title: Særberetning nr. 2/99 om landbrugsreformens indvirkning på kornsektoren, med Kommissionens svar

eurovoc_concepts:
agricultural production policy
cereals
common price policy
export policy
import policy
reform of the CAP

text: 8. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 192/1 I (Meddelelser) REVISIONSRETTEN S˘RBERETNING Nr. 2/99 om landbrugsreformens indvirkning p(cid:229) kornsektoren, med Kommissionens svar (i henhold til EF-traktatens artikel 248, stk. 4, andet afsnit) (1999/C 192/01) INDHOLD Punkt Side RESUM(cid:201). 1. INDLEDNING. 1. 1-1. 3 2. BAGGRUND. 2. 1-2. 12 Prisstłtte og beskyttelse mod korn fra tredjelande. 2. 1-2. 5 Udviklingen p(cid:229) kornmarkedet. 2. 6-2. 12 3. REFORMEN. 3. 1-3. 5 4. VIRKNINGERNE AF REFORMEN. 4. 1-4. 48 Kornbudgettet. 4. 1-4. 5 Produktion. 4. 6-4. 10 Forbrug. 4. 11-4. 14 Priser. 4. 15-4. 21 Producentpriser. 4. 15-4. 19 Forbrugerpriser. 4. 20-4. 21 Lagre. 4. 22-4. 23 Samhandel med tredjelande. 4. 24-4. 28 Import. 4. 25 Eksport. 4. 26-4. 28 Landbrugsindkomsterne fra kornproduktion. 4. 29-4. 48 Godtgłrelser til kornproducenterne. 4. 31-4. 36 Indkomstfordelingen p(cid:229) kornproducenterne. 4. 37-4. 46 Landbrugsjordens v(cid:230)rdi. 4. 47-4. 48 5. KONKLUSION. 5. 1-5. 13 Kommissionens svar. 2 4 4 4 5 6 10 10 12 14 14 14 15 17 19 19 19 20 20 23 26 26 31 C 192/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 8. 7. 1999 RESUM(cid:201) Beretningen omhandler indvirkningerne af 1992-reformen af den f(cid:230)lles landbrugspolitik p(cid:229) kornsektoren. Der gives en kort historisk oversigt over den f(cid:230)lles markedsordning for korn, og de vigtigste elementer i reformen gennemg(cid:229)s. Dern(cid:230)st redegłres der for udviklingen i budgettet for den f(cid:230)lles markedsordning og i de vigtigste łkonomiske variabler i kornsektoren efter reformen. P(cid:229) baggrund af denne udvikling evalueres resultaterne af reformen. Den gamle markedsordning, som var baseret p(cid:229) prisstłtte og beskyttelse mod korn fra tredjelande, resulterede i voksende offentlige lagre og stigende omkostninger, som skulle d(cid:230)kkes over f(cid:230)llesskabsbudgettet. Endvidere var man nłdt til at łge udgifterne til eksportrestitutioner, for at det overskydende korn kunne afs(cid:230)ttes p(cid:229) verdensmarkedet. F(cid:230)llesskabets handelspartnere lagde ogs(cid:229) pres p(cid:229) Kommissionen for at f(cid:229) liberaliseret land- brugsmarkederne i EF yderligere. Dette resulterede i reformen af den f(cid:230)lles landbrugspolitik i 1992, som fłrst og fremmest gjaldt kornsektoren (jf. punkt 2. 1-2. 12). Sigtet med reformen var, at de interne og eksterne problemer skulle lłses ved at głre korn dyrket i F(cid:230)lles- skabet mere konkurrencedygtigt. Det vigtigste instrument var en drastisk neds(cid:230)ttelse af interventionspriserne. Som kompensation for indkomsttab som fłlge af prisneds(cid:230)ttelserne fik landbrugerne direkte arealstłtte. Mar- kedsligev(cid:230)gten skulle sikres ved, at landbrugerne p(cid:229) grund af de lavere priser ville blive ansporet til at s(cid:230)nke produktionen, ved at hektarstłtten blev gjort uafh(cid:230)ngig af den faktiske produktionsm(cid:230)ngde og ved at tage landbrugsjord ud af produktion (jf. punkt 3. 1-3. 5). Kommissionen havde ganske vist regnet med en vis stigning i budgetudgifterne som fłlge af, at landbrugs- stłtten gradvist skulle betales af skatteyderne i stedet for af forbrugerne, men udgifterne steg hurtigere end forventet p(cid:229) grund af s(cid:229)vel Kommissionens som R(cid:229)dets forskellige afgłrelser vedrłrende forvaltningen af markedspolitikken. Det forventede fald i udgifterne i 1997 udeblev (jf. punkt 4. 1-4. 5). I reformens fłrste (cid:229)r faldt produktionen, men dette fald blev hurtigt fulgt af stigninger, som igen fik produk- tionen op p(cid:229) niveauet fra fłr reformen. Den faktiske udvikling varierede meget fra medlemsstat til medlemsstat, hvilket var et tegn p(cid:229), at klima(cid:230)ndringer og stadig stigende udbytter havde stłrre indvirkning p(cid:229) produkti- onsm(cid:230)ngden end prisneds(cid:230)ttelser og tvungen brakl(cid:230)gning af landbrugsjord (jf. punkt 4. 6-4. 10). Det interne forbrug steg som fłlge af prisneds(cid:230)ttelserne, som gjorde det mere attraktivt at anvende korn til dyrefoder. Fodersektoren har imidlertid vist, at den hurtigt kan tilpasse sig markedsforholdene, og dermed er der ogs(cid:229) risiko for, at den vil kunne reagere modsat, f. eks. hvis forholdet mellem prisen p(cid:229) korn og p(cid:229) kornsub- stitutter ikke l(cid:230)ngere falder ud til fordel for korn (jf. punkt 4. 11-4. 14). Man forventede, at producentpriserne ville fłlge faldet i de institutionelle priser. Dette skete ogs(cid:229) i varierende grad i medlemsstaterne, men som fłlge af mangel p(cid:229) korn p(cid:229) verdensmarkedet blev EU-markedspriserne p(cid:229) blłd hvede, der er den kornart, der produceres mest af i EU, ved med at ligge over de nye institutionelle priser, hvilket resulterede i, at landbrugerne samlet blev overkompenseret for de faktiske indkomsttab. Retten har allerede gjort rede for dette i (cid:229)rsberetningen for regnskabs(cid:229)ret 1996 (jf. punkt 4. 16-4. 18 og 4. 33). 8. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 192/3 Efter overgangsperioden faldt priserne i 1997 og 1998, og der m(cid:229)tte igen ydes stłtte i form af intervention (jf. punkt 4. 19 og 4. 23). Man havde forventet, at lavere producentpriser ville betyde, at forbrugerne ikke l(cid:230)ngere skulle finansiere s(cid:229) stor en andel af stłtten til landbrugssektoren. Men de priser, den endelige forbruger skal betale, er enten ikke faldet v(cid:230)sentligt (f. eks. for brłd), eller der har ikke kunnet konstateres en direkte sammenh(cid:230)ng mellem prisfald og lavere kornpriser (okse- og svinekłd). Skatteydernes bidrag er derfor steget betragteligt, uden at forbrugerne har f(cid:229)et nogen synderlig fordel (jf. punkt 4. 20-4. 21). Reformen har betydet łgede indt(cid:230)gter for landbrugssektoren som helhed. I overgangsperioden blev markeds- priserne ved med at ligge over de nyligt fastsatte institutionelle priser, og derfor er der samlet blevet givet overkompensation for faktiske tab. Jo hłjere markedspriserne var i medlemsstaterne, jo mere tjente de berłrte landbrugere p(cid:229) stłtten efter indfłrelsen af det nye system. Systemet er aldrig blevet skr(cid:230)ddersyet til hverken at kompensere den enkelte landmand for tab eller til at kompensere for tab p(cid:229) medlemsstatsniveau. Over- og underkompensation skyldes derfor to faktorer. Den fłrste er, at stłtten er knyttet til gennemsnitsarealer og -udbytter, der er fastfrosset p(cid:229) deres historiske niveau. Det har betydet, at effektive landbrug er blevet under- kompenseret og mindre effektive overkompenseret. P(cid:229) den anden side har markedspriserne for de samme pro- dukter v(cid:230)ret forskellige i de forskellige medlemsstater. Nogle (cid:229)r har landbrugerne i nogle lande derfor f(cid:229)et overkompensation, og andre har f(cid:229)et underkompensation (jf. punkt 4. 31-4. 35). Under godtgłrelsesordningen differentieres stłtten ikke efter bedriftens stłrrelse eller udbytte, og derfor er den ikke med til at forbedre de sm(cid:229) producenters forhold. Det er stadig de store landbrugsbedrifter og bedrifterne i regioner med det stłrste udbytte, der f(cid:229)r den hłjeste stłtte (jf. punkt 4. 37-4. 46). Reformen af den f(cid:230)lles landbrugspolitik i 1992 var bestemt et skridt i den rigtige retning. Der skal imidlertid tr(cid:230)ffes yderligere foranstaltninger, hvis den łgede konkurrenceevne og den forbedrede markedsbalance skal kunne opretholdes. De foranstaltninger, der foresl(cid:229)s i Agenda 2000, er ikke vidtg(cid:229)ende nok til at hindre, at der igen opst(cid:229)r produktionsoverskud, og sikre, at der vil blive reageret hensigtsm(cid:230)ssigt p(cid:229) faldende priser p(cid:229) ver- densmarkedet, og at landbrugerne f(cid:229)r en rimelig indkomst. I betragtning af de stadigt stigende problemer med produktionen og arealstłtteordningen kunne det v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssigt at undersłge, om det er muligt at erstatte den nuv(cid:230)rende ordning med en form for direkte indkomststłtte (jf. punkt 5. 8-5. 11). C 192/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 8. 7. 1999 1. INDLEDNING budgettet for den f(cid:230)lles markedsordning og i de vigtigste łkono- miske variabler i kornsektoren efter reformen. Beretningen omfat- ter endvidere en evaluering af reformens resultater samt Rettens bem(cid:230)rkninger til spłrgsm(cid:229)let om, hvorvidt Agenda 2000 vil kunne rette op p(cid:229) svaghederne i 1992-reformen og sikre, at reformprocessen forts(cid:230)ttes. Beretningen behandler ikke udviklin- gen i den s(cid:230)rlige ordning for h(cid:229)rd hvede, som Retten allerede har redegjort for i (cid:229)rsberetningen for regnskabs(cid:229)ret 1997 (3). 1. 1. P(cid:229) mange m(cid:229)der er korn F(cid:230)llesskabets vigtigste afgrłde. Ca. 38 mio. hektar, eller ca. 25 % af F(cid:230)llesskabets landbrugsareal, er tils(cid:229)et med korn. Med ca. 200 mio. ton pr. (cid:229)r er korn den afgrłde, der produceres mest af. Der oms(cid:230)ttes ca. 38 mio. ton korn inden for F(cid:230)llesskabet, og dermed er korn det vigtigste produkt i sam- handelen mellem medlemsstaterne. I 1997 tegnede den f(cid:230)lles markedsordning for korn alene sig for mere end 14 000 mio. ECU af f(cid:230)llesskabsbudgettet, dvs. 34 % af EUGFL, Garantisektionens budget. Det er langt det stłrste belłb, der ydes i stłtte til en enkelt markedsordning over EU-budgettet. Udtrykt i produktionsv(cid:230)rdi, hvori forbrug af egen produktion p(cid:229) bedriften ikke er medregnet, l(cid:229) korn imidlertid i 1995 p(cid:229) fjerdepladsen med 18 379 mio. ECU efter mejeriprodukter (38 176 mio. ECU), oksekłd (24 583 mio. ECU) og svinekłd (23 123 mio. ECU) (1). 2. BAGGRUND 1. 2. I 1992 (cid:230)ndrede F(cid:230)llesskabet den f(cid:230)lles landbrugspolitik p(cid:229) en r(cid:230)kke omr(cid:229)der. Reformen var fłrst og fremmest rettet mod kornmarkedet, hvor de nye bestemmelser blev taget i anvendelse fra og med produktions(cid:229)ret 1993/94. Reformen skulle v(cid:230)re gen- nemfłrt fuldt ud efter en tre(cid:229)rig overgangsperiode, dvs. i juni 1996. Produktions(cid:229)ret 1996/97 var s(cid:229)ledes det fłrste (cid:229)r, hvor reformen var gennemfłrt fuldt ud. Denne beretning głr rede for nogle af de vigtigste virkninger, reformen har haft p(cid:229) kornsekto- ren. Den er udarbejdet p(cid:229) grundlag af revisionsarbejde udfłrt i 1997 og 1998, herunder analyser af łkonomiske og finansielle data indsamlet af Eurostat eller fremlagt i andre f(cid:230)llesskabsdoku- menter og indsamlet under interviews med nationale administra- tioner og repr(cid:230)sentanter for producenter, forarbejdningsvirksom- heder og forbrugere i de fem stłrste kornproducerende medlemsstater: Frankrig, Tyskland, Det Forenede Kongerige, Ita- lien og Spanien (2). 1. 3. Beretningen indeholder en kort historisk gennemgang af den f(cid:230)lles markedsordning for korn fulgt af en redegłrelse for de vigtigste elementer i reformen. Dern(cid:230)st gennemg(cid:229)s udviklingen i Prisstłtte og beskyttelse mod korn fra tredjelande 2. 1. P(cid:229) grund af dets grundl(cid:230)ggende betydning for menneskers og dyrs ern(cid:230)ring og for samhandelen mellem medlemsstaterne var korn det fłrste produkt, der blev omfattet af en f(cid:230)lles mar- kedsordning under den f(cid:230)lles landbrugspolitik. Efter lange for- handlinger, som begyndte med konferencen i Stresa i 1958, beslut- indfłre en f(cid:230)lles tede R(cid:229)det endelig i markedsordning. De vigtigste instrumenter i denne ordning var fłlgende: januar 1962 at a) b) Indikativpriser, som ved begyndelsen af hvert produktions(cid:229)r blev fastsat af R(cid:229)det for hver kornart (navnlig blłd hvede, h(cid:229)rd hvede, byg, havre og rug). Indikativprisen blev defineret som den pris, landbrugeren skulle have for sit produkt. For- handlingerne om denne pris var helt fra begyndelsen vanske- lige; navnlig Tyskland n(cid:230)gtede at acceptere, at landbrugspri- serne blev sat drastisk ned, og de f(cid:230)lles kornpriser tr(cid:229)dte fłrst i kraft i 1967, selv om de var noget hłjere end markedspri- serne i de fem andre medlemsstater. Og de l(cid:229) langt over pri- serne p(cid:229) verdensmarkedet. Interventionspriser, som blev fastsat til en bestemt procent af indikativpriserne. Denne procent var det laveste niveau, pri- serne kunne falde til. N(cid:229)r denne mindstepris var n(cid:229)et, skulle nationale interventionsorganer kłbe korn op for offentlige midler. Logikken i interventionsordningen var, at i de perio- der, hvor udbuddet af korn var stłrre end efterspłrgslen (nor- malt i hłstperioden), mindskedes udbuddet p(cid:229) grund af offent- lige opkłb af korn til interventionslagre, og derved fastholdtes markedspriserne p(cid:229) et niveau over interventionspriserne. N(cid:229)r det modsatte skete, normalt hen imod slutningen af et pro- duktions(cid:229)r, dvs. at udbuddet blev mindre, og priserne steg, (1) Landbrugets stilling i Den Europ(cid:230)iske Union, Rapport 1996, tabel (2) 3. 1. 5, 3. 5. 2. 2, 3. 6. 16, og 4. 1. 4. 4. I forhold til omfanget af deres kornproduktion, p(cid:229) grundlag af pro- duktionstal fra 1995, som fremlagt i Eurostats 1996-rapport, tabel 4. 1. 1. 3. (3) EFT C 349 af 17. 11. 1998, kapitel 2. 8. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 192/5 bevirkede salgene fra interventionslagrene, at priserne fast- holdtes p(cid:229) niveauet for indikativpriserne. For at anspore pro- ducenterne og kornhandlerne til selv at oplagre korn og ikke anbringe det p(cid:229) interventionslagre straks efter hłsten blev der fastsat m(cid:229)nedlige till(cid:230)g for en bestemt del af produktions(cid:229)ret. Lageromkostningerne og senere nedskrivningerne af lagrene blev betalt over f(cid:230)llesskabsbudgettet, men ikke selve opkł- bene. overhovedet ikke nogen betydning for landbrugets indtjening og tjente kun som et teoretisk grundlag for interventionsprisniveauet. Endvidere blev der ikke taget hensyn til forbrugernes interesser, og forbrugerne m(cid:229)tte helt fra begyndelsen betale forskellen mel- lem de hłje priser i F(cid:230)llesskabet og de lave priser p(cid:229) verdensmar- kedet. 2. 2. Med denne prisstłtteordning havde F(cid:230)llesskabet implicit taget hłjde for navnlig tre af m(cid:229)lene i Romtraktatens artikel 39 (4): a) indkomstm(cid:229)let, dvs. at sikre landbrugsbefolkningen en rime- lig levestandard gennem indikativprisen b) at stabilisere markederne, eftersom priserne kun fik lov til at bev(cid:230)ge sig mellem indikativ- og interventionspriserne 2. 4. Et s(cid:229)dant system med garanterede mindstepriser kan kun fungere, hvis billigere korn p(cid:229) verdensmarkedet holdes ude fra det interne marked. For at sikre dette supplerede F(cid:230)llesskabet den interne prisstłtte med et eksternt sluseprissystem. De interne pri- ser blev beskyttet ved hj(cid:230)lp af variable afgifter p(cid:229) import af korn fra tredjelande. Disse afgifter var baseret p(cid:229) t(cid:230)rskelpriser, som blev fastsat p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at prisen p(cid:229) importeret korn i F(cid:230)l- lesskabets stłrste handelscentre kom til at ligge p(cid:229) et niveau, der var lidt hłjere end indikativpriserne, og forskellen mellem disse priser udgjorde grundlaget for det, der kaldes f(cid:230)llessskabspr(cid:230)fe- rencen. De variable importafgifter tilfłrtes f(cid:230)llesskabsbudgettet som egne indt(cid:230)gter. c) strukturm(cid:229)let, dvs. at bedrifternes produktion skulle v(cid:230)re stor nok til at sikre de berłrte landbrugere en tilstr(cid:230)kkelig ind- komst med de priser, der var fastsat. 2. 3. Indikativpriserne blev fastsat p(cid:229) et s(cid:229) hłjt niveau, at der var tendens til, at markedspriserne blev markant lavere og endog var lavere end marginen p(cid:229) 10 % mellem indikativ- og interventions- priserne. Intervention blev derfor et permanent element i F(cid:230)lles- skabets markedsstyring, som fastholdt produktionspriserne p(cid:229) det kunstigt hłje interventionsniveau. Indikativpriserne havde 2. 5. Eksportrestitutionssystemet fungerede omvendt af import- afgiftssystemet. Overskud, der udgjorde en trussel for det indre marked, blev eksporteret, og eksportłrerne kunne f(cid:229) godtgjort forskellen mellem de hłjere interne markedspriser og de lavere salgspriser p(cid:229) markedet i et tredjeland. N(cid:229)r der blev mangel p(cid:229) forsyninger p(cid:229) det indre marked, kunne der imidlertid p(cid:229)l(cid:230)gges eksportafgifter for at hindre eksport, og/eller importafgifterne kunne s(cid:230)ttes ned, hvilket kun er sket en eller to gange i den f(cid:230)lles markedsordnings historie. Sluseprissystemet skulle oprindeligt v(cid:230)re selvfinansierende, dvs. at over en periode p(cid:229) flere (cid:229)r skulle indt(cid:230)gterne fra importafgifterne d(cid:230)kke eksportrestitutionerne. (4) Romtraktatens artikel 39: »1. Den f(cid:230)lles landbrugspolitik har til form(cid:229)l: a) at forłge landbrugets produktivitet ved fremme af den tekniske udvikling, ved rationalisering af landbrugsproduktionen og ved den bedst mulige anvendelse af produktionsfaktorerne, is(cid:230)r arbejds- kraften b) herigennem at sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestan- dard, is(cid:230)r ved en forhłjelse af de individuelle indkomster for de i landbruget besk(cid:230)ftigede personer c) at stabilisere markederne d) at sikre forsyningerne e) at sikre forbrugerne rimelige priser p(cid:229) landbrugsvarer. 2. Ved udarbejdelsen af den f(cid:230)lles landbrugspolitik og de s(cid:230)rlige for- anstaltninger, som den kan medfłre, tages der hensyn til: a) landbrugserhvervets s(cid:230)rlige karakter, der fłlger af landbrugets sociale struktur og af de strukturelle og naturbetingede forskelle mellem de forskellige landbrugsomr(cid:229)der b) nłdvendigheden af, at łnskelige tilpasninger gennemfłres gradvis c) den kendsgerning, at landbruget i medlemsstaterne udgłr en sek- tor, som er sn(cid:230)vert forbundet med łkonomien som helhed. « Udviklingen p(cid:229) kornmarkedet 2. 6. Da den f(cid:230)lles markedsordning for korn blev indfłrt, var der kun seks medlemsstater, og en betragtelig del af EF(cid:146)s basislevneds- midler m(cid:229)tte importeres for at sikre befolkningen tilstr(cid:230)kkelige forsyninger. I 1968 importerede De Seks mere end 17 mio. ton korn og eksporterede 6,5 mio. ton, hvilket betłd et nettobehov p(cid:229) 10,5 mio. ton, eller at 10 % af F(cid:230)llesskabets efterspłrgsel p(cid:229) korn m(cid:229)tte d(cid:230)kkes gennem import. C 192/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 8. 7. 1999 2. 7. Oliekriserne i 1973 og 1979 medfłrte verdensomsp(cid:230)n- dende inflation, og i midten af firserne forv(cid:230)rredes situationen yderligere af de tilbagevendende underskud p(cid:229) USA(cid:146)s budget, og den monet(cid:230)re ustabilitet, de to oliekriser havde fremkaldt, blev forst(cid:230)rket. P(cid:229) grund af inflationen blev de institutionelle priser (indikativ-, interventions- og t(cid:230)rskelpriserne) forhłjet markant i flere omgange, og devalueringen af dollaren łgede yderligere for- skellen mellem f(cid:230)llesskabspriserne og markedspriserne p(cid:229) korn. De hłje stłttepriser gav landbrugerne et st(cid:230)rkt incitament til at łge produktionen, mens F(cid:230)llesskabets forbrug ikke voksede i takt hermed. Kunstige afs(cid:230)tningsmarkeder finansieret gennem inter- ventionsopkłb eller hłje eksportrestitutionssatser gav et falsk bil- lede af producenternes faktiske markedssituation. I 1980 blev det dav(cid:230)rende F(cid:230)llesskab best(cid:229)ende af ni medlemsstater s(cid:229)ledes net- toeksportłr af korn (jf. tabel 1). Fra og med 1981 blev produktio- nen ved med at v(cid:230)re stłrre end det interne forbrug, importen faldt, og den stłttede eksport steg fortsat. Interventionslagrene blev ogs(cid:229) ved med at vokse. Budgetudgifterne til afs(cid:230)tning af overskudsproduktionen p(cid:229) det indre marked og i udlandet łgedes (cid:229)r for (cid:229)r. ende kornoverskud, p(cid:229) det indre marked fłrte endvidere til lavere import, og en stadig stłrre del af eksportrestitutionerne kunne ikke d(cid:230)kkes af importafgifter. Endelig skulle forbrugerne finan- siere systemet ved at betale kornpriser, der l(cid:229) et godt stykke over verdensmarkedspriserne, samtidig med at skatteydernes bidrag til d(cid:230)kning af eksportrestitutionerne ogs(cid:229) steg. 2. 10. Ved slutningen af produktions(cid:229)ret 1992/93 kulminerede udviklingen med, at 32,2 mio. ton korn, ca. 20 % af (cid:229)rets produk- tion, var lagt p(cid:229) interventionslagre (jf. tabel 1). Denne m(cid:230)ngde svarede til mere end fire m(cid:229)neders internt forbrug og kostede samme (cid:229)r skatteyderne 2 724 mio. ECU i lageromkostninger og nedskrivninger (jf. tabel 2). I samme periode steg udgifterne til eksportrestitutioner ogs(cid:229) til 2 789 mio. ECU, mens de samlede afgifter p(cid:229) importerede landbrugsprodukter kun androg 1 000 mio. ECU. Det blev s(cid:229)ledes stadig vanskeligere at finansiere land- brugsbudgettet uden at overskride loftet i landbrugsretningslin- jen, som var blevet vedtaget i 1988 som et led i budgetdisciplinen. 2. 8. I anden halvdel af firserne forsłgte man at vende denne ten- dens ved at fastfryse eller s(cid:230)nke de institutionelle priser og tr(cid:230)ffe andre stabiliserende foranstaltninger (maksimale garantim(cid:230)ngder, medansvarsafgifter og en jordudtagningsordning (5)). Det lykke- des ikke med disse foranstaltninger at f(cid:229) nedsat produktionen og mindsket overskuddene v(cid:230)sentligt, og budgetudgifterne (navnlig interventionsudgifter og eksportrestitutioner) holdt sig derfor fort- sat p(cid:229) et hłjt niveau. Det agromonet(cid:230)re system, som ved hj(cid:230)lp af de grłnne kurser skulle beskytte landbrugspriserne mod stadigt hyppigere monet(cid:230)r ustabilitet, fik priserne til at stige yderligere i de medlemsstater, hvis nationale valutaer faldt i v(cid:230)rdi, og disse prisstigninger blev kun i begr(cid:230)nset omfang udlignet af prisfald i de medlemsstater, hvis nationale valutaer steg i v(cid:230)rdi (6). De rela- tivt hłje interne priser gjorde det stadig attraktivt at łge produk- tionen, og voksende udbytter forv(cid:230)rrede problemet med struk- turelt betingede overskud. 2. 11. Stłrstedelen af disse stadigt stigende budgetudgifter kom ikke landbrugssektoren direkte til gode, men derimod lagerhol- dere og kornhandlere (cid:151) og ofte var lagerholder og kornhandler Øn og samme virksomhed. Landbrugssektoren nłd godt af et system, som kunstigt holdt de interne priser over verdensmar- kedspriserne, og handelsselskaberne inkasserede de eksportresti- tutioner og interventionsbetalinger, der var nłdvendige for at holde de interne priser p(cid:229) det fastlagte niveau. Det sidste (cid:229)r fłr reformen androg disse udgifter 5 512,6 mio. ECU ud af et samlet budget for korn p(cid:229) 6 923,2 mio. ECU. 2. 12. Samtidig pressede F(cid:230)llesskabets handelspartnere p(cid:229) for at f(cid:229) landbrugsprodukter omfattet af den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT), for at f(cid:229) (cid:229)bnet adgang for deres landbrugsprodukter til F(cid:230)llesskabets markeder og for grad- vist at f(cid:229) oph(cid:230)vet enhver stłtte, som direkte eller indirekte ind- virkede p(cid:229) samhandelen. 2. 9. Prisstłtte i form af interventionsopkłb og beskyttelse mod korn fra tredjelande ved hj(cid:230)lp af importafgifter, eksportrestitu- tioner og det agromonet(cid:230)re system resulterede s(cid:229)ledes i, at pro- ducenter og kornhandlere ikke skulle konkurrere p(cid:229) verdensmar- kedet p(cid:229) de faktiske vilk(cid:229)r. Voksende selvforsyning, og i sidste 3. REFORMEN (5) (6) Jf. Revisionsrettens (cid:229)rsberetning for regnskabs(cid:229)ret 1989, EFT C 313 af 12. 12. 1990, s. 75 og 89. Jf. Rettens s(cid:230)rberetning nr. 1/89 om det agromonet(cid:230)re system, EFT C 128 af 24. 5. 1989, punkt 6. 13. 3. 1. Den f(cid:230)lles landbrugspolitik var kommet under pres fra to sider, internt p(cid:229) grund af budgetstramninger og eksternt i forbin- delse med GATT-forhandlingerne under Uruguay-runden. Den. 8 7 1 9 9 9 Produktions(cid:229)r F(cid:230)llesskabets stłrrelse Anvendelig produktion (1) (2) Import (3) Eksport (3) Intern anvendelse (3) Lagerfor- skydninger Slutlagre i alt (4) heraf interven- tionslagre heraf markeds- lagre (mio. ton) D A Selvforsyningsgrad Tabel 1 Samlet forsyningsbalance for korn, 1972/73-1997/98 1997/98 1996/97 1995/96 1994/95 1993/94 1992/93 1991/92 1990/91 1989/90 1988/89 1987/88 1986/87 1985/86 1984/85 1983/84 1982/83 1981/82 1980/81 1979/80 1978/79 1977/78 1976/77 1975/76 1974/75 1973/74 1972/73 EU-15 EU-15 EU-15 EU-15 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-10 EU-10 EU-10 EU-10 EU-10 EU-9 EU-9 EU-9 EU-9 EU-9 EU-9 EU-9 EU-9 205,0 205,3 176,6 172,8 164,8 168,3 181,0 169,4 162,8 163,6 154,2 153,8 160,2 151,3 123,6 131,4 122,3 125,0 113,8 115,6 102,6 90,0 96,4 107,3 104,7 102,2 4,9 4,8 8,0 6,6 5,2 4,1 5,5 5,1 6,5 7,3 7,9 7,1 11,1 7,3 8,9 11,1 15,3 16,7 17,0 20,8 21,8 30,5 26,1 24,2 24,4 25,1 23,4 28,3 20,4 32,0 35,2 36,8 34,7 30,0 33,8 35,3 26,8 27,2 25,8 29,1 22,9 23,0 23,8 24,1 17,4 16,7 13,4 10,6 17,1 13,8 12,2 14,4 174,7 172,9 166,7 159,6 144,9 134,6 140,6 141,5 135,5 135,9 137,0 138,0 144,1 119,2 116,5 114,7 115,4 117,8 115,7 115,9 111,4 109,7 110,3 113,2 115,5 113,8 11,8 8,9 (cid:150) 2,6 (cid:150) 12,2 (cid:150) 10,2 0,9 11,3 3,1 (cid:150) 0,1 (cid:150) 0,2 (cid:150) 1,7 (cid:150) 4,3 1,5 10,4 (cid:150) 7,0 4,8 (cid:150) 1,7 (cid:150) 0,2 (cid:150) 2,2 3,8 (cid:150) 0,4 0,1 (cid:150) 4,9 4,5 1,4 (cid:150) 0,8 37,2 25,4 16,5 19,1 31,3 41,4 40,5 29,2 26,2 26,3 26,5 28,2 32,5 31,0 20,6 27,5 22,7 24,4 24,6 26,8 23,0 23,4 23,3 28,2 23,7 22,4 14,5 2,4 2,6 9,7 20,1 32,2 26,4 18,8 11,8 : : : : : : : : : : : : : : : : : 22,7 23,0 13,9 9,4 11,2 9,2 14,1 10,4 14,4 : : : : : : : : : : : : : : : : : 117 % 119 % 106 % 108 % 114 % 125 % 129 % 120 % 120 % 120 % 113 % 111 % 111 % 127 % 106 % 115 % 106 % 106 % 98 % 100 % 92 % 82 % 87 % 95 % 91 % 90 % (1) Anvendelig produktion: nettoproduktion fratrukket bedrifternes produktionstab og tab som fłlge af d(cid:229)rlig hłst. (2) For 1997 forel(cid:229) der intet tal for den anvendelige produktion. Der er i stedet anvendt produktionstal, som er lidt hłjere. (3) Det af GD VI ansl(cid:229)ede tal for 1996/97 og 1997/98. (4) Slutlagre pr. 30. juni i hłst(cid:229)ret beregnet p(cid:229) grundlag af differencen mellem de łvrige kolonner. : Oplysninger foreligger ikke. NB: Fłr 1990/91 indg(cid:229)r der ikke tal for de nye tyske delstater i tallene for F(cid:230)llesskabet. Kilde: Eurostat, New Cronos (ajourfłrt september 1998). D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s i T d e n d e C 1 9 2 / 7 Udviklingen i udgifterne til korn og andre markafgrłder i perioden 1990-1997 Tabel 2 Fłr landbrugsreformen Landbrugsreformen 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1994 til 1997 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-15 EU-12 EU-15 EU-12 EU-15 EU-12 EU-15 (mio. ECU) Eksportrestitutioner til korn 2 443,4 3 601,5 3 139,7 2 788,8 1 513,2 1 062,2 1 092,7 301,2 312,8 484,6 532,3 3 361,2 3 451,0 % af de samlede udgifter til korn 64,0 70,0 56,2 40,3 16,7 9,1 9,3 2,5 2,4 Interventionsoplagring af korn 1 251,4 1 419,4 2 497,4 2 723,8 186,7 36,7 62,7 (cid:150) 39,7 (cid:150) 46,5 % af de samlede udgifter til korn 32,8 27,6 44,7 39,3 2,1 0,3 0,5 (cid:150) 0,3 (cid:150) 0,4 3,7 67,1 0,5 3,8 7,3 7,2 71,5 250,8 274,4 0,5 0,5 0,6 Anden intervention Korn Medansvarsafgift p(cid:229) korn 341,4 (cid:150) 656,2 464,7 462,2 (cid:150) 924,3 (cid:150) 1 098,7 532,3 89,6 391,9 (cid:150) 0,9 347,6 (cid:150) 0,8 357,3 (cid:150) 0,8 279,2 (cid:150) 0,5 304,6 (cid:150) 0,5 273,4 0,0 300,7 0,0 1 292,1 (cid:150) 2,2 1 354,5 (cid:150) 2,2 I alt (cid:150) 314,8 (cid:150) 459,6 (cid:150) 636,5 621,9 391,0 346,8 356,5 278,7 304,1 273,4 300,7 1 289,9 1 352,3 % af de samlede udgifter til korn (cid:150) 8,2 (cid:150) 8,9 (cid:150) 11,4 9,0 4,3 3,0 3,0 2,3 2,3 2,1 2,1 2,8 2,8 Hektarstłtte til korn Godtgłrelse Brakl(cid:230)gning af kornarealer (1) Supplerende stłtte til h(cid:229)rd hvede 0,0 18,0 419,5 0,0 65,4 516,1 0,0 125,5 456,4 0,0 362,8 425,9 4 723,7 1 456,0 816,6 7 222,6 2 050,7 944,0 7 222,6 2 050,7 944,0 8 919,9 1 771,6 947,6 9 611,7 1 930,7 948,3 9 787,1 10 524,1 30 653,3 32 082,1 7 055,4 1 475,0 3 789,5 1 079,9 1 618,1 1 080,6 6 753,3 3 788,1 % af de samlede udgifter til korn 11,5 11,3 10,4 11,4 77,0 87,6 87,1 95,6 95,6 93,7 93,6 I alt 437,5 581,5 581,9 788,7 6 996,3 10 217,3 10 217,3 11 639,1 12 490,7 12 342,0 13 222,8 41 194,7 42 927,0 C 1 9 2 / 8 D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s i T d e n d e Udgifter til korn i alt Stigningen i forhold til foreg(cid:229)ende (cid:229)r i % 3 817,5 5 142,8 34,7 5 582,5 8,5 6 923,2 24,0 (1) Beregnet p(cid:229) grundlag af, at der dyrkes korn p(cid:229) 85 % af det samlede dyrkningsareal (1992-tal). Kilde: Kommissionens EUGFL-finansberetninger 1990-1997. 9 087,2 11 663,0 11 729,2 12 179,3 13 061,1 11,4 28,3 29,1 31,3 4,4 13 167,1 14 127,3 46 096,6 48 004,8 8,1 8,2. 8 7 1 9 9 9 8. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 192/9 m(cid:229)tte derfor (cid:230)ndres, og igen var kornsektoren et af de mest berłrte omr(cid:229)der. I begyndelsen af 1991 blev der fremlagt forslag om »Mac Sharry-reformen« (opkaldt efter den dav(cid:230)rende kom- miss(cid:230)r med ansvar for landbrug) (7). b) M(cid:229)lene i artikel 39 i traktaten, navnlig: 3. 2. Problemerne og svaghederne ved den f(cid:230)lles landbrugspoli- tik var velkendte, og det var derfor nemt nok at pege p(cid:229), hvad m(cid:229)lene for en reform af kornsektoren skulle v(cid:230)re. Der var imid- lertid lange og vanskelige forhandlinger om, hvilke midler der skulle anvendes, og i maj 1992 vedtog R(cid:229)det endelig en reform, der var mindre gennemgribende end den, Kommissionen havde foresl(cid:229)et. I juni 1992 vedtog R(cid:229)det to grundforordninger, R(cid:229)dets for- 3. 3. ordning (E(cid:216)F) nr. 1765/92 og (E(cid:216)F) nr. 1766/92 af 30. juni 1992 (8). Ved den fłrste blev der indfłrt en ny stłtteordning (hek- tarstłtte) for producenter af markafgrłder generelt (korn, oliefrł og proteinafgrłder, senere suppleret med hłrfrł), og den anden fornyede den f(cid:230)lles markedsordning for korn. Der blev indfłrt en overgangsperiode fra produktions(cid:229)ret 1993/94 til udgangen af produktions(cid:229)ret 1995/96. I denne periode skulle de v(cid:230)sentligste dele af den f(cid:230)lles markedsordning gennemfłres. I den fłlgende periode frem til 1999 skulle reformen kłre videre uden (cid:230)ndrin- ger, og de (cid:230)ndringer, Kommissionen har foresl(cid:229)et i Agenda 2000, markerer afslutningen p(cid:229) denne periode. 3. 4. Ved hj(cid:230)lp af en r(cid:230)kke specifikke foranstaltninger skulle den f(cid:230)lles markedsordning tilgodese fłlgende hovedm(cid:229)l: a) Forbedring af konkurrenceevnen: Dette m(cid:229)l skulle opfyldes ved, at den gennemsnitlige interventionspris i overgangsperioden gradvist skulle s(cid:230)ttes ned fra 155 ECU/ton (9) til 100 ECU/ton for samtlige kornarter. Lavere interventionspriser skulle med- fłre lavere interne markedspriser. Dermed ville korn dyrket i F(cid:230)llesskabet blive mere konkurrencedygtigt p(cid:229) det indre mar- ked i forhold til toldfrit importerede kornsubstitutter til dyre- foder (f. eks. maniok, majsgluten mv. ), og samtidig ville f(cid:230)lles- skabskorn kunne s(cid:230)lges p(cid:229) det eksterne marked med lavere eksportrestitutioner eller helt uden, eftersom den faktor, der var bestemmende for eksportrestitutionssatsernes niveau, nemlig forskellen mellem de internationale priser og de interne priser, ville blive mindre. i) Indkomstm(cid:229)let: Landbrugerne skulle kompenseres for ind- komsttab som fłlge af faldende institutionelle priser, efter- som man forventede, at markedspriserne ville fłlge disse prisfald. En stłtte beregnet p(cid:229) grundlag af det areal, som landbrugerne erkl(cid:230)rede at have tils(cid:229)et med korn, skulle supplere den indkomst, landbrugerne fik ved at s(cid:230)lge korn p(cid:229) markedet. Stłtten blev i princippet beregnet som det p(cid:229)g(cid:230)ldende areal og et historisk regionalt udbytte, der blev fastsat af medlemsstaterne, ganget med kompensati- onssatsen (forskellen mellem den gennemsnitlige inter- ventionspris fłr reformen og den nye indikativpris, der blev fastsat for det lłbende (cid:229)r). ii) Stabiliseringsm(cid:229)let: Produktionen skulle s(cid:230)nkes for at sikre en bedre markedsbalance. Landbrugerne skulle ikke i samme omfang som tidligere tilskyndes til at producere korn (priserne skulle s(cid:230)ttes ned), og der blev fastsat et historisk basisareal for markafgrłder. Hvis basisarealet blev overskredet, blev hektarstłtten reduceret tilsvarende. Der blev indfłrt tvungen brakl(cid:230)gning, dvs. at en vis pro- centdel af landbrugsjorden skulle tages ud af produktion som betingelse for at modtage stłtte. Denne foranstalt- ning gjaldt kun for producenter med et udbytte p(cid:229) over 92 ton om (cid:229)ret. Producenter, som producerede mindre, blev betragtet som mindre producenter og var fritaget for at skulle opfylde betingelsen om jordudtagning for at kunne modtage hektarstłtte. Som en art »nłdbremse« blev inter- ventionsprisen fastholdt p(cid:229) 90 % af de nye indikativpriser p(cid:229) ensartede betingelser overalt i F(cid:230)llesskabet. iii) Strukturm(cid:229)let: Ved hj(cid:230)lp af en fłrtidspensioneringsord- ning (10) skulle der tilskyndes til etablering af stłrre land- brugsenheder, men sigtet var ogs(cid:229) at forhindre affolkning af landdistrikterne ved hj(cid:230)lp af de samlede politikker og andre ledsageforanstaltninger (11). c) M(cid:229)lene i artikel 110 i traktaten. Der var en direkte sammen- h(cid:230)ng mellem dette m(cid:229)l og den internationale handelspolitik, eftersom F(cid:230)llesskabet i henhold til traktatens artikel 110 skal »bidrage til en harmonisk udvikling af verdenshandelen, en gradvis afskaffelse af restriktionerne i den internationale han- del og en s(cid:230)nkning af toldskrankerne«. I slutakten fra GATT- forhandlingerne under Uruguay-runden, som blev underteg- net i Marrakesh i april 1994, stilles der krav om, at det skal vurderes, om den f(cid:230)lles landbrugspolitik lever op til denne m(cid:229)ls(cid:230)tning. (7) KOM(91) 100 endelig. udg. af 1. februar 1991. (8) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 12. EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (9) Fłr anvendelse af prisstabilisatoren for produktions(cid:229)ret 1991/92. (10) R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2079/92 af 30. juni 1992, EFT L 215 af 30. 7. 1992, s. 91. (11) R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2078/92 og (E(cid:216)F) nr. 2080/92 af 30. juni 1992, EFT L 215 af 30. 7. 1992, s. 85 og 96. C 192/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 8. 7. 1999 3. 5. Der blev vedtaget fłlgende foranstaltninger for den periode p(cid:229) seks (cid:229)r, hvor Uruguay-aftalen skulle gennemfłres (1995-2000): 4. VIRKNINGERNE AF REFORMEN som forskellen mellem stłrre a) Mindre gr(cid:230)nsebeskyttelse: Importafgifter (baseret p(cid:229) m(cid:230)ngde) blev erstattet af told (baseret p(cid:229) v(cid:230)rdi), som hvert (cid:229)r i seks (cid:229)r skulle neds(cid:230)ttes med 6 % af tallene for referenceperioden 1986-1988, alts(cid:229) med i alt 36 %. Udgangspunktet blev beregnet ikke- f(cid:230)llesskabsleverandłrers eksportpriser og t(cid:230)rskelprisen i F(cid:230)l- lesskabet. Som en indrłmmelse blev det vedtaget, at import- afgifterne p(cid:229) korn ikke m(cid:229)tte resultere i, at priserne p(cid:229) importeret korn kom til at ligge mere end 55 % over interven- tionsprisen, hvorved man sikrede den s(cid:229)kaldte »f(cid:230)llesskabs- pr(cid:230)ference«. Endvidere blev der opn(cid:229)et enighed om s(cid:229)kaldte »aktuelle adgangskvoter« (12) for import af majs og sorghum til Spanien og s(cid:229)kaldte »mimimumsadgangskvoter« (13) for hvede, havre og majs (kun til Portugal) med nedsat told eller helt uden told. b) Neds(cid:230)ttelse af den subsidierede eksport: Bortset fra fłdevarehj(cid:230)lp skulle budgetudgifterne til eksportrestitutioner neds(cid:230)ttes med 36 % og eksporten af stłttede produkter med 21 % over seks (cid:229)r. I denne forbindelse anvendtes 1986-1990 som reference- periode. c) Neds(cid:230)ttelse af den indenlandske markedsstłtte: P(cid:229) grundlag af aggregerede m(cid:229)l for stłtte, som for hvert produkt beregnedes som forskellen mellem en ekstern referencepris og en intern stłttepris multipliceret med produktionsm(cid:230)ngden i referen- ceperioden 1986-1988, skulle den interne markedsstłtte, alle produkter taget under Øt, neds(cid:230)ttes med 20 % over seks (cid:229)r. Visse stłttekategorier, som ikke var konkurrenceforvridende, f. eks. forskning og skadedyrs- og sygdomsbek(cid:230)mpelse mv. , blev fritaget for denne forpligtelse (den s(cid:229)kaldte »green box«). For s(cid:229) vidt angik korn, blev hektarstłtten fritaget for neds(cid:230)t- telsesforpligtelsen under den s(cid:229)kaldte »blue box«, forudsat at denne stłtte blev udbetalt p(cid:229) grundlag af fastsatte arealer og udbytter, dvs. at den ikke var koblet sammen med den faktiske produktion. Kornbudgettet 4. 1. Et af m(cid:229)lene for Mac Sharry-planen var at bremse stigningen i budgetudgifterne, og sigtet var, at budgetudgifterne i (cid:229)r 2000 skulle ligge under det niveau, man havde beregnet forud for refor- men. Selv om budgetm(cid:229)let ikke var n(cid:230)vnt i de forordninger, hvor- ved Mac Sharry-reformen blev indfłrt, er der god grund til at undersłge, hvad reformen har kostet. Umiddelbart fłr reformen (1993) androg de samlede udgifter til korn 6 923,2 mio. ECU (jf. tabel 2). I de fire regnskabs(cid:229)r efter reformens indfłrelse fordoble- des udgifterne til korn n(cid:230)sten og steg i gennemsnit med 17,4 % om (cid:229)ret til 13 167,1 mio. ECU (1997). For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r udgifter- nes sammens(cid:230)tning, faldt eksportrestitutionernes og lagerom- kostningernes andel af de samlede udgifter til korn fra 79,6 % i 1993 til 4,2 % i 1997. Til geng(cid:230)ld steg hektarstłttens andel fra 11,5 % til 93,7 % i den samme periode. 4. 2. Som fremh(cid:230)vet i Rettens (cid:229)rsberetning for regnskabs(cid:229)ret 1996 (14) forventedes budgetudgifterne at stige i takt med, at land- brugsstłtten gradvist skulle betales af skatteyderne i stedet for af forbrugerne. Kommissionen regnede faktisk med en udgiftsstig- ning p(cid:229) 4 003,8 mio. ECU (EU 12) i perioden 1993-1997 (jf. tabel 3). De endelige omkostninger oversteg imidlertid de ansl(cid:229)ede omkostninger med ca. 2 240 mio. ECU. 4. 3. Differencen mellem resultatet og budgetoverslagene skyldes, at nogle omkostningselementer var stłrre end ansl(cid:229)et. Stigningen i hektarstłtten skyldes dels agromonet(cid:230)re reguleringer, dels at der senere blev medregnet anden ensilage end majsensilage, samt hłjere pr(cid:230)mie for jordudtagning, og stłrre basisarealer og udbyt- ter (15) (jf. Rettens (cid:229)rsberetning for 1996) og endelig, at det areal, der var berettiget til s(cid:230)rstłtte for h(cid:229)rd hvede, blev udvidet (16). Til geng(cid:230)ld androg eksportrestitutioner og lageromkostninger i perio- den 1994-1997 et mindre belłb end forventet som fłlge af hłje internationale priser. De hłje priser gjorde det muligt for Kom- missionen at f(cid:229) en del af v(cid:230)rdiforringelsen d(cid:230)kket ind ved at s(cid:230)lge ud af korn fra tidligere nedskrevne interventionslagre. (12) Aktuelle adgangskvoter er afgifts- eller toldindrłmmelser vedrłrende n(cid:230)rmere bestemte produkter, som EF tidligere har indrłmmet en r(cid:230)kke lande. (13) Minimumadgangskvoter betyder, at der skal gives muligheder for, at 3 % og senere 5 % af det indenlandske forbrug skal kunne importeres til 36 % af basistoldsatsen. (14) EFT C 348 af 13. 11. 1997, punkt 3. 5-3. 8. (15) Revisionsrettens (cid:229)rsberetning for regnskabs(cid:229)ret 1996, EFT C 348 af 13. 11. 1997, punkt 3. 6. (16) Revisionsrettens (cid:229)rsberetning for regnskabs(cid:229)ret 1997, EFT C 349 af 17. 11. 1998, kapitel 2, del 2. 8 7 1 9 9 9 Udgiftsoverslag sammenlignet med faktiske udgifter til korn siden reformen (cid:151) EU-12 Tabel 3 Udgifter 1993 Udgifter 1994 Udgifter 1995 Udgifter 1996 Udgifter 1997 faktiske faktiske ansl(cid:229)ede difference faktiske ansl(cid:229)ede difference faktiske ansl(cid:229)ede difference faktiske ansl(cid:229)ede difference (mio. ECU) Kumuleret difference 1994-1997 1) Hektarstłtte Korn og supplerende stłtte til h(cid:229)rd hvede Brakl(cid:230)gning af kornarealer (1) 425,9 362,8 5 540,3 1 456,0 5 890,0 969,0 (cid:150) 349,7 487,0 8 166,6 2 050,7 7 854,0 969,0 312,6 1 081,7 9 867,5 1 771,6 9 817,0 969,0 50,5 802,6 10 867,0 1 475,0 9 817,0 969,0 1 050,0 506,0 1 063,4 2 877,3 I alt 1 788,7 6 996,3 6 859,0 137,3 10 217,3 8 823,0 1 394,3 11 639,1 10 786,0 853,1 12 342,0 10 786,0 1 556,0 3 940,7 2) Andre udgifter til korn Eksportrestitutioner Lageromkostninger Anden intervention Medansvarsafgift 2 788,8 2 723,8 532,3 89,6 1 513,2 186,7 391,9 (cid:150) 0,9 1 529,0 754,0 336,0 (cid:150) 40,0 (cid:150) 15,8 (cid:150) 567,3 55,9 39,1 1 062,2 36,7 347,6 (cid:150) 0,8 1 089,0 519,0 303,0 0,0 (cid:150) 26,8 (cid:150) 482,3 44,6 (cid:150) 0,8 301,2 (cid:150) 39,7 279,2 (cid:150) 0,5 274,0 199,0 209,0 0,0 3) I alt % difference i forhold til overslag I alt 2 6 134,5 6 923,2 2 090,9 9 087,2 2 579,0 9 438,0 (cid:150) 488,1 1 911,0 1 445,7 (cid:150) 350,8 11 663,0 10 734,0 (cid:150) 465,3 682,0 540,2 929,0 12 179,3 11 468,0 (cid:150) 3,7 8,7 (1) Beregnet p(cid:229) grundlag af, at der dyrkes korn p(cid:229) 85 % af det samlede dyrkningsareal (1992). Kilde: Kommissionens EUGFL-finansberetninger for 1994-1997. R(cid:229)det: Evaluation des incidences financiŁres de la dØcision sur la rØforme de la PAC, Agrifin 187, Agriorg 241, 8188/92 af 9. 9. 1992, tabel 2, del A. 27,2 (cid:150) 238,7 70,2 (cid:150) 0,5 (cid:150) 141,8 711,3 6,2 484,6 67,1 273,4 0,0 (cid:150) 21,0 39,0 123,0 0,0 825,1 13 167,1 141,0 10 927,0 505,6 490,2 28,1 (cid:150) 1 260,2 321,1 37,8 150,4 0,0 684,1 2 240,1 20,5 (cid:150) 411,1 3 529,6 D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s i T d e n d e C 1 9 2 / 1 1 C 192/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 8. 7. 1999 4. 4. Kommissionen havde beregnet, at de samlede udgifter til korn ville blive 541 mio. ECU lavere i 1997 end i 1996. Drifts- regnskabet viser imidlertid en stigning p(cid:229) 988 mio. ECU. Regn- skaberne viser imidlertid ikke den faktiske stigning mellem de to (cid:229)r, fordi der er problemer med at opfłre udgifterne under det (cid:229)r, de vedrłrer. I 1995 betalte Kommissionen Spanien og Portugal et forskud p(cid:229) 1995-hłsten p(cid:229) 738,5 mio. ECU for at kompensere for tłrkens negative finansielle indvirkning p(cid:229) landbrugsbedrifterne i disse to lande. Under normale omst(cid:230)ndigheder ville dette belłb v(cid:230)re blevet d(cid:230)kket over 1996-budgettet. 1996-udgifterne omfat- ter endvidere et belłb p(cid:229) 181,1 mio. ECU og 1997-udgifterne et belłb p(cid:229) 160 mio. ECU, som vedrłrer forsinkede betalinger i en r(cid:230)kke medlemsstater, som ikke havde kunnet afslutte kontrollen af forudbetalingerne rettidigt. Disse belłb burde have v(cid:230)ret afholdt over budgetterne for de foreg(cid:229)ende (cid:229)r. Hvis alle disse belłb blev opfłrt under de regnskabs(cid:229)r, de faktisk vedrłrer, ville udgifterne for 1996 have andraget 12 892,7 mio. ECU og udgifterne for 1997 13 010 mio. ECU. Den faktiske udgiftsstigning ville s(cid:229)ledes have v(cid:230)ret mindre (117,3 mio. ECU), men der ville stadig slet ikke blive tale om den udgiftsnedgang, man havde forventet. Hertil kom, at efter at eksportrestitutionerne og lageromkostningerne i tre (cid:229)r var faldet stłt, steg de igen. 4. 5. Budgetudgifterne steg efter reformens indfłrelse, men med det nye system er det mere gennemskueligt, hvor store omkost- ninger landbrugsstłtten faktisk er forbundet med. Fłr reformen blev en stor del af denne stłtte ikke opfłrt i budgettet, fordi den blev betalt af forbrugerne, som m(cid:229)tte acceptere v(cid:230)sentligt hłjere priser end priserne p(cid:229) verdensmarkedet. Da prisstłtten i vidt omfang blev erstattet med hektarstłtte, blev denne byrde lagt p(cid:229) skatteyderne. Produktion 4. 6. N(cid:229)r der ses bort fra rekordhłsten i 1991-92, fremg(cid:229)r det af tabel 1, at EU 12(cid:146)s produktion i overgangs(cid:229)rene 1993-1995 stort set holdt sig p(cid:229) niveauet i perioden forud for reformen med et udsving p(cid:229) ca. 165 mio. ton. I 1996/97 efter overgangsperioden steg EU 12(cid:146)s produktion til 191,2 mio. ton og oversteg dermed rekordhłsten i 1991 med ca. 10 mio. ton. De tre nye medlems- stater producerede yderligere 14 mio. ton, s(cid:229) EU 15(cid:146)s samlede pro- duktion n(cid:229)ede op p(cid:229) 205,3 mio. ton i 1996/97 og holdt sig p(cid:229) omtrent samme niveau i det fłlgende produktions(cid:229)r. 1998/99- hłsten i EU 15 var p(cid:229) 208 mio. ton og dermed ogs(cid:229) en rekord- hłst. Hvis der som foresl(cid:229)et i Agenda 2000 indfłres en enheds- stłttesats for oliefrł og korn, risikerer man, at oliefrł til dels vil blive erstattet med korn, da udbytterne og priserne for denne afgrłde er hłjere end for oliefrł. 4. 7. Disse globale tal d(cid:230)kker over den kendsgerning, at udgif- terne har udviklet sig ret forskelligt i de enkelte medlemsstater (jf tabel 4). N(cid:229)r den samlede produktion i overgangsperioden var relativt stabil, skyldtes det, at den markante stigning i den tyske produktion sammenlignet med perioden 1989-1992 forud for reformens indfłrelse blev opvejet af et tilsvarende fald i Spanien (tłrke) og Frankrig. I de fłrste to (cid:229)r efter at reformen var tr(cid:229)dt fuldst(cid:230)ndig i kraft (1996/97), kom Frankrigs og Spaniens produk- tion igen op p(cid:229) niveauet fra fłr reformen, mens den stigende ten- dens i Tyskland fortsatte. Dette viser, at hvis produktionsvilk(cid:229)rene i Spanien og Frankrig ikke havde v(cid:230)ret s(cid:229) exceptionelt d(cid:229)rlige, ville man allerede i overgangsperioden have kunnet konstatere en stigning i den samlede produktion. 4. 8. Kornudbytterne stiger konstant, og derfor er tvungen jord- udtagning det vigtigste middel til begr(cid:230)nsning af produktionen. Siden ordningen med jordudtagning blev indfłrt, er produktio- nen faktisk faldet med i alt ca. 86 mio. ton (perioden 1993-1997). Man mente, at fordi verdenspriserne midlertidigt l(cid:229) over de interne priser, ville der opst(cid:229) forsyningsmangel i EU, og derfor blev jord- udtagningssatsen s(cid:230)nket fra 15 % til 12 % i reformens tredje (cid:229)r. I det fjerde (cid:229)r blev satsen sat ned til 10 % og blev s(cid:229) fastsat til 5 % for produktions(cid:229)rene 1997/98 og 1998/99. Sammenlignet med en produktion p(cid:229) mere end 200 mio. ton (1997/98) er effekten af en s(cid:229) lav jordudtagningssats minimal. Det st(cid:229)r imidlertid ogs(cid:229) klart, at hvis man alene ved hj(cid:230)lp af jordudtagning vil bringe pro- duktionen ned p(cid:229) et niveau, der ligger t(cid:230)ttere p(cid:229) behovet p(cid:229) det indre marked, (det vil for łjeblikket sige en neds(cid:230)ttelse p(cid:229) ca. 30 mio. ton), vil det kr(cid:230)ve meget hłje udtagningsprocenter, som vil kunne anspore landbrugerne til yderligere at intensivere produk- tionen p(cid:229) den tilbagev(cid:230)rende jord, hvorved den tilsigtede neds(cid:230)t- telse af produktionen vil blive udlignet. 4. 9. Endvidere skal R(cid:229)det et (cid:229)r i forvejen vedtage, hvilken udtag- ningsprocent der skal v(cid:230)re g(cid:230)ldende i et givet produktions(cid:229)r. Pro- centen skal fasts(cid:230)ttes p(cid:229) grundlag af en ansl(cid:229)et forsyningsbalance for korn i produktions(cid:229)r n og de forventede tal for produktions- (cid:229)rene n+ 1 og n+ 2. Ved udgangen af produktions(cid:229)r n (i juni) har Kommissionen imidlertid ikke p(cid:229)lidelige oplysninger om det p(cid:229)g(cid:230)ldende (cid:229)r (p(cid:229)lidelige Eurostat-tal foreligger fłrst to (cid:229)r senere), og udviklingen kan heller ikke forudses med tilstr(cid:230)kkelig stor nłj- agtighed. Systemets vilk(cid:229)rlighed kom klart frem i 1997, da R(cid:229)det bad Kommissionen om at frems(cid:230)tte et forslag om at fasts(cid:230)tte jordudtagningssatsen til 5 % (17). (17) R(cid:229)dets dokument nr. 9462/97 af 27. juni 1997, kompromispakken vedrłrende priser for 1997/98 og tilhłrende foranstaltninger. 8. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 192/13 Tabel 4 Korn (eksklusive ris) produktionstal 1989-1997 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 (1) EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-15 EU-15 EU-15 349,6 1 577,8 4 639,5 1 432,5 7 851,1 9 420,2 321,7 4 421,0 34,3 202,3 : 873,9 : : 3 874,3 334,6 1 581,7 4 470,7 1 453,8 7 463,0 9 040,5 300,5 4 192,6 33,0 196,3 : 723,5 : 1 287,2 3 658,4 315,0 1 573,3 6 559,9 1 480,1 7 719,7 9 207,3 301,5 4 196,7 31,0 181,6 : 794,3 : 1 148,3 3 500,9 310,7 1 611,9 6 514,5 1 392,2 7 318,1 9 320,8 300,3 4 011,7 29,7 183,4 846,9 730,5 : 1 140,7 3 488,8 312,3 1 437,9 6 223,6 1 340,3 6 378,0 8 507,9 285,0 3 844,1 29,5 186,6 834,4 699,0 922,2 1 124,7 3 030,8 309,4 1 406,2 6 235,4 1 321,7 6 422,6 8 137,6 270,0 3 867,7 29,6 194,1 830,6 657,0 944,6 1 173,1 3 041,8 308,8 1 454,0 6 526,7 1 209,9 6 638,1 8 266,8 273,9 3 986,0 28,8 198,0 754,3 667,0 977,7 1 104,5 3 180,2 294,8 1 523,2 6 707,4 1 270,5 6 625,1 8 817,5 293,5 4 016,8 29,8 205,7 809,9 640,6 1 075,3 1 216,3 3 356,6 303,2 1 573,0 7 023,5 1 279,5 6 872,5 9 142,0 308,7 3 944,8 28,7 207,4 848,1 668,0 1 112,5 1 269,5 3 512,0 Areal (1 000 ha) Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene (cid:216)strig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongerige EU-12 i alt EU-15 i alt 34 998,1 : 33 448,6 : 35 861,3 : 35 212,7 : 32 275,0 35 156,3 31 893,2 34 841,5 32 738,2 35 574,7 33 781,6 36 883,0 34 863,4 38 093,4 Anvendelig produktion (1 000 t) Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene (cid:216)strig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongerige 2 220 8 795 26 113 5 195 19 047 57 465 2 051 15 961 144 1 365 4 872 1 688 4 296 5 490 22 729 1 964 9 530 37 580 4 042 17 904 54 876 2 110 16 065 148 1 359 5 137 1 272 3 429 6 404 22 576 2 050 9 232 39 267 6 055 18 596 60 219 1 964 17 983 156 1 255 4 913 1 628 2 603 5 160 22 630 1 997 6 954 34 758 4 946 13 731 60 450 2 017 18 641 152 1 350 4 323 1 236 3 340 3 760 22 064 2 141 8 197 35 547 4 275 16 893 55 498 1 626 18 096 151 1 465 4 207 1 392 3 399 5 242 19 484 2 025 7 800 35 824 4 790 14 605 53 283 1 616 17 661 134 1 356 4 436 1 533 3 367 4 472 19 946 1 981 9 150 39 220 4 213 11 073 53 425 1 796 18 290 147 1 504 4 455 1 340 3 333 4 792 21 861 2 380 9 218 42 136 4 151 21 217 62 349 2 142 19 692 175 1 660 4 494 1 470 3 698 5 953 24 576 2 350 9 683 45 408 4 556 18 583 62 493 1 937 18 396 156 1 536 5 009 1 317 3 799 6 120 23 620 EU-12 i alt EU-15 i alt 162 773 177 431 169 426 184 396 181 035 193 711 168 296 179 719 164 765 177 613 160 573 172 848 164 000 176 580 191 166 205 311 190 035 204 963 Udbytte (t/ha) Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene (cid:216)strig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongerige 6,35 5,57 5,63 3,63 2,43 6,10 6,38 3,61 4,20 6,75 : 1,93 : : 5,87 4,65 : 5,87 6,02 8,41 2,78 2,40 6,07 7,02 3,83 4,49 6,92 : 1,76 : 4,98 6,17 5,07 : 6,51 5,87 5,99 4,09 2,41 6,54 6,51 4,29 5,03 6,91 : 2,05 : 4,49 6,46 5,05 : 6,43 4,31 5,34 3,55 1,88 6,49 6,72 4,65 5,11 7,36 5,10 1,69 : 3,30 6,32 4,78 : 6,86 5,70 5,71 3,19 2,65 6,52 5,71 4,71 5,12 7,85 5,04 1,99 3,69 4,66 6,43 5,11 5,05 6,54 5,55 5,75 3,62 2,27 6,55 5,99 4,57 4,52 6,99 5,34 2,33 3,56 3,81 6,56 5,03 4,96 6,41 6,29 6,01 3,48 1,67 6,46 6,56 4,59 5,11 7,60 5,91 2,01 3,41 4,34 6,87 5,01 4,96 8,07 6,05 6,28 3,27 3,20 7,07 7,30 4,90 5,86 8,07 5,55 2,29 3,44 4,89 7,32 5,66 5,57 7,75 6,16 6,47 3,56 2,70 6,84 6,27 4,66 5,44 7,41 5,91 1,97 3,41 4,82 6,73 5,45 5,38 EU-12 i alt EU-15 i alt (1) Der foreligger ingen tal for den anvendelige produktion i 1997. Der er i stedet anvendt produktionstal, som er lidt hłjere. : Oplysninger foreligger ikke. Kilde: New Cronos (ajourfłrt september 1998). C 192/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 8. 7. 1999 4. 10. Konsekvensen af denne ordning er, at Kommissionen ikke kan vedtage foranstaltninger, der f(cid:229)r umiddelbar virkning. Hvis tallene senere skulle vise sig at v(cid:230)re forkerte, vil systemet komme ud af balance, og det kan medfłre mangel p(cid:229) forsyninger eller produktionsoverskud. Ved udgangen af produktions(cid:229)ret 1997/98 fłrte den lave udtagningsprocent p(cid:229) 5 % s(cid:229)ledes igen til hłjere produktion og resulterede i interventionslagre p(cid:229) 14,5 mio. ton, det n(cid:230)sthłjeste niveau siden perioden 1993-1994. Med den pro- duktion, der kan konstateres i 1998-99 (jf. punkt 4. 6), er det muligt, at interventionslagrene igen n(cid:229)r op p(cid:229) niveauet fra fłr reformen. 4. 14. Sammenligningen viser, at den łgede produktion af dyre- foder var til fordel for f(cid:230)llesskabskorn. Men den (cid:230)ndrede sam- mens(cid:230)tning af dyrefoder viser imidlertid ogs(cid:229), hvor hurtigt en komponent erstattes med en anden, n(cid:229)r de relative priser (cid:230)ndrer sig. Priser Producentpriser 4. 15. Et af principperne for den f(cid:230)lles landbrugspolitik, som grunden blev lagt til p(cid:229) konferencen i Stresa, var princippet om et »enhedsmarked«. Det blev vedtaget at yde prisstłtte ud fra den ubegrundede antagelse, at et enhedsmarked blandt andet ville kr(cid:230)ve enhedspriser (19). En enhedspris for korn er imidlertid ingen betingelse for et enhedsmarked. Det ville kun v(cid:230)re tilf(cid:230)ldet, hvis korn var et ensartet produkt, der blev omsat under ideelle konkur- rencebetingelser. Virkeligheden viste sig at v(cid:230)re og er stadig en anden (20). Fra medlemsstat til medlemsstat og i de enkelte med- lemsstater har markedspriserne p(cid:229) de forskellige kornarter og p(cid:229) de forskellige kvaliteter svinget inden for margenen mellem de kunstige indikativ- og interventionspriser. Handlen med korn er organiseret af ganske f(cid:229) store selskaber, og det prim(cid:230)re marked er underlagt oligopolagtige betingelser og ikke ideelle konkurren- cebetingelser. Intervention i form af offentlig oplagring har v(cid:230)ret nłdvendig for at holde priserne oppe ved den kunstige formind- skelse af udbuddet. Interventionen har undertrykt de prissignaler, som ellers ville have medfłrt, at der blev overfłrt forsyninger fra omr(cid:229)der med overskud til omr(cid:229)der, hvor der var mangel p(cid:229) korn. Der blev rettet op p(cid:229) regionale ubalancer i kornforsyningen ved, at Kommissionen med store omkostninger til fłlge słrgede for overfłrsler af interventionskorn. Indfłrelsen i 1992 af en enheds- indikativ og interventionspris for alle kornarter, dog p(cid:229) et lavere niveau, fik ikke den f(cid:230)lles markedsordning til at fungere bedre. 4. 16. P(cid:229) grundlag af den urealistiske antagelse, at enhedspriser var nłdvendige, havde man forventet, at markedspriserne ville falde i takt med de institutionelle priser. 1994 og 1995 var imid- lertid d(cid:229)rlige hłst(cid:229)r i hele verden, og derfor forblev priserne p(cid:229) verdensmarkedet holdt EU-markedspriserne sig ogs(cid:229) p(cid:229) et niveau et godt stykke over den nye indikativpris. Det fremg(cid:229)r af figur 1, at det var tilf(cid:230)ldet for de exceptionelt Fłlgelig hłje. Forbrug 4. 11. Tabel 1 viser en klar stigning i det interne forbrug fra og med produktions(cid:229)ret 1993/94. Mens det gennemsnitlige forbrug i de fire (cid:229)r fłr reformen var p(cid:229) ca. 138 mio. ton, steg det inden for EU 12 til 152,1 mio. ton i det fjerde (cid:229)r efter reformens indfł- relse. 4. 12. Det meste f(cid:230)llesskabskorn anvendes til dyrefoder (62 %), og stigningen i det interne forbrug skyldes hovedsageligt, at det i stigende grad anvendes til dyrefoder og i industrien. I lłbet af de fire (cid:229)r forud for reformen og de fire (cid:229)r efter dens indfłrelse er der i gennemsnit sket en stigning p(cid:229) ca. 12 %. Konsum tegnede sig kun for 24 % af det samlede forbrug i 1996/97. Det steg med 6 % inden for EU 12. 4. 13. Den stigende anvendelse af f(cid:230)llesskabskorn til dyrefoder skyldes den voksende produktion af blandingsfoder (en stigning p(cid:229) 11 % siden 1992/93) og f(cid:230)llesskabskornprisens tiln(cid:230)rmelse til verdensmarkedsprisen p(cid:229) kornsubstitutter (f. eks. gluten, maniok og słde kartofler), som har gjort EU-korn mere konkurrencedyg- tigt. Medens gennemsnitsprisen p(cid:229) kornsubstitutter i 1992/93 kun udgjorde 68 % af gennemsnitsprisen p(cid:229) korn, var den i 1996/97 oppe p(cid:229) 83 %. Det resulterede i, at dyrefoder i 1997 bestod af 55 % korn, 20 % kornsubstitutter og 25 % proteiner. I (cid:229)ret inden reformens iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse l(cid:229) disse procenter p(cid:229) hen- holdsvis 46 %, 26 % og 28 % (18). (18) GD VI, arbejdsdokument VI-7316-96. (19) Kommissionen, Documentation EuropØenne PØriodique 6/1982: La politique agricole de la CommunautØ europØenne, troisiŁme Ødition, Luxembourg ISBN 92-825-3001-8, s. 15. (20) Tangermann Stefan, Eurostat, Agricultural price trends in the EC, ISBN 92-826-5049-9. 8. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 192/15 gennemsnitlige producentpriser for alle kornarter (enhedsv(cid:230)rdier beregnet af Eurostat). Forbrugerpriser 4. 17. Markedspriserne i de forskellige medlemsstater fulgte imid- lertid ikke denne almindelige tendens i samme grad. Markedspri- sen for blłd hvede, der er den kornart, der dyrkes mest af, holdt sig p(cid:229) et ret hłjt niveau i Spanien og Italien og var endog hłjere end den gennemsnitlige interventionspris for 1992 p(cid:229) 155 ECU/ton (21), som blev anvendt som reference for reformen (jf. figur 2). Endvidere bevirkede valutaudsving, at fald i de institutio- nelle priser i nationale valutaer ikke fik den forventede effekt. Der- for kom garantipriserne til at ligge p(cid:229) et hłjere niveau. De hłje priser i Italien og Spanien skyldes navnlig, at der traditionelt er forsyningsunderskud af hjemmeproduceret korn p(cid:229) markederne i disse medlemsstater. Forsyningssituationen forv(cid:230)rredes yderli- gere p(cid:229) grund af tłrken, som rammer disse middelhavslande hvert tredje eller fjerde (cid:229)r (Spanien), og fordi effekten af jordudtagnin- gen begyndte at vise sig (Italien). I de łvrige medlemsstater var de offentlige lagre sm(cid:229), og desuden var transportomkostningerne relativt hłje i forhold til kornpriserne. Det har tilsyneladende bevirket, at det spanske og italienske marked ikke blev forsynet med korn fra andre medlemsstater, og priserne faldt derfor ikke. 4. 18. Med reformen blev der ogs(cid:229) fastsat samme indikativ- og interventionspriser for de forskellige kornarter, selv om markeds- priserne fortsat var meget forskellige (jf. figur 3). Gennemsnitligt er h(cid:229)rd hvede den dyreste kornart p(cid:229) markedet og er 40 % dyrere end rug, som er den billigste. Produktionsstrukturerne og mar- kedsforholdene varierer fra medlemsstat til medlemsstat, og som det fremg(cid:229)r af tabel 5, varierer kornpriserne derfor ogs(cid:229). 4. 19. Markedspriserne har s(cid:229)ledes udviklet sig ret forskelligt i de forskellige medlemsstater og for de forskellige kornarter. I 1997 og 1998 var hłsten i Europa god, og kornpriserne faldt derfor til interventionsprisniveauet, og der blev igen foretaget interventi- onsopkłb. Under s(cid:229)danne omst(cid:230)ndigheder er det ikke markedet, der er bestemmende for, hvilke kornarter der dyrkes, men inter- ventionsprisen. N(cid:229)r priserne s(cid:229)ledes ligger fast, vil landbrugeren v(cid:230)lge den kornart, der giver det hłjeste udbytte med de laveste produktionsomkostninger, uanset hvordan forsyningssituationen p(cid:229) markedet er. (21) Dette belłb er i »grłnne« ecu. N(cid:229)r dette tal skal omregnes til budget- ecu, skal det fłrst omregnes til national valuta ved hj(cid:230)lp af den »grłnne« omregningskurs, der g(cid:230)lder for landbrugsprodukter, og der- efter til ecu ved hj(cid:230)lp af den officielle markedskurs. Fra og med 1. februar 1995 er forskellen p(cid:229) 20,75 % mellem den »grłnne« ecu og budget-ecuen afskaffet, og belłbet forhłjes med denne difference. 4. 20. En af grundene til, at man łnskede at erstatte prisstłtte med direkte indkomststłtte til landbrugerne i form af hektar- stłtte, var, at det p(cid:229) denne m(cid:229)de blev skatteyderne og ikke l(cid:230)n- gere forbrugerne, der kom til at finansiere landbrugsindkom- sterne. Der er ingen tvivl om, at kornhandlerne fik fordel af de lavere priser efter reformen. Det er imidlertid ret vanskeligt at m(cid:229)le, hvilken effekt de lavere kornpriser har haft p(cid:229) de fłdevare- priser, de endelige forbrugere skulle betale. Alt for mange andre faktorer indvirker p(cid:229) de endelige forbrugerpriser, og n(cid:229)r der ses bort fra dyrefoder, tegner korn sig i v(cid:230)rdi kun for en ganske lille procentdel af prisen p(cid:229) konsumvarer. Selv i forbindelse med brłd ligger korns andel af salgsprisen kun p(cid:229) mellem 2 % og 4 % (22). Priserne p(cid:229) de vigtigste fłdevarer som f. eks. brłd har faktisk fulgt samme tendens som fłr reformen (jf. tabel 6). Priserne p(cid:229) pasta er dog faldet lidt, men ifłlge de italienske producenter skyldes det, at konkurrencen mellem dem har v(cid:230)ret meget h(cid:229)rd, og er ikke en direkte konsekvens af, at kornpriserne er faldet. Selv om kornpri- serne indvirker st(cid:230)rkere p(cid:229) blandingsfoderpriserne end p(cid:229) kon- sumvarepriserne, skyldes de nuv(cid:230)rende lavere kłdpriser forment- lig i hłjere grad exceptionelle forhold (BSE-krisen (23) og svinepest), end at en af komponenterne i blandingsfoder er blevet billigere. De lavere priser p(cid:229) kyllinger kan dog v(cid:230)re en konsekvens af de lavere foderpriser (24). 4. 21. I en rapport, som Kommissionen for nylig har offentlig- gjort, og hvori der gives en oversigt over resultaterne af en r(cid:230)kke analyser af indvirkningen af de reformforslag, der frems(cid:230)ttes i Agenda 2000 (25), forudses det, at neds(cid:230)ttelserne af priserne p(cid:229) korn, oksekłd og mejeriprodukter vil betyde, at forbrugernes fłdevareudgifter vil falde med ca. 1,9 %. I absolutte tal ansl(cid:229)s denne besparelse at ville andrage ca. 12 500 mio. ECU (cid:229)rligt. Ret (22) Ifłlge oplysninger indsamlet hos forbrugerorganisationer. (23) Jf. Rettens s(cid:230)rberetning nr. 19/98 om BSE af 4. december 1998, EFT C 383 af 9. 12. 1992. (24) Retten kunne ikke p(cid:229)vise signifikante fald i forbrugerpriserne, som klart kunne henfłres til neds(cid:230)ttelsen af de institutionelle priser. Riks- revisionsverket har for nyligt revideret forbrugerprisproblemet i Sve- rige og er kommet til samme resultat. (25) Europa-Kommissionen, GD VI (cid:151) CAP Reports (cid:151) CAP reform pro- posals, Impact analyses (cid:151) oktober 1998 (cid:151) Luxembourg. C 192/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 8. 7. 1999 Gennemsnitlige producentpris og indikativpris p(cid:229) korn (ECU/ton) (cid:151) EU-12 Figur 1 n o t / U C E 170 160 150 140 130 120 110 100 1992/93 Gennemsnitlig kornpris - EU-12 Indikativpris (switch-over ikke medregnet) 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 Bem(cid:230)rk: Indikativprisen blev afskaffet, da den n(cid:229)ede det laveste fastsatte niveau. Kilde: Eurostat, den (cid:229)rlige enhedsv(cid:230)rdi omregnet til hłst(cid:229)rets enhedsv(cid:230)rdi. Indikativprisen og producentprisen for blłd hvede i de fem stłrste kornproducerende medlemsstater (ECU/ton) Figur 2 200,0 190,0 180,0 170,0 160,0 150,0 140,0 130,0 120,0 110,0 n o t / U C E 100,0 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 Bem(cid:230)rk: Indikativprisen blev afskaffet, da den havde n(cid:229)et det laveste fastsatte niveau. Kilde: Eurostat, den (cid:229)rlige enhedsv(cid:230)rdi omregnet til hłst(cid:229)rets enhedsv(cid:230)rdi. Spanien Italien Det Forenede Kongerige Tyskland Frankrig Interventionspris (switch-over ikke medregnet) 8. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 192/17 Gennemsnitsproducentpris for forskellige kornarter og indikativpris (cid:151) EU-12 (ECU/ton) Figur 3 220,0 200,0 180,0 n o t / U C E 160,0 140,0 120,0 100,0 1992/93 Hård hvede Majs Havre Blød hvede Byg Rug Indikativpris (switch-over ikke medregnet) 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 Bem(cid:230)rk: indikativprisen blev afskaffet, da den havde n(cid:229)et det laveste fastsatte niveau. Kilde: Eurostat, den (cid:229)rlige enhedsv(cid:230)rdi omregnet til hłst(cid:229)rets enhedsv(cid:230)rdi. ten mener imidlertid, at den besparelse, forbrugerne opn(cid:229)r, i prak- sis sandsynligvis ikke engang vil kunne d(cid:230)kke skatteydernes (cid:229)rlige merudgift p(cid:229) 10 000 mio. ECU (jf. tabel 7, hvori udgifterne til offentlig stłtte til kornmarkedet pr. indbygger fłr og efter refor- men sammenlignes). Lagre 4. 22. Der błr skelnes mellem privat og offentlig oplagring (inter- vention). Privat oplagring tjener prim(cid:230)rt kommercielle form(cid:229)l og er derfor en del af den interne efterspłrgsel, hvorimod offentlig oplagring er et kunstigt afs(cid:230)tningsmarked for den del af produk- tionen, der ikke kan opsuges af markedet til de g(cid:230)ldende priser. I tabel 1 gives en r(cid:230)kke oplysninger om begge former for oplag- ring. Tallene viser, at de private lagre fra og med produktions(cid:229)ret 1989/90 har v(cid:230)ret relativt stabile. I 1992/93, der var det sidste (cid:229)r, fłr reformen blev iv(cid:230)rksat, solgte private lagerholdere af frygt for de prisfald, der ville blive en konsekvens af reformen, private lagre til intervention. De private lagre blev derfor »tłmt«, og interven- tionslagrene voksede til rekordniveauet 32,2 mio. ton med tilsva- rende konsekvenser for budgettet. 4. 23. Efter reformen voksede de private lagre igen til deres nor- male stłrrelse. Som fłlge af, at markedspriserne l(cid:229) over interven- tionspriserne, og den interne efterspłrgsel steg, faldt interventi- onslagrene i 1996/97 til ca. 2,4 mio. ton, det laveste niveau i lange tider. Samme (cid:229)r fik de stigende markedspriser kornhandlerne, som h(cid:229)bede p(cid:229) yderligere prisstigninger, til at udvide de private lagre fra 19,7 mio. ton, som var niveauet det foreg(cid:229)ende (cid:229)r, til 25,6 mio. ton. Fra og med hłst(cid:229)ret 1996/97 har markedspriserne v(cid:230)ret markant faldende, og der er derfor risiko for, at de m(cid:230)ng- der, der er oplagret i spekulationsłjemed, senere vil ende p(cid:229) inter- ventionslagre. Kommissionen forudsagde faktisk, at interventi- onslagrene ville stige til 10,7 mio. ton (26) i 1997/98. Dette tal var imidlertid stadig for optimistisk. Ved udgangen af juni 1998 var interventionslagrene oppe p(cid:229) 14,5 mio. ton, sammenlignet med 2,4 mio. ton i 1996/97. (26) CAP 2000, Kommissionens arbejdsdokument Long-term Prospects, april 1997, s. 23. C 192/18 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 8. 7. 1999 Tabel 5 Kornproducentpriser pr. medlemsstat (cid:151) EU-12 Fłr reformen Efter reformen (ECU/ton) 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Blłd hvede Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Det Forenede Kongerige H(cid:229)rd hvede Belgien Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Italien Rug Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Det Forenede Kongerige Byg Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Det Forenede Kongerige Havre Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Det Forenede Kongerige Majs Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Italien Portugal 180,4 172,6 186,3 161,7 : 179,5 163,0 210,1 169,8 175,6 295,5 166,2 180,4 212,7 : 259,4 261,5 168,4 156,0 179,6 142,8 : 174,8 197,8 166,8 167,0 268,7 168,6 166,9 163,8 184,2 152,6 : 165,4 150,8 189,9 157,7 175,6 268,7 167,9 168,3 168,7 169,9 175,6 : 187,2 152,6 230,9 154,2 179,9 199,9 166,2 170,5 173,1 : 191,4 199,7 238,2 172,0 171,4 177,0 185,7 : 176,1 158,7 216,5 164,2 171,3 290,6 164,1 172,0 245,5 : 276,5 298,6 162,4 160,0 171,6 153,1 : 164,3 199,3 161,5 175,6 263,5 165,0 160,1 164,5 174,4 169,4 : 163,9 155,1 194,6 154,5 184,1 263,5 169,9 161,4 152,8 160,7 209,2 : 162,3 148,2 251,6 156,0 149,9 196,1 154,6 165,3 188,5 : 184,7 195,3 233,5 172,8 157,6 168,7 179,1 197,7 173,3 151,9 201,1 159,1 160,0 280,7 161,0 172,8 242,1 227,7 255,6 282,5 154,3 149,1 162,9 150,7 174,3 158,9 184,6 154,0 155,7 252,3 167,4 153,8 155,4 170,6 170,1 173,8 161,0 151,2 190,5 137,9 173,0 252,3 169,4 146,5 152,3 152,0 197,2 161,3 167,3 145,7 223,4 133,0 164,3 182,2 155,9 173,0 192,3 219,1 226,2 210,3 223,6 169,1 162,5 167,0 176,8 215,4 168,8 152,5 210,7 155,1 164,4 250,9 175,7 169,1 200,0 222,1 225,7 264,1 154,8 152,8 155,5 150,7 177,2 159,3 181,9 145,6 138,5 187,1 171,8 152,6 155,7 159,6 172,1 177,3 157,6 148,2 192,4 132,7 160,1 187,1 168,7 161,0 154,8 146,6 198,9 167,4 173,1 139,7 226,3 138,3 177,4 197,1 159,6 183,0 170,5 220,4 187,1 217,8 196,9 164,3 168,3 169,3 172,0 201,8 166,0 143,3 193,1 154,6 158,2 231,7 167,6 164,3 190,3 215,8 215,4 237,6 150,8 160,9 162,6 160,4 180,5 154,0 167,4 145,5 145,1 183,5 160,5 150,5 164,0 164,5 167,5 169,3 151,1 142,0 176,8 137,5 162,6 183,5 158,8 175,6 180,1 159,3 193,2 176,0 171,6 144,1 222,5 158,8 180,2 200,1 159,4 168,5 175,0 197,2 185,7 191,2 192,9 135,9 145,6 146,7 163,4 179,5 144,6 136,5 182,5 127,3 133,3 185,3 159,6 135,9 161,3 142,6 191,6 216,2 118,0 135,3 130,8 145,2 153,2 132,2 160,2 121,6 128,7 162,8 145,6 125,1 144,4 138,3 158,0 148,1 131,0 126,8 168,4 118,6 137,9 162,8 155,7 135,1 162,9 144,7 186,2 158,6 152,0 137,4 211,8 128,4 156,3 187,0 165,6 137,3 164,3 194,9 145,2 172,7 171,5 130,5 136,2 140,9 162,2 169,1 133,8 115,9 164,6 129,8 134,4 160,0 139,5 130,5 134,9 162,5 164,0 165,6 119,6 126,5 124,1 132,3 143,0 125,4 146,2 117,7 120,5 145,8 136,2 125,6 138,9 134,5 147,6 138,8 130,8 112,7 160,4 128,0 143,6 145,8 146,7 118,3 125,8 124,5 244,8 139,8 148,7 104,8 188,1 123,9 129,7 145,4 136,7 141,8 141,5 169,1 153,6 158,8 150,3 135,1 135,9 132,4 174,9 173,7 135,8 141,4 166,2 132,8 133,4 165,2 140,9 135,1 173,1 179,6 174,4 178,4 121,3 123,6 112,4 139,3 148,3 123,0 140,8 111,2 109,6 146,4 127,9 120,5 146,4 133,6 164,2 156,6 138,4 136,8 160,6 112,8 147,7 146,4 144,9 111,1 120,3 116,2 188,5 159,6 155,4 121,3 183,1 103,9 128,6 178,5 121,7 151,1 174,6 171,3 173,1 169,0 150,9 128,0 132,5 134,7 153,2 : 134,5 123,8 163,4 124,7 126,2 151,7 138,2 128,3 149,7 : 162,4 177,6 109,9 124,9 116,3 170,2 : 119,8 158,2 107,3 121,5 143,0 130,3 118,7 142,1 137,3 172,4 : 133,4 123,8 162,3 106,8 135,5 143,0 138,0 115,9 133,0 121,3 186,4 : 162,7 119,6 217,0 112,0 121,5 183,9 130,1 139,0 130,7 : 153,7 166,9 153,2 : 121,0 124,9 154,7 : 129,3 103,9 153,9 118,2 108,6 133,4 132,5 : 150,3 : 175,9 187,6 : 117,3 110,6 171,2 : 113,8 151,4 95,4 99,5 120,9 126,7 : 128,0 118,0 171,2 : 122,2 103,8 153,4 98,9 108,6 125,9 122,6 : 124,3 111,3 187,5 : 161,3 101,3 204,7 101,4 90,5 201,4 115,8 117,4 129,6 : 129,5 137,4 141,0 : Oplysninger foreligger ikke. Kilde: Eurostat enhedsv(cid:230)rdier for landbrugsprodukter. 8. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 192/19 Forbrugerprisindeks for brłd og korn i lłbende priser (cid:151) EU-12 Tabel 6 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxemburg Nederlandene Portugal Det Forenede Kongerige 105,8 109,9 102,2 140,2 108,3 107,2 114,2 111,5 106,3 101,9 124,9 109,0 106,8 118,2 103,5 155,1 117,6 111,0 116,8 116,2 112,3 102,4 127,6 116,2 111,8 123,6 105,2 179,1 137,7 114,7 113,3 123,5 113,4 103,0 140,2 122,9 : Oplysninger foreligger ikke. Kilde: Landbrugets stilling i Den Europ(cid:230)iske Union, Rapport 1989-1997. 114,0 126,5 108,4 221,0 148,5 118,7 116,5 131,0 116,9 104,8 169,7 131,1 Tabel 7 117,1 130,4 113,4 261,4 163,1 122,7 122,6 139,3 122,6 107,7 203,4 140,7 120,7 134,8 119,4 315,3 178,5 126,8 126,1 147,0 124,3 112,5 229,5 145,4 123,4 138,1 123,5 360,3 190,8 129,6 124,9 156,8 126,1 115,0 239,4 145,7 124,9 140,4 126,1 382,6 197,8 131,0 128,0 164,4 128,9 115,9 250,9 146,7 (1985 = 100) 1995 : 142,4 : 408,5 206,0 132,4 : 169,0 131,8 117,1 249,9 148,1 Overslag over de gennemsnitlige budgetudgifter til korn pr. indbygger Fłr landbrugsreformen Landbrugsreformen 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 EU 12 EU 12 EU 12 EU 12 EU 12 EU 15 EU 15 EU 15 Udgifter til korn i alt (mio. ECU) (1) Samlet befolkning pr. 1. januar (1 000) (2) Gennemsnitlige udgift pr. indbygger (ECU/indbygger) 3 817,5 342 572 11,14 5 142,8 344 072 14,95 5 582,5 345 527 16,16 6 923,2 347 281 19,94 9 087,2 348 595 26,07 11 729,2 371 589 31,57 13 061,1 372 670 35,05 14 127,1 373 687 37,80 Kilde: (1) Jf. tabel 2. (2) Eurostat (New Cronos, ajourfłrt juni 1998). Samhandel med tredjelande 4. 24. Verdensproduktionen af korn ligger p(cid:229) ca. 1 500 mio. ton om (cid:229)ret. Kun 12 % af dette korn oms(cid:230)ttes p(cid:229) verdensmarkedet, og relativt sm(cid:229) (cid:230)ndringer i de m(cid:230)ngder, der oms(cid:230)ttes, har v(cid:230)sent- lig indflydelse p(cid:229) verdensmarkedspriserne. F(cid:230)llesskabet er ver- dens tredjestłrste producent, og p(cid:229) internationalt plan tegner det sig efter USA for den n(cid:230)ststłrste kornoms(cid:230)tning. Import interne produktion. Siden reformen er importen fortsat faldet og svarer nu til mindre end 3 % af f(cid:230)llesskabsproduktionen. Mere end 50 % af denne import best(cid:229)r af toldkontingenter p(cid:229) henholds- vis 2,5 mio. ton og 0,3 mio. ton af majs og sorghum til nedsat told, som blev indfłrt, da Spanien og Portugal indtr(cid:229)dte i F(cid:230)lles- skabet. Den resterende import omfatter hovedsagelig s(cid:230)rlige hve- dekvaliteter, som ikke produceres i EU (27). Eksport 4. 26. Forud for reformen łgedes F(cid:230)llesskabets eksport stłt, og i 1992/93 var den n(cid:229)et op p(cid:229) 36,8 mio. ton. I (cid:229)rene 1992-1993 kostede denne eksport i gennemsnit f(cid:230)llesskabsbudgettet 3 000 mio. ECU. I overgangsperioden l(cid:229) verdensmarkedspriserne omtrent 4. 25. Forud for reformen i 1992 havde F(cid:230)llesskabet (cid:229)r for (cid:229)r s(cid:230)nket importen af korn b(cid:229)de i absolutte tal og i forhold til den (27) 0,3 mio. ton af disse m(cid:230)ngder kan importeres toldfrit. C 192/20 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 8. 7. 1999 p(cid:229) samme niveau som eller endog over hjemmemarkedspriserne i nogle medlemsstater. I 1995/96 kunne der derfor eksporteres 11,2 mio. ton korn, hovedsagelig hvede, uden eksportrestitutio- ner. Der blev betalt eksportrestitutioner for 9,2 mio. ton korn, hovedsagelig foderkorn, hvilket i gennemsnit kostede budgettet ca. 700 mio. ECU i 1995 og 1996. EU kunne have eksporteret endnu mere, hvis ikke Kommissionen havde indfłrt eksportafgif- ter og derved modvirket en for stor korneksport og hindret de interne priser i at stige til et alt for hłjt niveau i forhold til indi- kativprisen. Under disse omst(cid:230)ndigheder var det nemt at over- holde WTO-aftalen, dvs. at neds(cid:230)tte b(cid:229)de de samlede eksportre- stitutioner og den subsidierede eksport. 4. 27. Fra og med 1995/96 steg den subsidierede eksport igen og n(cid:229)ede op p(cid:229) 23,4 mio. ton i 1997/98. Dette afspejler, at markeds- priserne faldt til under EU-prisniveauet, og at der igen var over- skud p(cid:229) det interne marked. I juli 1998 l(cid:229) markedsprisen p(cid:229) 90 USD/ton, hvilket er under den pris, Kommissionen har foresl(cid:229)et som ny interventionspris i Agenda 2000. Landbrugsindkomsterne fra kornproduktion 4. 29. Det overordnede m(cid:229)l for den f(cid:230)lles landbrugspolitik har lige fra starten v(cid:230)ret »at sikre landbrugsbefolkningen en rimelig levestandard, is(cid:230)r ved en forhłjelse af de individuelle indkomster for de i landbruget besk(cid:230)ftigede personer« (28). Dette skulle i hen- hold til traktaten opn(cid:229)s ved at forłge landbrugets produktivi- tet (29) og ikke ved indgreb i markedsprocessen, som ville (cid:230)ndre de egentlige parametre for landbrugspolitikken (priser og land- brugsindkomster). 4. 30. Da reformforslagene blev offentliggjort i 1991, forudsagde de europ(cid:230)iske landbrugsorganisationer (Copa og Cogeca), at land- brugernes gennemsnitlige indkomst pr. arbejdsenhed ville falde med n(cid:230)sten 40 % fra 1991 til 1997. Det ville virkelig have betydet en forv(cid:230)rring af kornproducenternes forhold, og de tegnede sig allerede for den laveste indkomst i hele landbrugssektoren (30). I virkeligheden łgedes indkomsterne i kornsektoren ganske v(cid:230)sent- ligt under reformen som fłlge af afvandringen fra landbruget kombineret med łgede udbytter og hłjere stłtte. Figur 4 viser, at familiens indkomst fra bedriften pr. arbejdsenhed i kornsektoren i 1995 łgedes med 95 % i forhold til perioden 1990-1992 fłr reformens gennemfłrelse. De kornhandlere og handelsvirksom- heder, der selv drev stłrre landbrugsbedrifter baseret p(cid:229) kornpro- duktion, opn(cid:229)ede en endnu stłrre fortjeneste. 4. 28. Undertiden gives der udtryk for den opfattelse, at ekspor- ten omfatter en del af den efterspłrgsel, der skal medregnes, n(cid:229)r markedsbalancen fasts(cid:230)ttes. Det h(cid:230)vdes, at F(cid:230)llesskabet er eks- portorienteret, i hvert fald inden for kornsektoren, og at en s(cid:229)dan eksport skaffer fremmed valuta, som er med til at forbedre F(cid:230)l- lesskabets betalingsbalance. Disse argumenter er imidlertid over- hovedet ikke overbevisende: Godtgłrelser til kornproducenterne a) Hvis kornhandlere i F(cid:230)llesskabet s(cid:230)lger korn p(cid:229) verdensmar- kedet til en pris, der ligger under indkłbsprisen, udlignes dif- ferencen af eksportrestitutioner. Under WTO accepteres s(cid:229)dan stłtte undtagelsesvist p(cid:229) bestemte betingelser. 4. 31. Den relative velstand inden for kornsektoren skyldes, at der blev indfłrt en arealstłtteordning, den s(cid:229)kaldte godtgłrelse, der skulle godtgłre landbrugerne indkomsttab som fłlge af neds(cid:230)t- telsen af de institutionelle priser. Selv om det er fastsat i pr(cid:230)am- blen til forordningen, at godtgłrelsen skal kompensere for det indkomsttab, der fłlger af neds(cid:230)ttelsen af de institutionelle priser, blev godtgłrelsessatsen pr. ton fastsat i samme forordning uden relation til indkomsttab og institutionelle priser. Det skabte usik- kerhed p(cid:229) en r(cid:230)kke omr(cid:229)der. Det fremg(cid:229)r imidlertid af rapporter, som Agrifin-gruppen under R(cid:229)det forelagde i september 1991 (31) og i juli 1992 (32), at satserne blev fastsat p(cid:229) et niveau svarende til b) Subsidieret eksport af en s(cid:229)dan art er en kunstig afs(cid:230)tnings- mulighed, der skabes af f(cid:230)llesskabsbudgettet, og afspejler ikke en reel efterspłrgsel baseret p(cid:229) EU(cid:146)s konkurrenceevne. Ver- densmarkedet kan ikke absorbere de eksportede m(cid:230)ngder til indkłbsprisen. At producere til eksport under s(cid:229)danne omst(cid:230)ndigheder er ikke den bedste m(cid:229)de at anvende F(cid:230)l- lessskabets łkonomiske og finansielle ressourcer p(cid:229). (28) EF-traktatens artikel 39, stk. 1, litra b). (29) EF-traktatens artikel 39, stk. 1, litra a). (30) Kommissionen, INLB (Informationsnettet for Landbrugsłkonomisk Bogfłring), Landbrugsindkomsterne i EU 1990-1995. (31) R(cid:229)dets dokument nr. 8156/91 af 19. september 1991. (32) R(cid:229)dets dokument nr. 8188/92 af 9. september 1992. 8. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 192/21 Familiens indkomst pr. arbejdsenhed og pr. driftsform i 1995 sammenholdt med 1990-1992 (i %) (cid:151) EU-12 Figur 4 100 % 95 80 % 60 % 40 % 20 % 0 % n r o K 47 t l e r e n e g g u r b r e g A 26 13 i r e n t r a G 7 i n V t e n e n a m r e p e r d n A i t r e g n n n a p e b l 21 l k æ M 31 r y d s u h e d n e d æ r e d o f v o r G 29 32 5 æ r k r e j f / i n v S l ) d o h r y d s u h g o g u r b r e g a ( t e d n a B l r e m r o f s t f i r d e l l A Kilde: Kommissionen, INLB, Landbrugsindkomsterne i EU 1990-1995 (1995-ECU). differencerne mellem den gennemsnitlige garanterede interventi- onspris for korn i produktions(cid:229)ret 1991/92 (155 ECU/ton) og de reducerede indikativpriser, som R(cid:229)det havde fastsat til 130 ECU/ton for produktions(cid:229)ret 1993/94, til 120 ECU/ton for produktions(cid:229)ret 1994/95 og til 110 ECU/ton for produktions(cid:229)ret 1995/96 (33) (34). Disse indikativpriser skulle svare nogenlunde til gennemsnittet af markedspriserne i medlemsstaterne. 4. 32. Ovenst(cid:229)ende bestemmelser indeb(cid:230)rer fłlgende: a) Godtgłrelserne var ikke t(cid:230)nkt som en kompensation til land- brugerne for indkomsttab beregnet p(cid:229) grundlag af de forskel- (33) Indikativprisen blev afskaffet med virkning fra produktions(cid:229)ret 1995/96, fordi den ikke l(cid:230)ngere var relevant, R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1528/95 af 29. juni 1995, EFT L 148 af 30. 6. 1995, s. 3. (34) Dette belłb er i »grłnne« ecu. N(cid:229)r dette tal skal omregnes til budget- ecu, skal det fłrst omregnes til national valuta ved hj(cid:230)lp af den »grłnne« omregningskurs, der g(cid:230)lder for landbrugsprodukter, og der- efter til ecu ved hj(cid:230)lp af den officielle markedskurs. Fra og med 1. februar 1995 er forskellen p(cid:229) 20,75 % mellem den »grłnne« ecu og budget-ecuen afskaffet, og belłbet forhłjes med denne difference. lige markedspriser i hver medlemsstat. Havde de v(cid:230)ret det, ville det have v(cid:230)ret vanskeligt at forsvare, at der var tale om en ukoblet stłtteforanstaltning, og dermed opfylde WTO- kravene (jf. punkt 3. 5, litra, c)). b) Sigtet med disse betalinger var ikke at kompensere for virk- ningen af andre faktorer s(cid:229)som klimatiske forhold, stłrre udbytter eller valutaudsving, og det var heller ikke tanken, at de skulle kompensere for indkomstforskelle, som skyldtes bedrifternes stłrrelse, jordens kvalitet eller de enkelte land- brugeres faglige kunnen. c) Godtgłrelsen for jordudtagning m(cid:229)tte ikke overstige godtgł- relsessatsen for korn. 4. 33. Globalt set blev landbrugerne overkompenseret, fordi godt- głrelsen var baseret p(cid:229) en gennemsnitspris (indikativprisen), der blev fastsat p(cid:229) et bestemt niveau uden hensyntagen til bev(cid:230)gelser i de g(cid:230)ldende markedspriser. Markedspriserne faldt imidlertid ikke til et niveau svarende til differencen mellem interventions- C 192/22 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 8. 7. 1999 Skłn over reformens samlede effekt p(cid:229) kornproducenternes indkomst (cid:151) EU-12 Tabel 8 Produktions(cid:229)r Ansl(cid:229)et indkomst uden reform (1) Ansl(cid:229)et indkomst efter reformen (2) Normal godtgłrelse (3) Valutaeffekt p(cid:229) godtgłrelserne (4) Samlet indkomst efter reformen Samlet indkomststigning (mio. ECU) Indkomststigning, som skyldes markedspriserne 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 (a) (b) 27 289,4 26 518,6 26 727,6 31 301,9 31 135,4 24 719,6 23 502,2 23 734,3 26 576,8 24 890,2 (c) 3 888,5 5 446,4 7 417,4 7 840,5 8 065,0 (d) 224,8 420,2 870,8 814,4 795,9 (e)=(b)+(c)+(d) (f)=(e)(cid:150)(a) (g)=(f)(cid:150)(d) 28 832,9 29 368,8 32 022,5 35 231,7 33 751,1 1 543,5 2 850,2 5 294,9 3 929,8 2 615,7 1 318,7 2 430,0 4 424,1 3 115,4 1 819,8 I alt 142 972,9 123 423,1 32 657,8 3 126,1 159 207,0 16 234,1 13 108,0 Beregningsmetode: (1) Den ansl(cid:229)ede indkomst uden reform er kornproduktionen i hvert produktions(cid:229)r multipliceret med de gennemsnitlige producentpriser i 1992/93 (enhedsv(cid:230)rdier). (2) Den ansl(cid:229)ede indkomst efter reformen er kornproduktionen i hvert produktions(cid:229)r multipliceret med de gennemsnitlige producentpriser i samme produktions(cid:229)r (enheds- v(cid:230)rdier). (3) Udgifterne pr. produktions(cid:229)r minus valutaeffekten og ensilagestłtten. (4) Agromonet(cid:230)re omkostninger. Kilde: Alle basisdata stammer fra Eurostat eller Kommissionen, GD VI. priserne fłr reformen og de nye indikativpriser (jf. punkt 4. 16), og derfor oversteg den arealstłtte, der i den sidste ende blev udbetalt, globalt set det faktiske indt(cid:230)gtstab i kornsektoren med ca. 13 100 mio. ECU (35) (jf. tabel 8). Retten har allerede p(cid:229)peget dette f(cid:230)no- men i (cid:229)rsberetningen for regnskabs(cid:229)ret 1996 (36). nes indkomster, der skyldtes prisneds(cid:230)ttelser, afgłre, om areal- stłtten godtgjorde de tab, den ifłlge hensigten skulle godtgłre. 4. 34. Dette betyder ikke, at s(cid:229)danne udbetalinger ud over de fak- tiske indkomsttab var regelstridige, for forordningen indeholdt ikke bestemmelser om, at godtgłrelserne skulle justeres, s(cid:229) de afspejlede de g(cid:230)ldende markedspriser i stedet for den tidligere fastsatte indikativpris. Stigningen i kornbudgettet svarer ikke desto mindre stort set til de belłb, hvormed de udbetalte godtgłrelser oversteg de faktiske indkomsttab. 4. 35. Da der kunne ses bort fra alle andre faktorer, som indvir- ker p(cid:229) landbrugernes indkomster fra korn (jf. punkt 4. 32, litra b) og c)), kunne man blot ved at beregne de (cid:230)ndringer i landbruger- (35) Kommissionen ansl(cid:229)r en endnu stłrre overkompensation p(cid:229) ca. 17 000 mio. ECU. Kommissionen har faktisk ansl(cid:229)et en overkompen- sation p(cid:229) 8 500 mio. ECU for fem(cid:229)rsperioden 1993/94-1996/97. Her- til skal l(cid:230)gges effekten af afskaffelsen af medansvarsafgiften, som for fire(cid:229)rsperioden 1993/94-1997/98 svarer til yderligere 8 500 mio. ECU (jf. Kommissionens svar). (36) Rettens (cid:229)rsberetning for regnskabs(cid:229)ret 1996, EFT C 348 af 8. 11. 1997, kapitel 3, punkt 3. 31. a) Landbrugernes indkomst fra kornproduktion blev fastsat p(cid:229) grundlag af en evaluering af resultatet for hvert (cid:229)r efter refor- men i henhold til Eurostats enhedsv(cid:230)rdier for hvert land og hver type korn. Fordelen ved at anvende enhedsv(cid:230)rdier er, at eventuelle inkonsekvenser, som kan opst(cid:229), n(cid:229)r man anvender nationale prisstatistikker direkte i ubearbejdet form, fjernes. b) Kornproducenternes faktiske indkomst beregnet p(cid:229) denne m(cid:229)de blev sammenholdt med den indkomst, de ville have opn(cid:229)et, s(cid:229)fremt priserne havde holdt sig p(cid:229) fłr-reformniveau i hver medlemsstat. Med denne metode tages der kun hensyn til indkomst(cid:230)ndringer, som skyldes pris(cid:230)ndringer, og de sam- lede (cid:230)ndringer, som man kommer frem til ved denne bereg- ning, danner grundlaget for godtgłrelsen i overensstemmelse med m(cid:229)let for forordningen. c) Differencerne mellem indkomsterne beregnet fłr- reformpriser og i lłbende priser blev for hvert (cid:229)r og for hver medlemsstat sammenholdt med de faktisk udbetalte arealstłt- tebelłb. Stłtteforhłjelser, som skyldes omkostningerne for- i 8. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 192/23 bundet med det agromonet(cid:230)re system, vises s(cid:230)rskilt, dvs. at de er blevet betragtet som et element i budgetomkostningerne, som ikke er relevant i forbindelse med godtgłrelsen, som den behandles i denne beretning (jf. tabel 8). lemsstater, som umiddelbart fłr reformen tegnede sig for en meget begr(cid:230)nset andel af udgifterne til eksportrestitutioner, oplagring og andre interventioner, betłd indfłrelsen af den nye arealstłtte, at deres andel af de samlede EU-budgetudgifter til korn łgedes (jf. tabel 9). d) Eftersom de anvendte enhedsv(cid:230)rdier har relation til kalen- der(cid:229)r, men de produktionstal, der anvendes til beregningen, har relation til kornproduktions(cid:229)r (1. juli til 30. juni det fłl- gende (cid:229)r), blev enhedsv(cid:230)rdierne justeret. Retten gik ud fra, at 65 % af et bestemt (cid:229)rs produktion var blevet solgt i perioden 1. juli til 31. december og 35 % i perioden 1. januar til 30. juni. Kommissionen og en r(cid:230)kke medlemsstater stłtter denne antagelse. e) Endelig blev effekten af jordudtagningsordningen ikke taget specifikt i betragtning, eftersom det kan antages, at den effekt, som produktionsnedgangen som fłlge af jordudtagning har p(cid:229) indkomsterne, allerede til dels afspejles i de markedspriser, der indg(cid:229)r i beregningen. Under alle omst(cid:230)ndigheder havde jordudtagningsordningen mindre betydning efter igangs(cid:230)t- ningen af reformen i produktions(cid:229)ret 1993/94, fordi satsen blev nedsat. 4. 36. Kommissionen anvender i det forslag til (cid:230)ndring af R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 1765/92, som den har fremsat som et led i Agenda 2000, ikke l(cid:230)ngere udtrykket »godtgłrelse«, men kun arealbetalinger. Satsen for disse betalinger er fastsat til det halve af det belłb, hvormed interventionsprisen vil v(cid:230)re nedsat efter udlłbet af den periode, hvor reformbestemmelserne anvendes fuldt ud. Formelt vil det ikke l(cid:230)ngere v(cid:230)re korrekt at anvende ter- men »godtgłrelse«, n(cid:229)r den nye stłttesats er blevet indfłrt. Indkomstfordelingen p(cid:229) kornproducenterne 4. 37. Godtgłrelsesordningen var baseret p(cid:229) historiske basisarea- ler, historiske gennemsnitlige udbytter, en historisk gennemsnitlig enhedsinterventionspris og en enhedsindikativpris for alle korn- sorter, som blev fastsat for den tre(cid:229)rige overgangsperiode. En godtgłrelsesordning, som ikke omfatter differentieret stłtte efter bedriftens stłrrelse eller udbytte, vil naturligvis ikke forbedre for- holdene for de sm(cid:229) producenter i kornsektoren. Markedsprisernes indflydelse 4. 38. Eftersom markedspriserne stort set holdt sig over den nye indikativpris, fik medlemsstaterne udbetalt mere i godtgłrelse, end de var berettigede til som fłlge af det faktiske indt(cid:230)gtstab p(cid:229) grund af prisneds(cid:230)ttelser. Jo hłjere denne difference var i en med- lemsstat, jo stłrre fortjeneste opn(cid:229)ede landbrugerne. For de med- 4. 39. Den ny ordning var naturligvis fordelagtig for den land- bruger, som kunne vente med at sende korn ud p(cid:229) markedet, ind- til priserne havde n(cid:229)et det maksimale niveau. Denne strategi giver m(cid:229)ske ikke altid de łnskede resultater, men landbrugerne tilskyn- des til at fłlge den, n(cid:229)r de ved med sikkerhed, at arealstłtten vil blive udbetalt i begyndelsen af perioden. Det er hovedsagelig de stłrre producenter med tilstr(cid:230)kkelige finansielle midler og private oplagringsfaciliteter, som har mulighed for at drage fordel af en s(cid:229)dan strategi. 4. 40. Det foresl(cid:229)s i Agenda 2000, at arealstłtten udbetales p(cid:229) et senere tidspunkt (i perioden januar-marts det fłlgende (cid:229)r i stedet for i perioden oktober-december i produktions(cid:229)ret), og at de m(cid:229)nedlige till(cid:230)g til interventionsprisen afskaffes. Sigtet med begge forslag er at forebygge tilbageholdelse af korn fra markedet og at skabe balance i udbuddet. Men n(cid:229)r markedspriserne ligger p(cid:229) interventionsprisniveau, vil afskaffelsen af de m(cid:229)nedlige till(cid:230)g resultere i, at der vil blive foretaget stłrre interventionsopkłb ved begyndelsen af interventionsperioden (1. november). S(cid:229) er det kun lagerholderne, der f(cid:229)r fordel af efterfłlgende stigninger i mar- kedspriserne. Udbytternes indflydelse 4. 41. I henhold til R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 1765/92 błr godtgłrelserne afspejle de specifikke strukturelle karakteristika, der influerer p(cid:229) udbytterne. Det blev s(cid:229)ledes overladt til medlems- staterne at anvende deres egne gennemsnitsudbytter. Ved udarbej- delsen af regionaliseringsplanerne tog medlemsstaterne hensyn til regionale karakteristika og fastsatte differentierede udbytter for de enkelte regioner (37). 4. 42. Forordning (E(cid:216)F) nr. 1765/92 indeholder ikke bestemmel- ser om, at s(cid:229)dan udbyttedifferentiering skal sikre, at stłttemid- lerne omfordeles til ugunstigt stillede regioner eller medlemssta- ter. Det var tv(cid:230)rtimod hensigten at sikre, at landbrugere i regioner eller medlemsstater med traditionelt hłjere udbytter ikke skulle underkompenseres i forhold til landbrugere i omr(cid:229)der med tradi- tionelt lavere udbytter. Kun Frankrig anvendte en faktor i sin regionaliseringsplan, som mindskede udbyttedifferencerne mel- lem de forskellige regioner. (37) Retten kritiserede dette forhold i (cid:229)rsberetningen for regnskabs(cid:229)ret 1996. Udviklingen i kornudgifterne 1993-1997 i EU-12, pr. medlemsstat og pr. udgiftsart Tabel 9 B DK D EL E F IRL I L NL P UK I alt (mio. ECU) 1993 (Fłr landbrugsreformen) Eksportrestitutioner - korn Interventionsoplagring - korn Anden intervention Hektarstłtte (1) 201,5 36,8 16,3 0,4 105,9 163,3 27,6 1,2 303,2 1 008,2 162,5 98,5 16,1 36,0 0,6 82,4 148,7 (cid:150) 17,0 21,4 119,4 1 139,6 1 270,6 172,8 82,0 Samlede udgifter til korn 255,0 298,0 1 572,4 135,1 272,5 2 665,0 Medlemsstaternes andel i % (a) 3,7 4,3 22,7 2,0 3,9 38,5 1997 (Landbrugsreformen) Eksportrestitutioner - korn Interventionsoplagring - korn Anden intervention Hektarstłtte (1) 39,5 (cid:150) 0,4 1,3 137,7 20,3 2,2 25,2 549,8 80,7 77,0 88,7 2 733,7 5,1 (cid:150) 5,2 0,1 450,6 18,4 (cid:150) 4,0 2,0 1 292,4 189,4 (cid:150) 1,5 43,4 3 746,8 7,0 29,0 3,5 0,2 39,7 0,6 0,8 3,5 0,1 114,8 419,4 21,8 33,2 380,2 854,6 12,3 34,3 (cid:150) 4,7 4,2 1 698,4 Samlede udgifter til korn 178,1 597,5 2 980,1 450,6 1 308,8 3 978,1 119,2 1 732,2 Medlemsstaternes andel i % (b) Difference (b)-(a) 1,4 (cid:150) 2,3 4,5 0,2 22,6 (cid:150) 0,1 3,4 1,5 9,9 6,0 30,2 (cid:150) 8,3 0,9 0,3 13,2 0,8 0,0 (cid:150) 0,1 0,2 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 8,5 8,5 0,1 0,1 184,3 0,0 83,2 2,9 270,4 3,9 28,4 0,0 71,0 128,5 0,8 (cid:150) 17,6 58,8 0,5 42,5 0,6 0,3 (cid:150) 0,8 33,3 152,3 262,3 192,8 41,8 21,0 2 788,8 2 723,8 621,9 788,7 517,9 6 923,2 7,5 100,0 67,4 1,0 4,1 1 328,4 484,6 67,1 273,4 12 342,0 227,9 185,1 1 400,9 13 167,1 1,7 (cid:150) 2,2 1,4 0,8 10,6 3,2 100,0 0,0 (1) Omfatter 85 % af udgifterne til brakl(cid:230)gning. Kilde: Kommissionens EUGFL-finansberetninger 1993 og 1997. C 1 9 2 / 2 4 D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s i T d e n d e. 8 7 1 9 9 9 8. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 192/25 4. 43. Globalt set resulterede arealstłtteordningen baseret p(cid:229) gen- nemsnitsudbytter, der var fastfrosset p(cid:229) deres historiske v(cid:230)rdi, i fłlgende: landbrugerne fra at łge produktiviteten globalt set. a) P(cid:229) regionalt plan resulterede systemet ikke i store (cid:230)ndringer i stłttens fordeling. Bilag 1 og 2 viser de stłrste landbrugsbe- drifter og de hłjeste udbytter i F(cid:230)llesskabet. Kombinerer man de to faktorer, f(cid:229)r man et billede af, hvordan godtgłrelserne er fordelt. N(cid:230)sten halvdelen af kornproduktionen i EU-15 produceres i 20 regioner ud af i alt 127. Det ses ogs(cid:229), at disse 20 regioner p(cid:229) ingen m(cid:229)de er ugunstigt stillede. Stłtten til kornproduktionen udbetales fortsat fłrst og fremmest i regio- ner, som kan betragtes som ret velst(cid:229)ende. b) Det er klart, at med et godtgłrelsessystem baseret p(cid:229) gennem- snitsudbytter, der er fastfrosset p(cid:229) deres historiske v(cid:230)rdi, vil den enkelte landbruger aldrig kunne f(cid:229) kompensation for det nłjagtige indt(cid:230)gtstab. Landbrugere med hłjere udbytte end det historiske gennemsnit f(cid:229)r en relativt lavere indkomst under det nye system. Landbrugere med lavere udbytter tjener p(cid:229) systemet. Hłjere udbytter er et resultat af mange faktorer. N(cid:229)r udbytterne bliver hłjere, fordi jorden er mere frugtbar, og/eller fordi der anvendes mere effektive landbrugsmetoder, modar- bejder det nye system strukturelle forbedringer, fordi mindre produktive landbrugere behandles gunstigere. Man kan drage den konklusion, at systemet endda er i strid med traktatens artikel 39, stk. 1, litra a), eftersom det sandsynligvis vil afholde 4. 44. 1992-reformen gav medlemsstaterne mulighed for at fast- l(cid:230)gge individuelle basisarealer. Ingen af medlemsstaterne har ind- fłrt et s(cid:229)dant system, fordi det ville v(cid:230)re forbundet med en s(cid:229) stor administrativ byrde. Agenda 2000 giver ikke medlemsstaterne denne mulighed. Bedriftsstłrrelsernes betydning 4. 45. Kommissionen konkluderede i meddelelse KOM(91) 100 endelig udg. af 1. februar 1991, at stigningen i budgetudgifterne, som i vidt omfang kom et lille mindretal af landbrugsbedrifter til gode, ikke lłste problemet med landbrugsindkomsternes ulige fordeling. Reformen (cid:230)ndrede heller ikke noget ved dette forhold. I 1995 blev n(cid:230)sten 40 % af stłtten i form af godtgłrelser udbetalt til under 3 % af stłttemodtagerne. Ser man p(cid:229) den anden ende af skalaen, tegner sm(cid:229) landbrugsbedrifter p(cid:229) under 5 ha, som udgłr 57 % af stłttemodtagerne, sig for kun 4,5 % af stłtten (jf. figur 5). Bag disse tal skjuler der sig alvorlige sk(cid:230)vheder inden for F(cid:230)lles- skabet. I Det Forenede Kongerige, hvor de stłrste landbrugsbe- drifter findes, udgłr landbrugsbedrifter p(cid:229) 100 ha og derover 17 % af det samlede antal bedrifter, og de f(cid:229)r udbetalt 66 % af godtgłrelserne. I Italien er 78 % af landbrugsbedrifterne p(cid:229) under 5 ha, men de f(cid:229)r kun 20 % af stłtten. Skłn over forholdet mellem udbetalte korngodtgłrelser og bedriftsstłrrelser i 1995 (cid:151) EU-15 (den supplerende stłtte for h(cid:229)rd hvede ikke medregnet) Figur 5 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0 % 56,8 % af samlede beløb udbetalt i korngodtgørelse % af samlede antal bedrifter 38,6 13,0 10,6 8,1 4,5 4,5 22,3 14,1 7,9 5,6 5,9 5,1 2,9 mindre end 5 ha 5-10 ha 10-20 ha 20-30 ha 30-50 ha 50-100 ha 100 ha og derover Kilde: Eurostat, 1995-statistikken over landbrugsbedrifternes struktur og GD VI, udgifterne i forbindelse med 1995-hłsten. Udnyttet landbrugsareal i ha C 192/26 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 8. 7. 1999 Jo stłrre en landbrugsbedrift er, jo stłrre bliver indkom- 4. 46. sten og arealstłtten naturligvis. Reformen (cid:230)ndrede derfor ikke grundl(cid:230)ggende ved det forhold, at en meget stor andel af de offentlige midler g(cid:229)r til de stłrste landbrugsbedrifter (38). Den eneste lłsning p(cid:229) dette problem m(cid:229) v(cid:230)re, at stłtten głres degres- siv, dvs. jo stłrre bedrift, jo mindre stłtte. Der er imidlertid risiko for, at et s(cid:229)dant system misbruges, ved at stłrre landbrugsbedrif- ter splittes op i mindre alene med det form(cid:229)l at blive berettigede til hłjere stłttebelłb. tiln(cid:230)rmes verdensmarkedspriserne yderligere. I overgangsperio- den l(cid:229) verdensmarkedspriserne imod alle forventninger ved refor- mens gennemfłrelse p(cid:229) et us(cid:230)dvanligt hłjt niveau p(cid:229) grund af forsyningsmangel p(cid:229) verdensmarkedet. Det synes derfor rimeligt at antage, at denne gunstige effekt p(cid:229) konkurrencedygtigheden sandsynligvis skyldes historisk set temmelig us(cid:230)dvanlige mar- kedsforhold i overgangsperioden. Landbrugsjordens v(cid:230)rdi 4. 47. En v(cid:230)sentlig formuefaktor og dermed ogs(cid:229) levestandards- faktor er v(cid:230)rdien af landbrugsjorden. Eftersom den forventede lłbende indkomst af denne landbrugsjord er et af de v(cid:230)sentligste elementer i vurderingen af en landbrugsejendoms salgsv(cid:230)rdi, vil reformen, som sikrer landbrugerne en bestemt og endelig ind- komst af jorden, ganske bestemt indvirke p(cid:229) landbrugsjordens v(cid:230)rdi. 5. 2. Fra 1996 til 1998, dvs. de fłrste (cid:229)r hvor reformen anvendtes fuldt ud, faldt de internationale priser temmelig meget. Agenda 2000 omfatter forslag om yderligere s(cid:230)nkninger af interventions- prisen, som kunne bevirke, at EU-markedspriserne fłlger den nedadg(cid:229)ende tendens, som forventes for verdensmarkedspriserne. S(cid:229)fremt det ikke vil v(cid:230)re muligt at foretage s(cid:229)danne yderligere neds(cid:230)ttelser af interventionspriserne, vil EU-kornproduktionens konkurrencedygtighed v(cid:230)re truet. Andre faktorer, s(cid:229)som kvali- tetsforbedringer, kan selvfłlgelig ogs(cid:229) spille ind, men for bulkva- rer som korn vil prisen altid v(cid:230)re afgłrende for konkurrencedyg- tigheden. 4. 48. Retten kunne ikke beregne denne effekt, fordi der ikke forel(cid:229) empiriske data. Kun Det Forenede Kongerige kunne fore- l(cid:230)gge data, som indikerer, at salgsprisen for landbrugsjord vil stige. Anl(cid:230)gger man en videnskabelig vurdering, kan landbrugs- reformen m(cid:229)ske resultere i, at salgsprisen for d(cid:229)rlig landbrugsjord stiger, og at salgsprisen for god landbrugsjord falder (39). Det skyl- des, at godtgłrelserne udgłr en stłrre andel af de landbrugeres indkomst, som har jord af d(cid:229)rlig kvalitet og svingende udbytter, og at de i relativt stłrre omfang er en hj(cid:230)lp til landbrugere med usikre indkomstforhold. 5. KONKLUSION 5. 3. De m(cid:229)l, der blev fastsat for Mac Sharry-reformen, nemlig at f(cid:229) bragt kornkrisen ud af verden og at skabe markedsbalance, er blevet opfyldt i overgangsperioden. Produktionen blev fastholdt p(cid:229) niveauet fłr reformen, oplagring blev reduceret til n(cid:230)sten nul, og over halvdelen af den samlede eksport blev gennemfłrt uden eksportrestitutioner. Man kunne m(cid:229)ske have forventet, at jordud- tagningsordningen og prisneds(cid:230)ttelserne havde bragt produktio- nen ned p(cid:229) et endnu lavere niveau, end de faktisk gjorde (cid:151) jord- udtagningsordningen ved at korndyrkningsarealerne blev reduceret, og prisneds(cid:230)ttelserne ved at markedsindkomsterne faldt i forhold til produktionsomkostningerne og dermed ogs(cid:229), at głdning og pesticider blev anvendt i mindre omfang. Produkti- onstendensen globalt set og navnlig de divergerende tendenser i medlemsstaterne viser imidlertid, at det er temmelig vanskeligt at se, om reformen har haft en mere varig effekt p(cid:229) produktionen. Prisneds(cid:230)ttelsernes og jordudtagningsordningens produktionsre- ducerende effekt blev sv(cid:230)kket af fłlgende forhold: 5. 1. EU-korn var i overgangsperioden relativt mere konkurren- cedygtigt p(cid:229) verdensmarkedet end korn af anden oprindelse og end kornsubstitutter p(cid:229) EU-markedet, fordi de interne priser faldt, og fordi EU-priserne n(cid:230)rmede sig de internationale priser (jf. punkt 4. 13). Afgłrende for, om denne gunstige effekt varer ved, er, om interventionspriserne og derfor ogs(cid:229) EU-markedpriserne a) gunstige vejrforhold i 1995 og 1996 i store omr(cid:229)der af Nord- europa, hvor de stłrste produktionsarealer findes (jf. punkt 4. 7) (38) Jf. Rettens (cid:229)rsberetning for regnskabs(cid:229)ret 1996, EFT C 348 af 8. 11. 1997, punkt 3. 30. (39) Rob Fraser, Land heterogeneity and the May 1992 Reform of CAP cereal price support, Journal of Agricultural Economics, Vol 48, No 1, p. 69, Falkirk 1997. b) arealstłtte, som har v(cid:230)ret et incitament for landbrugerne til at dyrke markafgrłder, hvor korn er den vigtigste afgrłde (jf. punkt 4. 19) 8. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 192/27 c) stigende priser p(cid:229) verdensmarkedet, da produktionen var lavere end forbruget, hvilket skyldtes reduktionen af korn- dyrkningsarealet, og at kornudbyttet er steget i et langsom- mere tempo siden midten af 80(cid:146)erne (40) (jf. punkt 4. 16) d) bev(cid:230)gelser i krydskursen ecu/nationale valutaer, som udlig- nede prisfaldene i national valuta i nogle medlemsstater (jf. punkt 4. 17). 1997 blev landbrugerne globalt set faktisk overkompenseret med ca. 13 100 mio. ECU. Men selv hvis der ikke var sket overkom- pensation p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan, ville den metode, der anvendes til beregning af arealstłtten, have resulteret i overkompensation i nogle medlemsstater, hvor markedspriserne var hłjere end den faste gennemsnitlige indikativpris, og omvendt. Endvidere blev landbrugere, hvis historiske udbytter var hłjere end det gennem- snitlige udbytte, straffet, mens landbrugere med lavere udbytte drog fordel af dette system. Reformen tog ikke denne effekt i betragtning. 5. 4. Det fremg(cid:229)r klart af den seneste udvikling p(cid:229) markedet, at den stabilitet, der blev skabt i overgangsperioden, ikke kan opret- holdes. I produktions(cid:229)ret 1996/97 oversteg F(cid:230)llesskabets produk- tion faktisk allerede fłr-reformniveauerne, og den holdt sig p(cid:229) et hłjt niveau i produktions(cid:229)ret 1997/98. Lagrene er fłlgelig ogs(cid:229) vokset. Og hvis der blev indfłrt en og samme stłttesats for korn og oliefrł, kunne det głre det relativt mere attraktivt at łge korn- produktionen (jf. punkt 4. 6). 5. 7. Reformen tog heller ikke et andet aspekt i betragtning, nem- lig jo stłrre bedrift, jo stłrre offentlig stłtte f(cid:229)r bedriften. Det er ikke i overensstemmelse med det politiske łnske om fłrst og fremmest at hj(cid:230)lpe sm(cid:229) landbrugere. Dette problem kan kun lłses ved, at der l(cid:230)gges loft over den offentlige stłtte til den enkelte bedrift. Agenda 2000 omfatter forslag om lofter og om et degres- sivt arealstłttesystem. Lofter og degressive stłttesystemer inde- b(cid:230)rer imidlertid den risiko, at stłrre bedrifter deles op i mindre bedrifter for at opn(cid:229) mere stłtte. 5. 5. Hvis de hłje priser p(cid:229) EU-markedet i forhold til verdens- markedspriserne opretholdes, og der samtidig er overskud af EU-produceret korn, har F(cid:230)llesskabet et meget alvorligt problem. Det bliver vanskeligt at afs(cid:230)tte overskud, fordi WTO s(cid:230)tter lofter over de samlede belłb, der kan udbetales i eksportrestitutioner, og over de m(cid:230)ngder korn, der kan eksporteres med eksportresti- tutioner. Disse gr(cid:230)nser vil sandsynligvis blive s(cid:230)nket yderligere under den n(cid:230)ste forhandlingsrunde. Agenda 2000 indeholder ikke forslag til alternative lłsninger p(cid:229) dette problem, bortset fra en prisneds(cid:230)ttelse, som m(cid:229)ske ikke er stor nok. Det er ikke en varig lłsning at nedbringe overskuddene alene ved interventions- oplagring. 5. 8. Retten erkender helt og fuldt, at det er vanskeligt at opfylde alle m(cid:229)lene i EF-traktatens artikel 39 samtidig. Indkomstm(cid:229)let har v(cid:230)ret et af de fremherskende m(cid:229)l i alle (cid:229)rene efter indfłrelsen af den f(cid:230)lles landbrugspolitik. Det kunne imidlertid overvejes, om lłsningen kunne v(cid:230)re at beregne landbrugsstłtten p(cid:229) et andet grundlag end priser, produktion og areal. Den kunne f. eks. bereg- nes p(cid:229) grundlag af en standardnettoindt(cid:230)gt pr. husstand eller arbejdsenhed. Skulle markedet ikke kunne sikre landbrugeren en s(cid:229)dan minimumsindt(cid:230)gt, kunne forskellen s(cid:229) delvis udlignes ved hj(cid:230)lp af landbrugsstłtte. 5. 6. Reformens effekt p(cid:229) landbrugsindkomsterne er beskrevet i punkt 4. 29-4. 46. M(cid:229)let for reformen var at kompensere landbru- gerne for indkomsttab, som skyldtes neds(cid:230)ttelsen af de institutio- nelle priser til et gennemsnitligt f(cid:230)llesskabsniveau. Sigtet med reformen var ikke at d(cid:230)kke potentielle tab, som skyldtes, at godt- głrelsen var baseret p(cid:229) gennemsnitlige udbytter og gennemsnit- lige dyrkningsarealer, som var blevet fastfrosset p(cid:229) deres historiske niveau, og tillige baseret p(cid:229) en og samme gennemsnitlige indika- tivpris for samtlige kornsorter og ikke p(cid:229) markedspriserne i hver enkelt medlemsstat. Reformen gik for vidt med hensyn til at kom- pensere landbrugerne for deres indkomsttab. I de fem (cid:229)r 1993- (40) Europa-Kommissionen, CAP Working Notes: The Outlook of World Cereal Markets, ISBN 92-827-8813-X, Bruxelles-Luxembourg, okto- ber 1996, s. 2. 5. 9. Ethvert politisk tiltag skal naturligvis blandt andet opfylde kravet i traktatens artikel 39, stk. 1, litra b), om ». at sikre land- brugsbefolkningen en rimelig levestandard. «. Stigninger i bedriftens indkomst, s(cid:229) den n(cid:229)r op over »standardnettoindkomsten«, skal imidlertid komme fra łget produktivitet, som opn(cid:229)s gennem tek- niske fremskridt, rationel udvikling af landbrugsproduktionen, optimal udnyttelse af produktionsfaktorerne som fastsat i trakta- tens artikel 39, stk. 1, litra a), samt ved tilpasning af landbrugs- strukturerne som fastsat i traktatens artikel 39, stk. 2, litra b). 5. 10. Konklusionen m(cid:229) blive, at Mac Sharry-reformen har v(cid:230)ret et lille skridt i den rigtige retning. Med reformen er den offentlige stłtte ydet inden for rammerne af den f(cid:230)lles markedsordning for korn blevet gennemskuelig, fordi prisstłtten er blevet erstattet af direkte stłtte, som betales af skatteyderne. Det har som forventet medfłrt en betydelig stigning i budgetudgifterne i reformens fłr- ste gennemfłrelses(cid:229)r. Denne udgiftsstigning blev imidlertid hłjere end beregnet, dvs. at de faktiske udgifter steg (cid:229)r for (cid:229)r. Endvidere C 192/28 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 8. 7. 1999 havde man forventet, at udgifterne ville falde i 1997, men det skete ikke. 5. 11. Selv om lagrene voksede i 1996-1997 efter overgangspe- rioden, og selv om udgifterne til eksportrestitutioner łgedes i samme periode, har reformen stadig haft betydning. Disse forhold er kun et tegn p(cid:229), at reformen er en lłbende proces, og at der błr tr(cid:230)ffes korrigerende foranstaltninger til at f(cid:229) afhjulpet de konsta- terede svagheder. I Agenda 2000 foresl(cid:229)s det, at interventionspri- serne neds(cid:230)ttes yderligere (cid:151) en s(cid:229)dan foranstaltning skal ifłlge forslaget forebygge risikoen for, at lagrene atter vokser, og at udgifterne til eksportrestitutioner igen łges. Det var ikke muligt at evaluere, hvor effektivt jordudtagningsordningen havde funge- ret, fordi jordudtagningssatserne m(cid:229)tte neds(cid:230)ttes v(cid:230)sentligt efter overgangsperioden p(cid:229) grund af verdensomsp(cid:230)ndende forsynings- mangel. 5. 12. For i det mindste p(cid:229) mellemlangt sigt at komme videre i den retning, der foresl(cid:229)s i punkt 5. 8, błr Kommissionen s(cid:230)tte undersłgelser i gang, der tager sigte p(cid:229) at evaluere, hvor stor kon- kurrencedygtighed F(cid:230)llesskabets kornsektor i realiteten har opn(cid:229)et gennem s(cid:229)danne langvarige subsidieordninger. Der błr tages effek- tivt fat p(cid:229) problemer som den potentielle risiko for arbejdslłshed, risikoen for at stłrre bedrifter opsplittes i mindre bedrifter, afvan- dringen fra landbruget og miljłskader. Det kunne głres gennem stłtte til integreret udvikling af landdistrikterne. 5. 13. Der l(cid:230)gges ikke tilstr(cid:230)kkelig v(cid:230)gt p(cid:229) foranstaltninger til forbedring af konkurrencedygtigheden gennem strukturforanstalt- ninger, som ogs(cid:229) er i overensstemmelse med WTO-aftalerne (green box). I forbindelse med reformen har man i nogen grad forsłmt forbrugernes interesser. Skatteyderne skal b(cid:230)re en tun- gere byrde, men det betyder ikke, at de endelige forbrugerpriser falder v(cid:230)sentligt. Det błr undersłges n(cid:230)rmere, om markedsstruk- turen er en hindring for, at fordelene ved reformen overfłres til forbrugerne. Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg p(cid:229) młdet den 6. maj 1999. P(cid:229) Revisionsrettens vegne Jan O. KARLSSON Formand I dennes frav(cid:230)r undertegnet af Bernhard FRIEDMANN Fungerende formand 8. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 192/29 BILAG 1 EUROPEAN UNION Average cereal area per cereal holding (ha) in 1993 (Austria/Finland/Sweden 1995) <= 5 ha 5 - 10 ha 10 - 20 ha 20 - 40 ha > 40 ha DATA PROCESSING: GISVI and VI. A. 1 CARTOGRAPHY: EC-GISVI - 06/97 SOU CE: EUROSTAT R 0 150 750 km UKA UKB UK1 IE YORKSHIRE AND HUMBERSIDE UK8 EAST MIDLANDS UK7 EAST ANGLIA UK9 FI15 SE08 SE07 FI14 FI13 FI12 FI11 SE06 FI2 SE01 SE02 SE05 SE03 DK SE04 DEF MECKLENBURG-VORPOMMERN NL1 DE5 DE6 DE9 DE3 BRANDENBURG SOUTH EAST (UK) UK6 NL3 NL2 NL4 DEA BE1 BE3 BE2 FR3 SACHSEN-ANHALT SACHSEN THUERINGEN DE7 FR23 FR22 FR25 LU DEB DEC FR52 ILE DE FRANCE FR21 FR41 FR42 DE1 DE2 FR51 FR24 FR26 FR43 AT1 AT2 IT312 AT3 IT311 IT31 IT2 IT32 IT33 FR53 FR61 ES11 ES12 ES13 ES21 ES23 ES22 FR63 FR72 FR71 IT12 IT11 FR62 FR81 FR82 IT13 IT4 PT11 ES41 PT12 ES3 ES24 ES51 PT13 PT14 PT15 ES43 ES42 ES52 ES53 ES61 ES62 ES63 FR83 ITB IT51 IT53 IT52 IT6 IT71 IT72 IT8 IT91 IT92 IT93 ITA GR11 GR41 GR12 GR13 GR21 GR14 GR24 GR22 GR23 GR25 GR3 GR42 GR43 C 192/30 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 8. 7. 1999 BILAG 2 EUROPEAN UNION Regional cereal production in % of EU-15 (average 3 most recent years available) <= 0. 5 % 0. 5 - 1. 0 % 1. 0 - 2. 0 % 2. 0 - 3. 0 % > 3. 0 % DATA PROCESSING: GISVI and VI. A. 1 CARTOGRAPHY: EC-GISVI - 06/97 SOURCE: EUROSTAT 0 150 750 km FI15 SE08 SE07 FI14 FI13 FI12 FI11 SE06 FI2 SE01 SE02 UKB IE UKA UK1 UK2 UK3 UK8 UK7 UK9 UK6 UK5 SE05 SE03 DANMARK SE04 DEF DE6 DE8 UK4 NL1 DE5 NIEDERSACHSEN NL3 NL2 NL4 DEA BE1 BE3 BE2 FR3 DEE DEG DE7 DE3 DE4 DED FR23 FR22 FR25 LU DEB DEC FR52 FR1 FR21 FR41 FR51 CENTRE BAYERN FR42 DE1 AT31 AT12 AT13 AT11 FR26 FR43 AT34 AT33 AT32 AT22 FR53 FR61 FR63 FR72 FR71 IT12 IT11 IT311 IT312 AT21 IT33 IT2 IT32 FR62 FR81 FR82 IT13 IT4 ES11 ES12 ES13 ES21 ES23 ES22 PT11 ES41 PT12 ES3 ES24 ES51 PT13 PT14 PT15 ES43 ES42 ES52 ES53 ES61 ES62 ES63 FR83 ITB IT51 IT53 IT52 IT6 IT71 IT72 IT8 IT91 IT92 IT93 ITA GR11 GR41 GR12 GR13 GR21 GR14 GR24 GR22 GR23 GR25 GR3 GR42 GR43 8. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 192/31 KOMMISSIONENS SVAR RESUM(cid:201) Landbrugsreformen i 1992 sigtede mod at głre korn dyrket i F(cid:230)llesskabet mere konkurrencedygtigt b(cid:229)de i F(cid:230)l- lesskabet og p(cid:229) verdensmarkedet. I 1980(cid:146)erne og begyndelsen af 1990(cid:146)erne mistede korn dyrket i F(cid:230)llesskabet konstant markedsandel p(cid:229) det interne marked for dyrefoder til fordel for importerede kornsubstitutter. En fort- s(cid:230)ttelse af disse tendenser i perioden 1993/94-1995/96 ville have resulteret i et fald i m(cid:230)ngden af korn anvendt til dyrefoder p(cid:229) ca. 5-7 mio. ton. P(cid:229) dette tidspunkt var det ogs(cid:229) klart, at de igangv(cid:230)rende GATT-forhandlinger ville resultere i indskr(cid:230)nkninger med hensyn til m(cid:230)ngden af korn, der kunne eksporteres med eksportstłtte. Reformen genoprettede markedsbalancen for korn. Det interne forbrug af korn dyrket i F(cid:230)llesskabet voksede og interventionslagrene forsvandt inden de inden for de seneste m(cid:229)neder er begyndt at vokse igen. Kommissionen erkendte imidlertid i sine Agenda 2000-forslag, at der er behov for at udbygge 1992-reformen ved at foresl(cid:229) en yderligere nedsk(cid:230)ring p(cid:229) 20 % i de institutionelle kornpriser for at forbedre EU(cid:146)s konkur- renceevne p(cid:229) de interne og eksterne markeder. Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Berlin konkluderede, at prisneds(cid:230)ttelsen skulle v(cid:230)re p(cid:229) 15 % i produktions(cid:229)rene 2000/01 og 2001/02 (7,5 % om (cid:229)ret), og at der skulle tr(cid:230)ffes afgłrelse om en yderligere neds(cid:230)ttelse af interventionsprisen, som skulle g(cid:230)lde fra 2002/03 og frem afh(cid:230)ngigt af udvik- lingen p(cid:229) markedet. Den kombinerede effekt af prisneds(cid:230)ttelser og brakl(cid:230)gning skulle głre det muligt for EU at opretholde markedsbalancen. Retten gentager, hvad den tidligere har gjort opm(cid:230)rksom p(cid:229) ((cid:229)rsberetningen fra 1996), at den direkte stłtte, der blev indfłrt med 1992-reformen, faktisk overkompenserer kornproducenterne. Kommissionen accepterede dette og foreslog i 1996 at neds(cid:230)tte de godtgłrelser, der blev udbetalt til landm(cid:230)ndene. Hverken R(cid:229)det eller Europa-Parlamentet godkendte imidlertid forslaget. Agenda 2000 tager fat p(cid:229) dette problem ved kun at give delvis kompensation for prisneds(cid:230)ttelse. Som fłlge af en beslutning truffet af Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d giver enhver stigning i arealstłtten i tilf(cid:230)lde af en yderligere neds(cid:230)ttelse af interventionsprisen samme grad af kompensation som i 2000/01 og 2001/02. En differentiering af godtgłrelsen afh(cid:230)ngigt af bedriftens stłrrelse var en del af det oprindelige 1992- reformforslag og var ogs(cid:229) med i Agenda 2000-forslagene, men ingen af disse forslag blev godkendt af R(cid:229)det. Retten konstaterer, at hverken prisneds(cid:230)ttelserne fra den fłrste reform eller i henhold til Agenda 2000 ser ud til at v(cid:230)re til fordel for den endelige forbruger. Selv om det ikke er nogen let opgave at m(cid:229)le effekten p(cid:229) for- brugerpriserne, da priserne er p(cid:229)virkede af en r(cid:230)kke faktorer, har Kommissionen undersłgt pristransmissionen i andre sektorer og er n(cid:229)et til den konklusion, at der generelt set er en positiv effekt. B(cid:229)de łkonometriske modeller og łkonomiske analyser stłtter den konklusion, at prisneds(cid:230)ttelserne i en sektor, der er vigtig for konsum og dyrefoder, kun kan f(cid:229) en positiv effekt p(cid:229) forbrugerpriserne. C 192/32 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 8. 7. 1999 4. VIRKNINGERNE AF REFORMEN Priser Produktion Producentpriser 4. 6-4. 10. De vigtigste faktorer i forbindelse med stabiliseringen af kornmarkedet har v(cid:230)ret 1) en neds(cid:230)ttelse af produktionen ved hj(cid:230)lp af jordudtagning og 2) et łget internt forbrug af korn p(cid:229) grund af en neds(cid:230)ttelse af kornpriserne. Forskellen mellem medlemsstaterne med hensyn til en s(cid:230)nkning af produktionen i de fłrste (cid:229)r efter indfłrelsen af reformen skyl- des anvendelsen af en obligatorisk jordudtagningssats p(cid:229) 15 %, som de sm(cid:229) producenter er fritaget for. I łvrigt er tilpasningen af de nye delstaters landbrugsłkonomi til markedsłkonomi fortsat. Oliefrłproduktionen skal ikke nłdvendigvis mindskes i forbin- delse med Agenda 2000. Markedsudsigterne for oliefrł er gunsti- gere end for korn og głr det muligt ved hj(cid:230)lp af hłjere markeds- priser at kompensere for den lavere stłtte som fłlge af udligningen. I łvrigt er det hensigten i forbindelse med den forelłbige aftale i Agenda 2000 at foretage en s(cid:230)rlig opfłlgning af oliefrłsektoren, s(cid:229)ledes at det bliver muligt at reagere p(cid:229) en eventuel m(cid:230)rkbar ind- skr(cid:230)nkning af oliefrłarealerne. 4. 15-4. 19. Det er ikke i modstrid med princippet om enheds- markedet at have forskellige markedspriser. F(cid:230)llesskabspr(cid:230)feren- cen głr det muligt at overfłre korn fra omr(cid:229)der med overskud til omr(cid:229)der, hvor der er mangel p(cid:229) korn uden intervention fra en offentlig myndighed. EU har en institutionel enhedspris, men for- skellige markedspriser, der afspejler opdelingen af markedet. N(cid:229)r F(cid:230)llesskabet tidligere har overfłrt eller solgt interventions- lagre til visse omr(cid:229)der, har disse foranstaltninger v(cid:230)ret begrundet i s(cid:230)rlige omst(cid:230)ndigheder som tłrke, der har p(cid:229)virket produktio- nen af foder og kv(cid:230)gavlernes indkomster. Inden reformen i 1992 var interventionspriserne afgłrende for dannelsen af kornpriserne p(cid:229) det interne marked. I omr(cid:229)der med overskud rettede markedet sig efter dette niveau, og i omr(cid:229)der, hvor der var mangel p(cid:229) korn, omfattede markedsprisen desuden afs(cid:230)tnings- og transportudgifter. Indfłrelsen af en hłj jordudtag- ningssats har genskabt balancen imellem produktion og forbrug. S(cid:229)ledes er visse omr(cid:229)der med overskud inden reformen i 1992 blevet til omr(cid:229)der med mangel p(cid:229) korn, hvilket har gjort det muligt for producenterne at opn(cid:229) priser, der er hłjere end inter- ventionsprisen. Kommissionen tog hensyn til dette f(cid:230)nomen i forbindelse med reformen ved at beregne godtgłrelserne p(cid:229) grundlag af en objek- tiv pris p(cid:229) 5 % over interventionsprisen. Kommissionen erkender, at det er umuligt at forudse produktion og forbrug af korn to produktions(cid:229)r ud i fremtiden b(cid:229)de p(cid:229) f(cid:230)l- lesskabsplan og p(cid:229) verdensplan. Som Retten selv erkender det, har indfłrelsen af obligatorisk jordudtagning v(cid:230)ret et meget vigtigt element i forsłget p(cid:229) at skabe en bedre balance p(cid:229) f(cid:230)llesskabs- markedet. Basisjordudtagningssatsen (15 %) tog hensyn til nłdvendigheden af at formindske interventionslagrene og bremse tendensen til sti- gende udbytter. S(cid:229)ledes l(cid:229) den forventede produktion for 1993 og 1994 lavere end de forventede afs(cid:230)tningsmuligheder p(cid:229) det interne og eksterne marked. Tłrken i Spanien og Portugal og formind- skelsen af verdenslagrene łgede dette problem. Fasts(cid:230)ttelsen af jordudtagningssatsen for 1997- og 1998-hłsten i henholdsvis september 1996 og i juni 1997 skal ses i forhold til situationen p(cid:229) verdensmarkedet p(cid:229) dette tidspunkt, som var pr(cid:230)- get af ekstremt lave lagre. Denne situation fłrte til ustabile priser og tvang Kommissionen til at indfłre eksportafgifter for hvede. Af hensyn hertil foreslog Kommissionen oprindeligt en midlerti- dig forl(cid:230)ngelse af medansvarsafgiftsordningen. Hverken R(cid:229)det eller Parlamentet stłttede dette forslag. Forbrugerpriser Systemet til fasts(cid:230)ttelse af jordudtagningssatser er m(cid:229)ske ikke ide- elt, men nok det bedste man har haft hidtil. 4. 20-4. 21. Kommissionen er af den opfattelse, at prisneds(cid:230)ttel- sen p(cid:229) producentniveau generelt har en positiv virkning p(cid:229) for- 8. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 192/33 brugerniveau. Det fremg(cid:229)r af den seneste analyse af svinekłds- sektoren. Man har anvendt modeller, der er udarbejdet af univer- sitet i Bonn, Centre for World Food Studies ved universitetet i Amsterdam og Kommissionens tjenestegrene, til denne undersł- gelse. Det er de bedste forh(cid:229)ndenv(cid:230)rende łkonometriske redska- ber i EU. Kommissionen erkendte, at der havde v(cid:230)ret overkompensation i nogle (cid:229)r. Kommissionen vurderede overkompensationen til 8,5 mia. ECU for perioden 1993/94-1996/97. Situationen varierer imidlertid efter kornart, omr(cid:229)de og produktions(cid:229)r. Kommissio- nen foreslog i 1996 en nedsk(cid:230)ring af godtgłrelsen for markaf- grłder, som hverken blev godkendt af R(cid:229)det eller Parlamentet. Markedspriserne faldt imidlertid i 1997 og 1998, hvorved proble- met med overkompensation i vid udstr(cid:230)kning opvejedes. I łvrigt tages dette spłrgsm(cid:229)l op i Agenda 2000, hvor der kun tilbydes delvis kompensation. N(cid:229)r pristransmissionen for korn skal evalueres, m(cid:229) man głre sig klart, at korn i v(cid:230)rdi kun tegner sig for en begr(cid:230)nset del af prisen p(cid:229) fłdevarer, dvs. at korns andel af prisen p(cid:229) brłd kun er ca. 5 %. Eksport 4. 26. Indfłrelsen af en eksportafgift har prim(cid:230)rt til form(cid:229)l at beskytte det interne marked mod en spekulationsstigning i pri- serne. En s(cid:229)dan foranstaltning er begrundet i en f(cid:230)lles markeds- ordning, der skal sikre en balance mellem forbrugernes og pro- ducenternes interesser. Med hensyn til metoden til evaluering af overkompensation łnsker Kommissionen at tilfłje fłlgende oplysning. En beregning p(cid:229) grundlag af producentpriserne omfatter virkningen af opkr(cid:230)vnin- gen af medansvarsafgiften, der belłber sig til 10 budgetecu pr. ton. Denne afgift, der er afskaffet af R(cid:229)det, uden at metoden til fasts(cid:230)ttelse af godtgłrelsen er blevet (cid:230)ndret, udgłr ved beregnin- gen af overkompensationen i perioden 1993-1997 ca. 8 mia. ECU. Indkomstfordeling p(cid:229) kornproducenterne 4. 28. Fasts(cid:230)ttelsen af eksportrestitutionssatsen er baseret p(cid:229) for- skellen mellem den interne markedspris og niveauet for de priser p(cid:229) verdensmarkedet, der er mest repr(cid:230)sentative for europ(cid:230)isk kvalitet. S(cid:229)ledes udligner F(cid:230)llesskabet virkningen af stigningen i priserne p(cid:229) det interne marked, som skyldes interventionsordnin- gen. Markedsprisernes indflydelse Landbrugsindkomsterne fra kornproduktion 4. 30. Selv om indkomststigningen er stor i procent p(cid:229) grund af den s(cid:230)rlige markedssituation, n(cid:229)ede kornproducenternes ind- komst dog kun op p(cid:229) 14 % over gennemsnittet for samtlige land- brugere. I Agenda 2000 tiln(cid:230)rmes interventionsprisen den forven- 4. 40. tede verdensmarkedspris for korn, og interventionen er s(cid:229)ledes kun et sikkerhedsnet. Udbytternes indflydelse 4. 43-4. 44. Reformen har bremset tilskyndelsen til at łge udbyt- tet som fłlge af markedsstłtten i form af hłje priser. Det var hen- sigten med reformen. Derfor ville en godtgłrelsesordning, der tog hensyn til den enkelte landbrugers udbytte, v(cid:230)re i modstrid med m(cid:229)ls(cid:230)tningerne. Godtgłrelser til kornproducenterne Bedriftsstłrrelsernes betydning 4. 31-4. 36. Kommissionen forklarede i sit svar til Rettens (cid:229)rsbe- retning for finans(cid:229)ret 1996, hvorfor man havde valgt at anvende et fast godtgłrelsesbelłb. Der er behov for en ordning med et fast belłb, der er uafh(cid:230)ngigt af produktionsniveau og baseret p(cid:229) historiske data, s(cid:229)ledes at de muligheder, der skyldes udviklingen p(cid:229) verdensmarkedet, kan udnyttes bedre. Det styrkede i łvrigt EU(cid:146)s position i de igangv(cid:230)rende forhandlinger om en ny GATT- aftale. 4. 45-4. 46. Kommissionen indarbejdede planen til at differen- tiere stłtten afh(cid:230)ngigt af den enkelte bedrifts hektarstłrrelse i for- slagene til 1992-reformen, men R(cid:229)det gik imod idØen p(cid:229) dette tidspunkt (se 3. 72 i beretningen fra 1996 (EFT C 348 af 18. 11. 1997, s. 95)). I forbindelse med Agenda 2000 indeholdt R(cid:229)dets kom- promis ikke tanken om at głre den direkte stłtte degressiv. C 192/34 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 8. 7. 1999 5. KONKLUSION 5. 1-5. 3. Kommissionen er enig med Retten i, at 1992-reformens m(cid:229)l blev realiseret i overgangsperioden. Reformen har i hłj grad bidraget til at genoprette balancen p(cid:229) kornmarkedet med indfł- relsen af jordudtagningsordningen og neds(cid:230)ttelsen af priserne. I łvrigt er der den fordel ved jordudtagningsordningen, at den kan tilpasses de skiftende vilk(cid:229)r p(cid:229) verdensmarkedet. 5. 6. Som anfłrt i Kommissionens svar til Rettens (cid:229)rsberetning for finans(cid:229)ret 1996 (EFT C 348, punkt 3. 31, s. 93) bekr(cid:230)ftede Kommissionens egne beregninger, at der har v(cid:230)ret tale om en overkompensation vurderet til 8,5 mia. ECU i kornsektoren i fire (cid:229)r, n(cid:229)r man ser bort fra virkningen af afskaffelsen af medansvars- afgiften. Den direkte indkomststłtteordning har aldrig haft til for- m(cid:229)l at give den enkelte landmand 100 % kompensation for ned- s(cid:230)ttelsen af priserne. Den blev indfłrt for at korrigere visse uheldige virkninger af en hłj interventionsprisordning, som f. eks. overintensiveringen. Imidlertid erkendte Kommissionen i sine Agenda 2000-forslag behovet for at g(cid:229) endnu videre end den fłrste reform. Derfor er man blevet enige om en 15 % neds(cid:230)ttelse af korninterventions- prisen. Der vil blive truffet beslutning om yderligere nedsk(cid:230)ring afh(cid:230)ngigt af markedsudviklingen. Hertil kommer, at referencesat- sen for obligatorisk jordudtagning er blevet fastsat til 10 %. Denne procentdel vil eventuelt blive (cid:230)ndret afh(cid:230)ngigt af markedsudvik- lingen. Den kombinerede effekt af prisneds(cid:230)ttelse og jordudtag- ning skulle głre det muligt for EU at opretholde markedsbalan- cen. 5. 13. Kommissionen er helt enig i, at der er en potentiel risiko p(cid:229) de af Retten omtalte omr(cid:229)der. Derfor indg(cid:229)r der en ny forord- ning om udvikling af landdistrikterne i Agenda 2000. De to reformer af den f(cid:230)lles landbrugsordning har fłrt til meget v(cid:230)sentlige prisneds(cid:230)ttelser. Kommissionen understreger, at de analyser, der er gennemfłrt inden for kłdsektorerne, viser, at der har v(cid:230)ret tale om en positiv pristransmission til fordel for forbru- gerne, selv om det er sket med en vis forsinkelse