnega ravnotežja med različnimi ukrepi podpore. Člen 43 Člen 44 1. Načrti za razvoj podeželja vključujejo: Načrti za razvoj podeželja se predložijo najpozneje šest 1. mesecev po začetku veljavnosti te uredbe. — kvantificiran opis sedanjega stanja s prikazom neskladja, vrzeli in razvojnih potencialov, namenjenih finančnih sred- stev in najpomembnejših rezultatov aktivnosti prejšnjega programskega obdobja glede na razpoložljive rezultate vrednotenja, — opis predlagane strategije, njenih kvantificiranih ciljev in izbranih prednostnih nalog razvoja podeželja ter zajetega geografskega območja, — oceno, ki prikazuje pričakovani ekonomski, okoljski in družbeni vpliv, vključno z učinki na zaposlovanje, — okvirno skupno finančno preglednico, v kateri so povzeta predvidena finančna sredstva države članice in Skupnosti, ki ustrezajo posameznim prednostnim nalogam razvoja podeželja, predstavljenim v okviru načrta, in v kateri so, kadar se načrt nanaša na podeželska območja, zajeta v Cilj 2, navedeni okvirni zneski za ukrepe za razvoj podeželja na teh območjih na podlagi člena 33, — opis ukrepov, ki so predvideni za izvedbo teh načrtov, zlasti shem pomoči, vključno z elementi, ki so potrebni za presojo pravil o konkurenci, — kjer je primerno, informacije o potrebah po študijah, pred- stavitvenih projektih, usposabljanju ali tehnični pomoči v zvezi s pripravo, izvajanjem ali prilagoditvijo zadevnih ukrepov, 2. Komisija oceni predlagane načrte, da ugotovi, ali so skladni s to uredbo. Na podlagi teh načrtov potrdi programske dokumente za razvoj podeželja po postopku iz člena 50(2) Uredbe (ES) št. 1260/1999 v šestih mesecih po predložitvi načrtov. POGLAVJE III DODATNI UKREPI IN POBUDE SKUPNOSTI Člen 45 1. Skladno s členom 21(2) Uredbe (ES) št. 1260/1999 lahko Komisija po postopku iz člena 50(2) omenjene uredbe razširi področje uporabe pomoči iz Usmerjevalnega oddelka EKUJS zunaj obsega, ki ga določa člen 35(2) te uredbe, pa tudi financi- ranje ukrepov, ki pridejo v poštev za pomoč skladno z ured- bami Sveta (ES) št. 1783/1999 (1), (ES) št. 1784/1999 (2) in (ES) št. 1263/1999 (3), zato da bi se izvajali vsi ukrepi, ki jih predvi- deva pobuda Skupnosti za razvoj podeželja. (1) UL L 213, 13. 8. 1999, str. 1. (2) UL L 213, 13. 8. 1999, str. 5. (3) UL L 161, 26. 6. 1999, str. 54. 408 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 25 2. Jamstveni oddelek EKUJS lahko na pobudo Komisije financira študije, ki se nanašajo na programiranje razvoja podeželja. 2. Skupnost prispeva k financiranju ukrepov, ki jih zajema programiranje razvoja podeželja, v skladu z načeli, določenimi v členih 29 in 30 Uredbe (ES) št. 1260/1999. POGLAVJE IV FINANČNE DOLOČBE Člen 46 S tem v zvezi: — prispevek Skupnosti ni višji od 50 % skupnih upravičenih stroškov in je praviloma enakovreden najmanj 25 % upravi- čene javne porabe na območjih, ki niso zajeta v Cilj 1 in Cilj 2, — se za naložbe, ki ustvarjajo prihodek, uporabijo stopnje, določene v členu 29(4)(a)(ii) in (iii) ter (b)(ii) in (iii) Uredbe (ES) št. 1260/1999. Kmetijska in gozdarska gospodarstva ter podjetja, ki se ukvarjajo s predelavo in trženjem kmetij- skih in gozdnih proizvodov, se štejejo v tem pogledu za podjetja v smislu člena 29(4)(b)(iii), V zvezi s podporo Skupnosti za razvoj podeželja iz 1. Jamstvenega oddelka EKUJS se predvidijo finančni načrti in računovodstvo na letni ravni. Finančno načrtovanje je sestavni del programiranja razvoja podeželja (člen 40(3)) ali programi- ranja v zvezi s Ciljem 2. — prispevek Skupnosti k programiranju ukrepov iz členov od 22 do 24 te uredbe znaša 75 % na območjih, ki jih zajema Cilj 1, in 50 % na drugih območjih. 2. Komisija določi začetno dodelitev sredstev po državah članicah na letni osnovi, pri čemer uporabi objektivna merila, ki upoštevajo specifične razmere in potrebe ter dejavnosti, potrebne zlasti v zvezi z okoljem, odpiranjem delovnih mest in ohranjanjem krajine. Začetno dodelitev sredstev se prilagodi glede na dejanske 3. izdatke in revidirane napovedi izdatkov, ki jih predložijo države članice, ob upoštevanju ciljev programov in glede na razpolož- ljiva sredstva ter praviloma skladno z intenzivnostjo pomoči za podeželska območja, zajeta v Cilj 2. Za ta plačila se uporablja peti pododstavek člena 32(1) Uredbe (ES) št. 1260/1999. 3. Finančni prispevek iz Jamstvenega oddelka EKUJS ima lahko obliko predplačil za izvajanje programa ali plačil za nastale izdatke. POGLAVJE V Člen 47 SPREMLJANJE IN VREDNOTENJE 1. Finančne določbe iz členov 31, 32 (razen njegovega petega pododstavka odstavka 1), 34, 38 in 39 Uredbe (ES) št. 1260/1999 se ne uporabljajo za podporo za ukrepe za razvoj podeželja v zvezi z regijami, ki jih zajema Cilj 2. Komisija sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se omenjeni ukrepi izvajajo učinkovito in skladno in da izpolnju- jejo najmanj take standarde, kakršni so predpisani v določbah iz prvega pododstavka, vključno z načelom o enem samem organu upravljanja. Člen 48 Komisija in države članice zagotovijo uspešno spremljanje 1. izvajanja programiranja razvoja podeželja. 03/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 409 To spremljanje se izvaja na podlagi skupno dogovorjenih 2. postopkov. Spremljanje se izvaja ob upoštevanju posebnih fizičnih in finančnih kazalnikov, ki so predhodno dogovorjeni in sprejeti. Države članice predložijo Komisiji letna poročila o doseženem napredku. 3. Če je primerno, se ustanovijo nadzorni odbori. Člen 49 1. Vrednotenje ukrepov, zajetih v programiranje razvoja podeželja, se izvaja na podlagi načel, določenih v členih 40 do 43 Uredbe (ES) št. 1260/1999. 2. Jamstveni oddelek EKUJS lahko v okviru finančnih sred- stev, ki so dodeljena programom, prispeva k financiranju vred- notenj v zvezi z razvojem podeželja v državah članicah. Jamstveni oddelek EKUJS lahko na pobudo Komisije financira tudi vrednotenja na ravni Skupnosti. POGLAVJE VI PRAVILA ZA IZVAJANJE Člen 50 Izvedbene določbe za ta naslov se sprejmejo po postopku iz člena 50(2) Uredbe (ES) št. 1260/1999. Te določbe lahko opredeljujejo zlasti podrobnosti glede: — predložitve načrtov za razvoj podeželja (členi 41 do 44), — revizije programskih dokumentov za razvoj podeželja, — finančnega načrtovanja, zlasti za zagotavljanje proračunske discipline (člen 46), in udeležbe v financiranju (člen 47(2)), — spremljanja in vrednotenja (člena 48 in 49), — zagotavljanja skladnosti med ukrepi za razvoj podeželja in ukrepi podpore, uvedenimi s tržnimi ureditvami (člen 37). NASLOV IV DRŽAVNA POMOČ Člen 51 — na varstvo in izboljšanje okolja, Razen če ni drugače določeno v tem oddelku se členi 87 jo države članice 1. do 89 Pogodbe uporabljajo za pomoč, ki odobrijo za ukrepe za podporo razvoju podeželja. — na izboljšanje živinorejskih higienskih razmer in dobrega počutja živali. Vendar pa se členi 87 do 89 Pogodbe ne uporabljajo za finančne prispevke držav članic za ukrepe, ki prejemajo podporo Skupnosti v okviru področja uporabe člena 36 Pogodbe skladno z določbami te uredbe. Pomoč za naložbe v kmetijska gospodarstva, ki presega 2. odstotke, navedene v členu 7, je prepovedana. Državna pomoč, ki se odobri kmetom kot kompenzacija 3. za naravne ovire na območjih z omejenimi možnostmi, je prepovedana, če ne izpolnjuje pogojev, določenih v členih 14 in 15. Ta prepoved se ne uporablja za pomoč za naložbe, ki se nanašajo: — na naložbe, ki so predvsem v javnem interesu in so povezne z ohranjanjem kulturne krajine, ki so jo oblikovale kmetijske in gozdarske dejavnosti, ali s preselitvijo kmetij- skih poslopij, 4. Državna pomoč za podporo kmetom, katerih kmetijske okoljske zaveze ne izpolnjujejo pogojev, določenih v členih od 22 do 24, je prepovedana. Odobriti pa je mogoče dodatno pomoč, ki presega največje zneske, določene skladno s členom 24(2), če je upravičena skladno s prvim odstavkom navedenega člena. V ustrezno utemeljenih primerih je dovoljeno odstopanje v zvezi minimalnim trajanjem teh zavez, določenim v členu 23(1). 410 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 25 Člen 52 V okviru področja uporabe člena 36 Pogodbe morajo države članice uradno obvestiti Komisijo o državni pomoči, ki je pred- videna za dodatno financiranje ukrepov za razvoj podeželja, za katere je odobrena podpora Skupnosti, Komisija pa tako državno pomoč potrdi skladno z določbami te uredbe kot sestavni del programiranja iz člena 40. Prvi stavek člena 88(3) Pogodbe se za tako notificirano pomoč ne uporablja. NASLOV V PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE Člen 53 Komisija po postopku iz člena 20 sprejme izvedbene 4. določbe za ta člen“. Če so potrebni posebni ukrepi za omogočanje prehoda iz 1. veljavnega sistema v sistem, ki ga vzpostavlja ta uredba, sprejme take ukrepe Komisija skladno s postopki, določenimi v členu 50(2) Uredbe (ES) št. 1260/1999. 2. Člen 6 Uredbe Sveta (EGS) št. 404/93 z dne 13. februarja 1993 o skupni tržni ureditvi za banane (2) se nadomesti z naslednjim: Taki ukrepi se sprejmejo zlasti zato, da se obstoječi ukrepi 2. jih je Komisija potrdila za obdobje, podpore Skupnosti, ki zaključeno po 1. januarju leta 2000 ali časovno neomejeno, vključijo v podporo za razvoj podeželja, ki jo predvideva ta uredba. „Člen 6 V petih letih, ki sledijo datumu priznanja, države 1. članice odobrijo priznanim organizacijam proizvajalcev pomoč in pomoč pri za upravnem poslovanju. spodbujanje ustanavljanja Člen 54 2. Taka pomoč: 1. Člen 17 Uredbe Sveta (EGS) št. 1696/71 z dne 26. julija 1971 o skupni tržni ureditvi za hmelj (1) se nadomesti z nasled- njim: — znaša za prvo, drugo, tretje, četrto oziroma peto leto 5 %, 5 %, 4 %, 3 % oziroma 2 % vrednosti proizvodnje, ki se trži v okviru organizacije proizvajalcev, „Člen 17 — ne presega dejanskih stroškov ustanovitve in upravljanja zadevne organizacije, Pravila o financiranju skupne kmetijske politike se iz člena 1(1) od datuma 1. uporabljajo za trg s proizvodi začetka uporabe tam predvidenih določb. — se izplačuje v letnih obrokih v obdobju največ sedmih let od datuma priznanja. 2. Pomoč iz člena 8 sofinancira Skupnost. Vrednost letne proizvodnje se izračuna na podlagi: 3. Države članice izplačajo proizvajalcem pomoč, ki je predvidena v členu 12, med 16. oktobrom in 31. decem- brom tržnega leta, za katero se zaprosi za pomoč. — letne količine, ki se dejansko trži, (1) UL L 175, 4. 8. 1971, str. 1. Uredba, kot je bila nazadnje spreme- njena z Uredbo (ES) št. 1554/97 (UL ES L 208, 2. 8. 1997, str. 1). (2) UL L 47, 25. 2. 1993, str. 1. Uredba, kot je nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1637/98 (UL L 210, 28. 7. 1998, str. 28). 03/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 411 — povprečnih doseženih proizvodnih cen. 3. Organizacije proizvajalcev, izhajajočih iz organizacij, ki pretežno že izpolnjujejo pogoje te uredbe, izpolnjujejo pogoje za pomoč na podlagi tega člena le, če so nastale z združitvijo, ki jim omogoča uspešnejše doseganje ciljev iz člena 5. Vendar se v takem primeru pomoč odobri le v zvezi s stroški ustanovitve organizacije (izdatki, nastali v zvezi s pripravljalnimi deli in s sestavljanjem akta o ustano- vitvi). 4. Države članice uradno obvestijo Komisijo o pomoči iz tega člena v poročilu ob zaključku vsakega finančnega leta“. Uredba Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o 3. skupni tržni ureditvi za sadje in zelenjavo (1) se spremeni: (a) Člen 15(6) se nadomesti z naslednjim: V regijah Skupnosti, kjer je stopnja organiziranosti „6. proizvajalcev še posebno nizka, se lahko države članice na podlagi ustrezno utemeljene prošnje pooblastijo, da plačajo organizacijam proizvajalcev državno finančno pomoč v višini do največ polovice finančnih prispevkov proizva- jalcev. Ta pomoč se doda operativnemu skladu. Pri državi članici, v kateri organizacije proizvajalcev tržijo manj kakor 15 % proizvodnje sadja in zelenjave in v kateri proizvodnja sadja in zelenjave predstavlja najmanj 15 % lahko Skupnost na njene skupne kmetijske proizvodnje, prošnjo prvega iz pomoč države zadevne pododstavka delno povrne“. članice (b) Člen 52 se nadomesti z naslednjim: „Člen 52 Izdatki v zvezi s pomočjo, ki 2. jo odobrijo države članice skladno s členom 14 in drugim pododstavkom člena 15(6), se štejejo za intervencije za stabilizacijo kmetij- št. skih trgov 1258/1999. Ti izdatki pridejo v poštev za sofinanciranje s strani Skupnosti. smislu člena 1(2)(b) Uredbe (ES) v Komisija po postopku iz člena 46 sprejme izvedbene 3. določbe za odstavek 2 tega člena. Določbe naslova VI se uporabljajo brez poseganja v 4. uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 4045/89 z dne 21. decembra 1989 o pregledu transakcij, ki so del sistema financiranja Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada, s strani držav članic, ki razveljavlja Direktivo 77/435/EGS (**). (*) UL L 160, 26. 6. 1999, str. 103. (**) UL L 388, 30. 12. 1989, str. 17. Uredba, kot je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 3235/94 (UL L 338, 28. 12. 1994, str. 16). “. Člen 55 1. S to uredbo se razveljavijo naslednje uredbe: — Uredba (EGS) št. 4256/88, — uredbe (ES) št. 950/97, (ES) št. 951/97, (ES) št. 952/97 in Uredba (EGS) št. 867/90, — uredbe (EGS) št. 2078/92, (EGS) št. 2079/92, (EGS) št. 2080/92, — Uredba (EGS) št. 1610/89. 1. Izdatki, ki so povezani s plačilom kompenzacije Skup- nosti za umik s trga in s financiranjem operativnega sklada s strani Skupnosti, s posebnimi ukrepi iz člena 17 in členov 53, 54 in 55 ter s pregledi strokovnjakov držav članic, ki so na voljo Komisiji pri izvajanju člena 40(1), se štejejo za intervencijo za stabilizacijo kmetijskih trgov v smislu člena 1(2)(b) Uredbe (ES) št. 1258/1999 (*). 2. S to uredbo se črtajo naslednje določbe: — člen 21 Uredbe (EGS) št. 3763/91 (2), — člen 32 Uredbe (EGS) št. 1600/92 (3), (1) UL L 297, 21. 11. 1996, str. 1. Uredba, kot je nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 857/1999 (UL L 108, 27. 4. 1999, str. 7). (2) UL L 356, 24. 12. 1991, str. 1. (3) UL L 173, 27. 6. 1992, str. 1. 412 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 25 — člen 27 Uredbe (EGS) št. 1601/92 (1), — člen 13 Uredbe (EGS) št. 2019/93 (2). Direktive Sveta in Komisije, s katerimi so sprejeti seznami 4. območij z omejenimi možnostmi ali ki spreminjajo take sezname skladno s členom 21(2) in (3) Uredbe (ES) št. 950/97, ostanejo v veljavi, razen če se spremenijo v okviru programov. 3. Uredbe in določbe, ki so razveljavljene in črtane na podlagi odstavka 1 oziroma 2, se še naprej uporabljajo za aktivnosti, ki jih na podlagi teh uredb Komisija odobri pred 1. januarjem leta 2000. Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Uporablja se v zvezi s podporo Skupnosti od 1. januarja 2000. Člen 56 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 17. maja 1999 Za Svet Predsednik K. -H. FUNKE (1) UL L 173, 27. 6. 1992, str. 13. (2) UL L 184, 27. 7. 1993, str. 1. 03/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 413 PRILOGA PREGLEDNICA ZNESKOV 8(2) 12(1) 15(3) 16 24(2) 31(4) 32(2) Člen Predmet Vzpostavitvena pomoč EUR 25 000 Predčasno upokojevanje 15 000 (*) na prenosnika in na leto 150 000 3 500 35 000 skupni znesek na prenosnika na delavca in na leto skupni znesek na delavca Najnižje kompenzacijsko plačilo 25 (**) na hektar kmetijskih zemljišč Najvišje kompenzacijsko plačilo Najvišje plačilo Enoletne kulture Posebne večletne kulture Druga raba zemljišč Najvišja letna premija za pokrivanje izpada dohodka zaradi pogozdo- vanja — za kmete ali nijhova združenja — za katero koli drugo pravno osebo zasebnega prava Najnižje plačilo Najvišje plačilo 200 200 600 900 450 725 185 40 120 na hektar kmetijskih zemljišč na hektar na hektar na hektar na hektar na hektar na hektar na hektar na hektar (*) Ob upoštevanju skupnega največjega zneska na prenosnika je mogoče najvišja letna plačila povečati na največ dvakratno vrednost, upoštevajoč ekonomsko strukturo kmetijskih gospodarstev na ozemlju in cilj, da se pospešuje prilagajanje kmetijskih struktur. (**) Ta znesek je lahko manjši zaradi upoštevanja posebnosti geografskega položaja ali ekonomske strukture kmetijskih gospodarstev na nekaterih ozemljih in zaradi preprečitve prekomerne kompenzacije iz druge alinee člena 15(1)


title: 1999/346/ΚΕΠΠΑ: Κοινή θέση, της 17ης Μαΐου 1999, που υιοθετήθηκε από το Συμβούλιο βάσει του άρθρου 15 της συνθήκης για την Ευρωπαϊκή Ένωση, όσον αφορά την πορεία θέσπισης ενός νομικά δεσμευτικού πρωτοκόλλου που θα ενισχύσει την τήρηση της σύμβασης για τα βιολογικά και τοξινικά όπλα (BTWC) και με σκοπό την επιτυχή ολοκλήρωση ουσιαστικών εργασιών στο πλαίσιο της ad hoc ομάδας έως το τέλος του 1999

eurovoc_concepts:
EU control
biological weapon
international security
non-proliferation of arms
protocol to an agreement
weapon of mass destruction

formats: html pdf print

text: 28. 5. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 133/3 JOIMG HESG tgr 17gr La(cid:155)ou 1999 pou uiohet(cid:147)hgje ap(cid:149) to Sulbo(cid:151)kio b(cid:145)sei tou (cid:145)qhqou 15 tgr sumh(cid:147)jgr cia tgm Euqypa(cid:152)j(cid:147) (cid:130)mysg, (cid:149)som avoq(cid:145) tgm poqe(cid:148)a h(cid:146)spisgr em(cid:149)r molij(cid:145) desleutijo(cid:151) pqytoj(cid:149)kkou pou ha emisw(cid:151)sei tgm t(cid:147)qgsg tgr s(cid:151)lbasgr cia ta biokocij(cid:145) jai tonimij(cid:145) (cid:149)pka (BTWC) jai le sjop(cid:149) tgm epituw(cid:147) okojk(cid:147)qysg ousiastij(cid:150)m eqcasi(cid:150)m sto pka(cid:148)sio tgr ad hoc ol(cid:145)dar (cid:146)yr to t(cid:146)kor tou 1999 (1999/346/JEPPA) TO SULBOUKIO TGS EUQYPA(cid:136)JGS EMYSGS, UIOHETGSE TGM PAQOUSA JOIMG HESG: (cid:130)womtar up(cid:149)xg tg sumh(cid:147)jg cia tgm Euqypa(cid:152)j(cid:147) (cid:130)mysg, jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 15, (cid:129)qhqo 1 Ejtil(cid:150)mtar: (1) (2) (3) (4) (5) (cid:149)ti stir 25 Ioum(cid:148)ou 1996 to Sulbo(cid:151)kio jah(cid:149)qise tgm joim(cid:147) h(cid:146)sg 96/408/JEPPA swetij(cid:145) le tgm pqopa- qasjeu(cid:147) tgr t(cid:146)taqtgr di(cid:145)sjexgr epamen(cid:146)tasgr tgr s(cid:151)lbasgr cia tgm apac(cid:149)qeusg tgr am(cid:145)ptungr, paqacyc(cid:147)r jai apoh(cid:147)jeusgr bajtgqiokocij(cid:150)m (bio- kocij(cid:150)m) jai tonimij(cid:150)m (cid:149)pkym jai cia tgm jata- stqov(cid:147) aut(cid:150)m (BTWC) (1)· (cid:149)ti stir 4 Laqt(cid:148)ou 1998, to Sulbo(cid:151)kio jah(cid:149)qise tgm joim(cid:147) h(cid:146)sg 98/197/JEPPA swetij(cid:145) le tgm poqe(cid:148)a h(cid:146)spisgr em(cid:149)r molij(cid:145) desleutijo(cid:151) pqytoj(cid:149)kkou pou ha emisw(cid:151)sei tg sull(cid:149)qvysg pqor tg s(cid:151)lbasg cia ta biokocij(cid:145) jai tonimij(cid:145) (cid:149)pka (BTWC) jai tgm emtatijopo(cid:148)gsg tym eqcasi(cid:150)m tgr ad hoc ol(cid:145)dar pqor to sjop(cid:149) aut(cid:149) (2)· (cid:149)ti e(cid:148)mai sj(cid:149)pilo ma epamenetaste(cid:148) g joim(cid:147) h(cid:146)sg 98/197/JEPPA pqojeil(cid:146)mou ma pqoawho(cid:151)m oi eqca- s(cid:148)er tgr ad hoc ol(cid:145)dar (cid:150)ste ma epiteuwhe(cid:148) ousia- stij(cid:147) pq(cid:149)odor (cid:146)yr to t(cid:146)kor tou 1999· (cid:149)ti e(cid:148)mai sj(cid:149)pilo ma upemhuliste(cid:148) g d(cid:147)kysg tgr austqiaj(cid:147)r pqoedq(cid:148)ar, en om(cid:149)lator tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r (cid:130)mysgr, swetij(cid:145) le tir diapqaclate(cid:151)seir cia (cid:146)ma pqyt(cid:149)jokko (cid:149)som avoq(cid:145) tg s(cid:151)lbasg cia ta bioko- cij(cid:145) jai tonimij(cid:145) (cid:133)pka (BTWC), tgr 22ar Dejel- bq(cid:148)ou 1998· (cid:149)ti e(cid:148)mai ep(cid:148)sgr sj(cid:149)pilo ma upemhuliste(cid:148) (cid:149)ti, stgm tekij(cid:147) d(cid:147)kysg tgr t(cid:146)taqtgr di(cid:145)sjexgr epamen(cid:146)tasgr tgr s(cid:151)lbasgr cia ta biokocij(cid:145) jai tonimij(cid:145) (cid:149)pka, ta jq(cid:145)tg l(cid:146)qg aut(cid:147)r apov(cid:145)sisam ma emisw(cid:151)soum tgm apotekeslatij(cid:149)tgta jai ma bekti(cid:150)soum tgm evaq- loc(cid:147) tgr s(cid:151)lbasgr l(cid:146)sy em(cid:149)r molij(cid:150)r desleutijo(cid:151) l(cid:146)sou jai en(cid:146)vqasam tgm ijamopo(cid:148)gs(cid:147) tour cia tgm s(cid:151)stasg liar ad hoc ol(cid:145)dar, amoijt(cid:147)r pqor (cid:149)ka ta jq(cid:145)tg l(cid:146)qg, cia tgm diapqacl(cid:145)teusg em(cid:149)r pqyto- j(cid:149)kkou pqor ep(cid:148)teung tou sjopo(cid:151) auto(cid:151) pqim ap(cid:149) tgm (cid:146)maqng tgr p(cid:146)lptgr di(cid:145)sjexgr epamen(cid:146)tasgr g opo(cid:148)a ha diemeqcghe(cid:148) to aqc(cid:149)teqo emt(cid:149)r tou 2001, (1) EE L 168 tgr 6. 7. 1996, s. 3. (2) EE L 75 tgr 12. 3. 1998, s. 2. S(cid:151)lvyma le tgm ap(cid:149)vasg tgr t(cid:146)taqtgr di(cid:145)sjexgr epamen(cid:146)- tasgr o st(cid:149)wor tgr paqo(cid:151)sar joim(cid:147)r h(cid:146)sgr e(cid:148)mai ma pqoa- whe(cid:148) g okojk(cid:147)qysg tym diapqaclate(cid:151)seym, sto pka(cid:148)sio tgr ad hoc ol(cid:145)dar BTWC, cia (cid:146)ma molij(cid:150)r desleutij(cid:149) pqyt(cid:149)jokko pou ha hesp(cid:148)fei (cid:146)ma jahest(cid:150)r epak(cid:147)heusgr jai sull(cid:149)qvysgr to opo(cid:148)o ha emisw(cid:151)sei pqaclatij(cid:145) tg s(cid:151)lbasg BTWC. Pqor ep(cid:148)teung tou sjopo(cid:151) auto(cid:151), epi- b(cid:145)kketai ma (cid:146)woum okojkgqyhe(cid:148) (cid:149)ka ta amacja(cid:148)a st(cid:145)dia cia tgm (cid:146)jdosg tou pqytoj(cid:149)kkou to 2000 ap(cid:149) eidij(cid:147) di(cid:145)- sjexg tym jqat(cid:150)m leq(cid:150)m. (cid:129)qhqo 2 E(cid:148)mai apaqa(cid:148)tgto, p(cid:146)qam tgr avi(cid:146)qysgr tou d(cid:146)omtor wq(cid:149)mou stir eqcas(cid:148)er tgr ad hoc ol(cid:145)dar, ma eqcasho(cid:151)m emtatij(cid:145) (cid:149)koi oi sullet(cid:146)womter stir diapqaclate(cid:151)seir pqor ep(cid:148)kusg tym ousiastij(cid:150)m fgtgl(cid:145)tym. Pqojeil(cid:146)mou ma epiteuwhe(cid:148) o sjop(cid:149)r aut(cid:149)r (cid:146)yr to t(cid:146)kor tou 1999, ha upostgqiwho(cid:151)m emeqc(cid:145) oi pqosp(cid:145)heier pou jatab(cid:145)koum o pq(cid:149)edqor tgr ad hoc ol(cid:145)dar jai oi «V(cid:148)koi tgr pqoedq(cid:148)ar». (cid:129)qhqo 3 Ha pqoyhghe(cid:148) g ep(cid:148)teung sulvym(cid:148)ar, eidij(cid:149)teqa jat(cid:145) tir diapqaclate(cid:151)seir, swetij(cid:145) le ta aj(cid:149)kouha l(cid:146)tqa ta opo(cid:148)a apoteko(cid:151)m ja(cid:148)qia jai ousiastij(cid:145) stoiwe(cid:148)a em(cid:149)r apoteke- slatijo(cid:151) pqytoj(cid:149)kkou pqor em(cid:148)swusg tgr sull(cid:149)qvysgr pqor tgm BTWC: (cid:190) dgk(cid:150)seir cia lia seiq(cid:145) dieujok(cid:151)mseym jai dqastg- qiot(cid:147)tym sumav(cid:150)m pqor tg s(cid:151)lbasg, pqojeil(cid:146)mou, letan(cid:151) (cid:145)kkym, ma aunghe(cid:148) g diav(cid:145)meia, (cid:190) apotekeslatij(cid:147) paqajoko(cid:151)hgsg tym dgk(cid:150)seym aut(cid:150)m up(cid:149) loqv(cid:147) episj(cid:146)xeym, b(cid:145)sei jatakk(cid:147)kym lgwamisl(cid:150)m tuwa(cid:148)ar epikoc(cid:147)r, (cid:150)ste ma aunghe(cid:148) g diav(cid:145)meia tym dedgkyl(cid:146)mym dieujok(cid:151)mseym jai dqastgqiot(cid:147)tym, ma emiswuhe(cid:148) g ajq(cid:148)beia tym dgk(cid:150)seym jai ma enasvaki- ste(cid:148) g ejpk(cid:147)qysg tym upowqe(cid:150)seym d(cid:147)kysgr pqojeil(cid:146)- mou ma enasvakishe(cid:148) g peqait(cid:146)qy sull(cid:149)qvysg le to pqyt(cid:149)jokko, (cid:190) jat(cid:145)kkgker diadijas(cid:148)er diasav(cid:147)misgr sumodeu(cid:149)lemer, ev(cid:149)som apaite(cid:148)tai, ap(cid:149) epit(cid:149)pier dqastgqi(cid:149)tgter (cid:149)pote paqatgqe(cid:148)tai paqatup(cid:148)a, as(cid:145)veia (cid:147) paq(cid:145)keixg se d(cid:147)kysg upobakk(cid:149)lemg ap(cid:149) jq(cid:145)tor l(cid:146)qor, g opo(cid:148)a apai- ep(cid:148)sgr te(cid:148) t(cid:146)toier diadijas(cid:148)er. Ha ajokouho(cid:151)mtai jat(cid:145)kkgker diadijas(cid:148)er diasav(cid:147)misgr (cid:149)tam lia dieu- j(cid:149)kumsg g opo(cid:148)a pkgqo(cid:148) ta jqit(cid:147)qia cia d(cid:147)kysg dem (cid:146)wei dgkyhe(cid:148), L 133/4 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 28. 5. 1999 (cid:190) pq(cid:149)bkexg taw(cid:146)ym jai apotekeslatij(cid:150)m eqeum(cid:150)m (cid:149)tam up(cid:145)qwoum up(cid:149)moier lg sull(cid:149)qvysgr, sulpeqikalbamo- l(cid:146)mym eqeum(cid:150)m stg dieuj(cid:149)kumsg jai tg c(cid:151)qy peqiow(cid:147), (cid:190) dgliouqc(cid:148)a em(cid:149)r apodotijo(cid:151) ap(cid:149) (cid:145)poxg j(cid:149)stour jai amen(cid:145)qtgtou oqcamislo(cid:151), le peqioqisl(cid:146)mo l(cid:149)milo pqosypij(cid:149), ijam(cid:149)m ma evaql(cid:149)sei apotekeslatij(cid:145) to pqyt(cid:149)jokko, (cid:190) pq(cid:149)bkexg eidij(cid:150)m l(cid:146)tqym sto pka(cid:148)sio tou (cid:145)qhqou 7 tou pqytoj(cid:149)kkou le sjop(cid:149) tg die(cid:151)qumsg tgr diehmo(cid:151)r sumeqcas(cid:148)ar jai tym amtakkac(cid:150)m stom tol(cid:146)a tgr bio- tewmokoc(cid:148)ar. Sta l(cid:146)tqa aut(cid:145) ha peqikalb(cid:145)metai upost(cid:147)qing cia tgm pqo(cid:150)hgsg tgr evaqloc(cid:147)r tou pqytoj(cid:149)kkou. (cid:129)qhqo 4 Stir dq(cid:145)seir pou amakalb(cid:145)momtai pqor upost(cid:147)qing tym st(cid:149)wym pou jahoq(cid:148)fomtai sta (cid:145)qhqa 2 jai 3 ha peqikalb(cid:145)- momtai: (cid:190) g epid(cid:148)yng joim(cid:150)m h(cid:146)seym jat(cid:145) tir diapqaclate(cid:151)seir jah(cid:150)r jai, ev(cid:149)som apaite(cid:148)tai, g upobok(cid:147) eidij(cid:150)m eccq(cid:145)vym jai pqot(cid:145)seym sto pka(cid:148)sio tgr ad hoc ol(cid:145)- dar, id(cid:148)yr (cid:149)som avoq(cid:145) ta j(cid:151)qia sgle(cid:148)a jai stoiwe(cid:148)a pou episgla(cid:148)momtai sto (cid:145)qhqo 3, (cid:190) diab(cid:147)lata tgr pqoedq(cid:148)ar, up(cid:149) tour (cid:149)qour pou h(cid:146)tei to (cid:145)qhqo 18 paq(cid:145)cqavoi 3 jai 4 tgr sumh(cid:147)jgr, pqor ta jq(cid:145)tg l(cid:146)qg, pqojeil(cid:146)mou ma epiteuwhe(cid:148) g upost(cid:147)qin(cid:147) tour cia tour st(cid:149)wour pou amav(cid:146)qomtai sta (cid:145)qhqa 1, 2 jai 3, (cid:190) epav(cid:146)r letan(cid:151) jubeqm(cid:147)seym tym jqat(cid:150)m lek(cid:150)m jai tgr biolgwam(cid:148)ar, upostgqifol(cid:146)mym, ev(cid:149)som apaite(cid:148)tai, ap(cid:149) tgm Epitqop(cid:147), le sjop(cid:149) tg bekt(cid:148)ysg tgr jatam(cid:149)gsgr letan(cid:151) ejpqos(cid:150)pym tgr euqypa(cid:152)j(cid:147)r biolgwam(cid:148)ar jai tym sulletew(cid:149)mtym stir diapqaclate(cid:151)seir sto pka(cid:148)sio tgr ad hoc ol(cid:145)dar. (cid:129)qhqo 5 Ta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg enajokouho(cid:151)m ma pqoac(cid:145)coum tgm pacjo- sli(cid:149)tgta tgr s(cid:151)lbasgr BTWC. (cid:129)qhqo 6 G paqo(cid:151)sa joim(cid:147) h(cid:146)sg paq(cid:145)cei apotek(cid:146)slata ap(cid:149) tgm gleqolgm(cid:148)a pou uiohete(cid:148)tai. Amtijahist(cid:145) tgm joim(cid:147) h(cid:146)sg 98/197/JEPPA. (cid:129)qhqo 7 G paqo(cid:151)sa joim(cid:147) h(cid:146)sg dglosie(cid:151)etai stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da. Bqun(cid:146)kker, 17 La(cid:155)ou 1999. Cia to Sulbo(cid:151)kio O Pq(cid:149)edqor J. FISCHER


title: Nariadenie Rady (ES) č. 1259/1999 zo 17. mája 1999, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá pre schémy priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky

eurovoc_concepts:
EAGGF
agricultural guidance
aid to agriculture
common agricultural policy

text: 424 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 25 31999R1259 26. 6. 1999 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 160/113 NARIADENIE RADY (ES) č. 1259/1999 zo 17. mája 1999, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá pre schémy priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohos- podárskej politiky RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, (4) so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 37, so zreteľom na návrh Komisie (1), so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (2) so zreteľom na výboru (3) stanovisko Hospodárskeho a sociálneho so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (4), so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov (5), keďže aby sa stabilizovala situácia zamestnanosti v poľ- nohospodárstve a aby sa zohľadňovala celková prospe- rita fariem a podpory spoločenstva do takých fariem a aby sa tak prispelo k slušnej životnej úrovni pre poľ- nohospodársku obec, vrátane všetkých osôb zapojených v poľnohospodárstve, členské štáty by mali byť opráv- nené znižovať priame platby pre farmárov v prípadoch, ak pracovná sila použitá na ich farmách nenapĺňa limity, ktoré sa majú stanoviť a/alebo ak celková prosperita fariem a/alebo celkové čiastky platieb prevyšujú limity, o ktorých členské štáty majú rozhodnúť; keďže aby sa zachovala najmä poľnohospodárska produktivita, nemali by však takéto zníženia presahovať 20 % celkovej čiastky platieb; keďže pre priame platby podľa rôznych schém na podporu príjmu v Spoločnej poľnohospodárskej politike by sa mali zaviesť niektoré spoločné podmienky; (5) (1) (2) (3) keďže platby stanovené podľa schém na podporu spolo- čenstva by mali príslušné národné orgány naplno vyplácať akýmkoľvek zrážkam jednoznačne ustanoveným v tomto nariadení; ktorí podliehajú užívateľom, keďže s cieľom lepšieho začlenenia životného prostredia do organizácií spoločného trhu by mali členské štáty uplatňovať vhodné environmentálne opatrenia pokiaľ ide o poľnohospodársku pôdu a poľnohospodársku výrobu podliehajúce priamym platbám; keďže členské štáty by mali rozhodnúť o dôsledkoch v prípade, že environ- mentálne požiadavky sa nedodržiavajú; keďže členským štátom by sa malo umožniť, aby znížili alebo dokonca zrušili výhody vyplývajúce zo schém podpory, kde sa takéto environmentálne požiadavky nerešpektujú; keďže takéto opatrenia by členské štáty mali prijať bez ohľadu na možnosť udeľovania podpory odmenou za dobro- voľné environmentálne záväzky; (1) Ú. v. ES C 170, 4. 6. 1998, s. 93. (2) Stanovisko doručené dňa 6. mája 1999 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku). (3) Ú. v. ES C 407, 28. 12. 1998, s. 208. (4) Ú. v. ES C 93, 6. 4. 1999, s. 1. (5) Ú. v. ES C 401, 22. 12. 1998, s. 3. keďže podrobné pravidlá pre znižovanie platieb by člen- ské štáty mali určiť na základe objektívnych kritérií; keďže by sa členským štátom malo umožniť, aby čiastky, ktoré sú k dispozícii zo znížení platieb, použili na určité dodatočné opatrenia v rámci podpory rozvoja vidieka ustanovenej podľa nariadenia Rady (ES) č. 1257/1999 zo 17. mája 1999 o podpore pre rozvoj vidieka usmerňovacieho poľnohospodárskeho z Európskeho a záručného fondu a ktorým sa menia (EPUZF) a dopĺňajú a rušia určité nariadenia (6); (6) keďže spoločné schémy podpory sa musia prispôsobiť vývojom na trhu, ak je to potrebné v rámci krátkych časových vymedzení; keďže užívatelia sa preto nemôžu spoliehať na to, že podmienky pre podpory zostanú nezmenené a mali by byť pripravení na určité možné zrevidovanie schém vzhľadom na vývoj na trhu; (6) Ú. v. ES L 160, 26. 6. 1999, s. 80. 03/zv. 25 SK Úradný vestník Európskej únie 425 (7) keďže schémy podpory podľa Spoločnej poľnohospodár- skej politiky stanovujú podporu priameho príjmu najmä s cieľom zabezpečenia slušnej životnej úrovne pre poľ- nohospodársku obec; keďže tento cieľ úzko súvisí so zachovaním vidieckych oblastí; keďže je potrebné vyhnúť sa nesprávnym prideľovaniam fondov spoločenstva, žiadne podporné platby by sa nemali vyplácať takým farmárom, pre ktorých sa potvrdilo, že umelo vytvorili podmienky požadované pre získanie takých platieb s úmyslom získať výhodu v rozpore s účelmi schém podpory; (8) keďže vzhľadom na závažné dôsledky priamych platieb podpory na rozpočet a s cieľom zlepšenia odhadu ich dopadu by schémy spoločenstva mali podliehať náleži- tému vyhodnocovaniu, využívanej poľnohospodárskej pôdy alebo príslušnej výroby a ktoré odrážajú prípadné možné účinky na životné prostredie. Takéto opatrenia môžu zahŕňať: — podporu odmenou za agro-environmentálne záväzky, — všeobecné povinné environmentálne požiadavky, — špecifické environmentálne požiadavky tvoriace podmienku pre priame platby. 2. Členské štáty rozhodnú o pokutách, ktoré sú vhodné a úmerné k závažnosti ekologických dôsledkov nedodržania environmentálnych požiadaviek uvedených v odseku 1. Môžu ustanoviť zníženie alebo, kde je to vhodné, zrušenie výhod vyplývajúcich z príslušných schém podpory, ak sa také envi- ronmentálne požiadavky nerešpektujú. PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Rozsah Článok 4 Prispôsobenia Toto nariadenie sa vzťahuje na platby udeľované priamo farmárom podľa schém podpory s rámci Spoločnej poľnohos- podárskej politiky, ktoré sú úplne alebo čiastočne financované z „Garančnej“ sekcie EPUZF okrem takých, ktoré sú ustanovené podľa nariadenia (ES) č. 1257/1999. Takéto schémy podpory sú vymenované v prílohe. Článok 2 Úplné platby Platby podľa schém podpory sa plne vyplatia užívateľom. Členské štáty môžu rozhodnúť, že znížia čiastky platieb, 1. ktoré by, až na tento odsek, poskytovali farmárom, pokiaľ ide o daný kalendárny rok v prípadoch, ak: — pracovná sila použitá na ich farmách počas toho kalendár- neho roku, vyjadrená v ročných pracovných jednotkách nenapĺňa limity, ktoré členské štáty majú stanoviť a/alebo — celková prosperita ich fariem počas toho kalendárneho roku vyjadrená vo forme štandardného hrubého zisku zodpovedajúceho priemernej situácii buď daného regiónu, alebo malej geografickej jednotky prevyšuje limity, o kto- rých členské štáty majú rozhodnúť a/alebo — celkové čiastky platieb poskytované podľa schém podpory, ide o kalendárny rok, prevyšujú limity, o ktorých pokiaľ členské štáty majú rozhodnúť. Článok 3 Požiadavky na ochranu životného prostredia „Ročná pracovná jednotka“ znamená národný alebo regionálny priemerný ročný pracovný čas dospelých poľnohospodárskych robotníkov na plný úväzok zamestnaných počas kalendárneho roka. 1. Kde sa to týka poľnohospodárskej aktivity v rámci rozsahu tohto nariadenia, členské štáty prijmú environmentálne opatrenia, ktoré považujú za vhodné vzhľadom na situáciu „Štandardný hrubý zisk“ znamená rozdiel medzi štandardnou hodnotou výroby a štandardnou čiastkou pre určité špecifické náklady. 426 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 25 Zníženie podpory farmárovi pokiaľ 2. ide o daný kalen- dárny rok, ktoré vyplýva z uplatňovania opatrení uvedených v odseku 1, nesmie prevýšiť 20 % celkovej čiastky platieb, ktoré by sa, okrem odseku 1, udeľovali farmárovi vzhľadom na príslušný kalendárny rok. Článok 8 Vyhodnocovanie Článok 5 Spoločné ustanovenie S cieľom zmerania ich efektívnosti, platby podľa schém podpory podliehajú vyhodnocovaniu, ktoré je určené na odhad- nutie ich dopadu vzhľadom na ich ciele, a analýz ich účinkov na príslušné trhy. Článok 9 Sprostredkovanie informácií Komisii 1. Členské štáty uplatnia opatrenia uvedené v článkoch 3 a 4 takým spôsobom, aby sa zabezpečilo rovnaké zaobchá- dzanie medzi farmármi, a aby sa zabránilo deformáciám trhu a konkurencie. Členské štáty podrobne informujú Komisiu o opatreniach prijatých na vykonanie tohto nariadenia. 2. Rozdiel medzi čiastkami, ktoré by sa, okrem článkov 3 a 4, vyplatili farmárom v členskom štáte vzhľadom na kalen- dárny rok a čiastok vypočítaných po uplatnení uvedených článkov, je príslušnému členskému štátu k dispozícii v rámci časových limitov, ktoré sa musia určiť podľa postupu ustanove- ného v článku 11 ako dodatočná podpora spoločenstva pre opatrenia podľa článkov 10 až 12 (predčasný odchod do dôchodku), 13 až 21 (menej výhodné oblasti a oblasti s envi- ronmentálnymi obmedzeniami), 22 až 24 (agro-environment a 31 (zalesňovanie) nariadenia (ES) č. 1257/1999. Článok 6 Revízia Schémy podpory sa uplatnia bez dopadu na možnú revíziu v ktoromkoľvek čase vzhľadom na vývoj na trhu. Článok 7 Obmedzenie platieb Napriek akýmkoľvek špecifickým ustanoveniam v individuál- nych schémach podpory, nevyplatia sa žiadne platby v pros- pech užívateľov, pre ktorých sa potvrdilo, že umelo vytvorili podmienky požadované pre získanie takýchto platieb s úmys- lom získať výhodu v rozpore s účelmi tejto schémy podpory. Článok 10 Definície Na účely tohto nariadenia: a) „farmár“ znamená poľnohospodárskeho samostatného výrobcu, či už fyzickú alebo právnickú osoba alebo skupinu fyzických alebo právnických osôb, nech je udelený akýkoľ- vek právny štatút skupine a jej členom podľa vnútroštát- neho práva, ktorých farma sa nachádza v rámci územia spoločenstva, b) „farma“ znamená riadené farmárom, ktoré sa nachádzajú v rámci územia toho istého členského štátu, jednotky výrobné všetky c) platby, ktoré sa majú poskytnúť vzhľadom na kalendárny rok, zahŕňajú platby, ktoré sa majú poskytnúť vzhľadom na iné obdobia začínajúce v danom kalendárnom roku. Článok 11 Podrobné pravidlá V súlade s postupom uvedeným v článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1251/1999 zo 17. mája 1999 zakladajúceho systém podpory pre producentov určitých plodín na ornej pôde (1), s postupom uvedeným v článku nariadenia Rady 1254/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s hovädzím a teľacím mäsom (2) alebo, kde je to vhodné, s príslušnými článkami v ostatných nariadeniach o spoločnej organizácii poľnohospodárskych trhov, Komisia prijme: 43 (1) Ú. v. ES L 160, 26. 6. 1999, s. 1. (2) Ú. v. ES L 160, 26. 6. 1999, s. 21. 03/zv. 25 SK Úradný vestník Európskej únie 427 — kde je to vhodné podrobné pravidlá pre uplatňovanie tohto nariadenia vrátane najmä opatrení potrebných na to, aby sa predišlo obchádzaniu článkov 3 a 4, ako aj tých, ktoré sa týkajú článku 7 a — zmeny a doplnenia k prílohe, ktoré môžu byť potrebné Článok 12 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť v deň jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. berúc do úvahy kritériá ustanovené v článku 1. Bude sa uplatňovať od 1. januára 2000. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých člen- ských štátoch. V Bruseli 17. mája 1999 Za Radu predseda K. -H. FUNKE 428 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 25 ZOZNAM SCHÉM PODPORY SPĹŇAJÚCICH KRITÉRIÁ UVEDENÉ V ČLÁNKU 1 PRÍLOHA Sektor Právny základ Poznámky Plodiny na ornej pôde Články 2 a 5 nariadenia (ES) č. 1251/1999 Platby na plochu vrátane platieb na plochu vyňatú z obrábania a vrátane príplatkov na pšenicu tvrdú a špeciálnej podpory Zemiakový škrob Článok 8 (2) nariadenia (EHS) č. 1766/92 Platba Obilniny Článok 3 nariadenia (EHS) č. 3653/90 (v znení spolu s nariadením (EHS) č. 738/93) Prechodné opatrenia, ktorými sa riadi spoločná organizácia trhu s obilninami v Portugalsku Olivový olej Článok 5 (1) nariadenia 136/66/EHS Zrnové strukoviny Článok 1 nariadenia (ES) č. 1577/96 Ľan Konope Článok 4 nariadenia (EHS) č. 1308/70 Článok 4 nariadenia (EHS) č. 1308/70 Produkčná podpora Podpora na plochu Podpora na plochu (časť vyplácaná farmárom) Podpora na plochu Húsenica priadky morušovej Článok 2 nariadenia (EHS) č. 845/72 Pomoc na podporu chovu Banány Článok 12 nariadenia (EHS) č. 404/93 Sušené hrozno Článok 7 (1) nariadenia (ES) č. 2201/96 Článok 3 nariadenia (EHS) č. 2075/92 Článok 3 nariadenia (EHS) č. 2358/71 Článok 12 nariadenia (ES) č. 1696/71 Tabak Osivá Chmeľ Ryža Produkčná podpora Podpora na plochu Produkčná podpora Produkčná podpora Podpora na plochu nariadenia (ES) č. 1098/98 Platby iba na prechodné úhorovanie Článok 6 nariadenia (ES) č. 3072/95 Podpora na plochu Hovädzie a teľacie mäso Články 4, 5, 6, 10, 11, 13 nariadenia (ES) č. 1254/1999 Mliečne a mlieka- renské výrobky Články 16 a 17 nariadenia (ES) č. 1256/1999 Ovce a kozy Agro-peniaze Článok 5 nariadenia (ES) č. 2467/98 Články 4 a 5 nariadenia (ES) č. 2799/98 Články 2 a 3 nariadenia (ES) č. 2800/98 Špeciálna prémia, desezonalizačná prémia, prémia na dojnice (platby na jalovice a doda- točnú národnú prémiu na dojnice pri spolufi- nancovaní), prémia na zabitie, platba na exten- zifikáciu, dodatočné platby Mliekarska prémia a dodatočné platby Prémia na ovce a kozy a príplatky LFA Platby producentom (vrátane takých podľa prechodného nariadenia) 03/zv. 25 SK Úradný vestník Európskej únie 429 Sektor Právny základ Poznámky Poseidom Poseima Poseican Články 5, 13 (1), 17 nariadenia (EHS) č. 3763/91 Sektory: hovädzie a teľacie mäso; vývoj ovocia, zeleniny, rastlín a kvetov; cukor Články 11, 14 a 24, 16 a 27, 17 a 25 (1), 22 a 29, 30 nariadenia (EHS) č. 1600/92 Články 10, 13, 15, 19, 20, 24 nariadenia (EHS) č. 1601/92 vývoj Sektory: rastlín ovocia, a kvetov; hovädzie a teľacie mäso a mlieko; zemiaky a čakanka štrbák; cukor; víno; ananás zeleniny, Sektory: hovädzie a teľacie mäso; vývoj ovocia, zeleniny, rastlín a kvetov; ovce a kozy; víno; zemiaky; med Sektory: hovädzie a teľacie mäso; vývoj ovocia, zeleniny, rastlín a kvetov; víno; olivy; med Egejské ostrovy Články 6, 7, 8, 9, 11, 12 nariadenia (EHS) č. 2019/93