title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 91/440 EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar", "Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 95/18/EG om tillstånd för järnvägsföretag", och "Förslag till rådets direktiv om tilldelning av järnvägsinfrastrukturkapacitet och uttag av infrastrukturavgifter och utfärdande av säkerhetsintyg"

eurovoc_concepts:
charges for use of infrastructure
rail transport
trade licence
transport company
transport infrastructure
transport safety

text: C 209/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 7. 1999 Kommittén uppmanar således rådet att anta föreliggande förslag snarast möjligt för att förslaget skall kunna träda i kraft enligt planerna den 1 januari 2000 (se art. 2. 1). Bryssel den 26 maj 1999. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om: — ”Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 91/440 EEG om utvecklingen av gemenskapens järnvägar”, — ”Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 95/18/EG om tillstånd för järnvägsföretag”, och — ”Förslag till rådets direktiv om tilldelning av järnvägsinfrastrukturkapacitet och uttag av infrastrukturavgifter och utfärdande av säkerhetsintyg” (1) (1999/C 209/07) Den 19 oktober 1998 beslutade rådet i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslagen. Sektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som ansvarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 19 maj 1999. Föredragande var Joël Décaillon. Vid sin 364:e plenarsession den 26-27 maj 1999 (sammanträdet den 26 maj) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 80 röster för, 15 emot och 14 nedlagda röster. 1. Inledande kommentarer Helheten av dessa förslag utgör ett både lagstiftande 1. 1. och begreppsmässigt ”paket” om villkoren för utnyttjande av järnvägsinfrastrukturen. 1. 2. Samtliga förslag faller: — inom den bredare ram som Europeiska unionens riktlinjer utgör både för ”tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning” och ”hållbar utveckling” liksom för utvidgningsprocessen, med hänsyn tagen till transporternas särskilda roll för samtliga dessa processer. Tillsammans utgör dessa förslag ”ett steg framåt”, en takten för omstruktureringen av de europeiska 1. 3. ökning i järnvägarna. — inom ramen för de olika texter och förslag som berör järnvägstransporter, 1. 4. Helheten av dessa förslag grundar sig på en fördjupning av inre marknaden och utvecklingen av konkurrensmekanis- merna. — inom ramen för olika texter och förslag avseende den övergripande transportpolitiken, — inom ramen för de olika texter och förslag som avser allmännyttiga tjänster, 2. Kort sammanfattning av kommissionens förslag 2. 1. A¨ ndring av direktiv 91/440/EEG (1) EGT C 321, 20. 10. 1999, s. 6, 8, 10. 2. 1. 1. I förslaget kräver man en total och obligatorisk åtskillnad mellan de konton som avser infrastrukturförvaltning 22. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 209/23 och dem som avser drift av järnvägsföretag (vinst- och förlustredovisningar samt balansräkningar). Det sätt som dessa redovisningar hanteras måste respektera förbudet mot att till en annan. överföra statligt stöd från en verksamhet Vidare krävs det i förslaget att man inom järnvägsföretagens organisation gör åtskillnad mellan de verksamheter som skulle kunna medföra diskriminering vad gäller nyttjanderätten till infrastrukturen. 2. 1. 2. turförvaltning” anges. Definitionerna av ”järnvägsföretag” och ”infrastruk- a) För järnvägsföretag anges att det finns ”krav på att företaget skall säkerställa driften av trafiken”. [Det framgår inte av kommissionsdokumentets svenska översättning att inne- börden av detta är att företagen har egen lokkapacitet. O¨. a. ] b) För infrastrukturförvaltningen fastställs det att det kan röra sig om ett offentligt företag, ett privat företag eller ett offentligt organ. 2. 1. 3. Ansvaret för säkerhetsreglerna skall anförtros organi- sationer eller företag som är oberoende av dem som tillhanda- håller transporttjänsterna. 2. 1. 4. Infrastrukturförvaltarna skall ha oberoende ställning gentemot staten, ha en självständig ledning och utveckla egna verksamhetsplaner. 2. 1. 5. Passagerartrafik och godstransporter måste ha åtskil- da förlust- och vinstredovisningar samt balansräkningar. Of- fentliga bidrag till någondera aktiviteten måste bokföras sepa- rat och kan inte föras från en aktivitet till en annan. 2. 3. Förslag till direktiv som ersätter bestämmelserna i direktiv 95/19/EG 2. 3. 1. Direktivet avser ”huvudlinjer i järnvägsinfrastruktur som används för inrikes eller internationella järnvägstjänster”. 2. 3. 2. funktionella definitioner och införs nya kategorier. I direktivet anges ett antal begreppsmässiga och I direktivet fastställs principer och regler för kapaci- 2. 3. 3. tetstilldelning och förfaranden för fastställande och uppbörd av avgifter för användning av järnvägsinfrastruktur och det fastställs vidare att de organ som fördelar kapacitet skall vara oberoende i förhållande till de berörda järnvägstrafikföretagen. Dessa principer, regler och förfaranden skall göra det 2. 3. 4. möjligt för infrastrukturförvaltaren att åstadkomma bästa möjliga kapacitetsutnyttjande och undvika all diskriminering. 2. 3. 5. ning av godstrafik och passagerartrafik. I direktivet uppmanas till åtskillnad mellan redovis- 2. 3. 6. I direktivet baserar sig principerna för beräkning av avgifter på begreppet samhällsekonomiska marginalkostnader och integration av externa kostnader. 2. 3. 7. I direktivet avgränsas statens och andra offentliga organs roll vad gäller definition, beskaffenhet, finansiering av infrastruktur, fastställande av tillträdesprinciper och tillstånds- givning, säkerhetsregler, system för kompensation för externa kostnader och offentliga serviceuppdrags omfattning 2. 1. 6. i nationell rätt är fastställd till ett år. Tidsgränsen för att införa bestämmelserna i direktivet 2. 3. 8. vad begreppet ”tjänster vid tillträde till omfatta. I direktivet finns som en bilaga en förteckning över infrastruktur” skall 2. 2. A¨ ndring av direktiv 95/18/EG 2. 3. 9. fastställd till den 1 januari 2000. Tidsgränsen för tillämpning av detta direktiv är 2. 2. 1. Från tillämpningsområdet utesluts pendeltrafiktjäns- ter för befordran av motorfordon genom tunneln under Engelska kanalen liksom passagerartransporter på tunnelbana, spårvagn eller lokala fristående nät. Tillstånd som är avsedda för järnvägsföretag skall 2. 2. 2. utfärdas av ett organ som utses av medlemsstaten, ett organ som inte tillhandahåller järnvägstransporttjänster i egen regi och som är oberoende av organ eller företag som gör detta. A¨ ndringarna av direktivet är inte ägnade att skapa 2. 2. 3. nya tillträdes- eller transiträttigheter och avser inte att ändra tillämpningsområdet för direktiv 91/440/EEG. 2. 2. 4. i nationell rätt är fastställd till ett år. Tidsgränsen för att införa bestämmelserna i direktivet 3. Allmänna kommentarer om förslagen som helhet A¨ ndringarna av de 3. 1. tre direktiven (91/440/EEG, 95/18/EG och 95/19/EG) är en sammanhängande fördjupning som påskyndar omstruktureringen av det europeiska järnvägs- systemet. 3. 2. Kommittén skulle med beaktande av — olika studier av transponeringen, tillämpningen och effek- ten av de tre direktiven i Europeiska unionens femton medlemsstater (direktiv 95/19/EG, till exempel, har bara helt nyligen transponerats, och inte i samtliga medlems- stater), C 209/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 7. 1999 — konkreta uppdaterade uppgifter om situationen för järn- vägstransporter och andra transportsätt i de olika med- lemsstaterna i unionens partnerländer (särskilt Norge och Schweiz) och i de länder som ansökt om snart medlemskap, — de allt större förseningarna och svårigheterna för järnvägs- näten att anpassa sig till transportsektorns utvecklingsten- denser, vilja ha tillgång till en trovärdig lägesrapport som länkar samman näten, olika transportföretag, användarna och arbets- marknadens parter, så att det blir möjligt för medlemsstaterna att mer exakt bedöma — den verkliga nuvarande situationen för järnvägsföretagen (ekonomisk omstrukturering, järnvägarnas marknadsande- lar i olika segment, utvecklingskapacitet, överenskommel- ser, partnerskap, samarbete, sociala villkor, trånga sektorer, infrastrukturprojekt, framsteg i interoperabilitet och inter- modalitet osv. ), — det samband man kan fastställa mellan de första effekterna av de tre direktiven, järnvägssituationen i de olika med- lemsstaterna och i unionen och de olika åtgärder som föreslås av kommissionen, samt — den verkliga situationen vad gäller tillämpningen av de olika riktlinjerna i vitboken och kommissionens grönböck- er och deras första effekter vad gäller målet att främja en övergripande, sammanhållen och balanserad politik för en hållbar utveckling för hela transportsystemet. 3. 3. Med utgångspunkt i denna lägesrapport skulle det vara av värde att kommissionen klart anger mål, konkreta väntade resultat, förutsägbara eller väntade effekter av sina nya förslag (i ekonomiska, handelsmässiga, finansiella, sociala, organisato- riska och funktionella termer). Ekonomiska och sociala kommittén anser, som vi 3. 4. många gånger påpekat (1), att den omstrukturering, modernise- ring och revitalisering som är ett absolut villkor för utveckling och förbättring av järnvägstransporterna hänger tätt samman med efterlevnad av ett antal villkor. Bland dessa märks särskilt: — Att avregleringsprocessen sker fortlöpande, i etapper. — Att hänsyn tas till den särskilda karaktären hos transport- sektorn, som utgör en enhetlig marknad som bara kan ses på ett övergripande sätt som ett intermodalt system, vilket särskilt förutsätter ett återställande av jämvikten och en harmonisering av konkurrensvillkoren mellan de olika transportslagen, särskilt vad gäller ekonomiska, sociala, arbetsmässiga och säkerhetsmässiga villkor. — Att både marknadsmässiga och icke marknadsmässiga aspekter läggs på transportsektorn, särskilt vad gäller den roll som järnvägstransporterna spelar vad gäller att säkerställa tjänster som har ett allmänintresse och de avsevärda skillnader som består mellan transportslagen vad gäller att förorsaka externa kostnader och vad gäller transportsäkerheten. — Att det är nödvändigt att utveckla transeuropeiska nät- verk (2), främja infrastrukturer av gemensamt intresse och öka de kombinerade transporternas andel. — Att järnvägsnätet utgör ett system som i stor utsträckning ger struktur, en avgörande faktor för integration och utveckling av den ekonomiska och sociala sammanhåll- ningen. Detta är verklighet inte bara för Europeiska unionen utan även för kandidatländerna. Man bör således genomföra en fördjupad analys av relationen mellan utvidgningsprocessen och avregleringen av järnvägssys- temen. 4. Särskilda kommentarer 4. 1. Metoden 4. 1. 1. Ekonomiska och sociala kommittén betonar att de tidigare direktiven måste inlemmas i sin helhet av samtliga medlemsstater. Om man för in ändringar finns det en risk för att de generellt sett kommer att skapa juridisk, regleringsmäs- sig, institutionell och organisatorisk instabilitet som kan vara till skada för omstruktureringen av järnvägsföretagen, stimulansen av deras verksamhet samt deras samarbete. Å ena sidan är det 4. 1. 2. tredje direktivförslaget, om infrastrukturavgifter, ytterst detaljerat, mycket komplicerat, ofta dunkelt, med synnerligen exakta och rättsligt tvingande bestämmelser, å andra sidan är direktivets mål, tillämpnings- område och koncept synnerligen allmänt, vilket kan leda till inkonsekvens, tvetydigheter och motsägelser med följande resultat: — mycket olika tolkningar; (1) Se ESK:s yttrande om järnvägstillstånd (ej officiell titel) (EGT C 393, 31. 12. 1994); om ”Utvecklingen av gemenskapens järnvä- gar” (EGT C 153, 28. 5. 1996, s. 16) och om ”Vitbok: En strategi för vitalisering av gemenskapens järnvägar” (EGT C 206, 7. 7. 1997, s. 23). (2) SE ESK:s yttrande om ”Transeuropeiska godskorridorer (freeways) för järnvägsfrakt” (EGT C 95, 30. 3. 1998, s. 21). 22. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 209/25 — stora svårigheter att integrera och tillämpa direktivet i den nationella lagstiftningen, vilket kommittén påpekat i flera yttranden (1). 4. 1. 3. Detta innebär att kommissionens nya förslag med stor sannolikhet kommer att stå i strid med principerna om progressivitet, samstämmighet och jämvikt mellan transports- lagen, dvs. de principer som ESK har utvecklat i flera ytt- randen (1). 4. 2. 3. I sin nuvarande form ger kommissionens förslag i själva verket intryck av att vara mycket normerande och heltäckande och påminner både om en process mot enhetlighet (som då i första hand borde behandlas i enlighet med det förfarande som tillämpas för förordningar) liksom om en process för harmonisering och närmande i enlighet med direktivförfarandet. 4. 2. 4. De flesta utfrågningar har kommit kommissionens förslag stöter på flera problem: fram till att 4. 2. Innehållet a) genomförandet i olika medlemsstater, Vissa nya kategorier och nya koncept som införts i 4. 2. 1. kommissionens förslag till bestämmelser borde vara mer precisa och motiveras bättre i syfte att undvika alltför avvikan- de tolkningar. Detta är en av de viktiga punkter som framgått av de olika utfrågningar som kommittén anordnat. Detta omfattar särskilt följande: — Definition, rättslig ställning och uppgifter när det gäller ”godkända sökande”. Detta ger upphov till många frågor såväl i fråga om järnvägsoperatörer och löntagarorganisa- tioner som i fråga om företrädare för användare av järnvägstransporter. — Definition och gränser när det gäller ”järnvägstjänster” som till sin natur och enligt själva målen i vitboken och grönböckerna är i stark utveckling i tid och rum och som alltså inte kan stängas in bakom strikta gränser en gång för alla. — Ansvarsfördelningen mellan olika organisationer, regelan- svariga och operatörer inom järnvägstransporterna och deras exakta uppgifter, särskilt när det gäller definition, genomförande och kontroll av säkerhetsnormerna. — Definition, befogenheter, insyn, ansvar, kontroll av motive- ringar och ”kompensationsmekanismerna”. — Instrumenten, mekanismerna, verksamhetsutövarna och organisationerna blir ytterligare belastade till följd av kommissionens aktuella förslag, vilket kan leda till konflikt fråga om de framlagda målsättningarna genom att i komplexiteten ökar, insynen minskar och byråkratin sväl- ler ut inom järnvägssystemet i olika medlemsstater och därefter i ännu högre grad på gemenskapsnivå. 4. 2. 2. Kommissionens förslag till regler för tåglägen och bokningsprocedurer samt metoder för avgiftsuttag borde vara klarare och tydligare, förenklade och i högre grad överensstäm- ma med den verkliga situationen på olika järnvägsnät och med subsidiaritetsprincipen. b) överensstämmelse med — den flexibilitet som segmentering, komplexitet och utveckling i efterfrågan kräver, genom snabba reaktio- ner på marknadssignaler och en oundgänglig anpass- ning av ett diversifierat utbud av järnvägstjänster, de dubbla krav som åligger järnvägsbolagen i form av vinst och allmännyttiga tjänster, nödvändigheten av utveckling, samarbete och partnerskap i EU, — företagsledningarnas oberoende, ökade befogenheter för järnvägsföretagen och infrastrukturförvaltarna, — de strukturella skillnaderna mellan järnvägsnät i fråga om tillstånd och utvecklingsmöjligheter samt deras geografiska läge (perifera länder, uteslutande landtrans- porter, transit), — tillämpningsområdet, innehållet och myndigheter som leder till olika transportpolitik i olika länder. 4. 2. 5. Särskilda problem sammanhänger med det prissätt- ningssystem som kommissionen föreslagit. Att bara förbättra marknaden för järnvägstransporter genom att prissätta infra- strukturen efter marginalkostnaden för nyttjandet ger inte i sig vare sig en optimering av hela transportmarknaden eller en optimering av de andra marknaderna, särskilt som kommissio- nens förslag bara avser en del av infrastrukturen, nämligen ”huvudlinjer i järnvägsinfrastruktur som används för inrikes eller internationella järnvägstjänster”. Inte desto mindre utgör hela järnvägsinfrastrukturen ett system, på samma sätt som alla transportmedel tillsammans utgör ett system. Det föreslagna systemets brister bör emellertid inte utgöra en förevändning att inte göra något och leda till att ansträngning- arna upphör när det gäller att finna en bättre användning av järnvägsinfrastrukturen liksom av vägar, hamnar, flodvägar och till och med flygets infrastruktur. (1) Se ESK:s yttrande om ”Avgifter för transportinfrastruktur”, EGT C 101, 12. 4. 1999 och om ”En strategi för vitalisering av gemen- skapens järnvägar” (EGT C 206, 7. 7. 1997, s. 23). 4. 2. 6. Andra mer praktiska svårigheter bör påpekas efter- som de gör kommissionens förslag mycket svårt att tillämpa i C 209/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 7. 1999 alla medlemsstater: — Prissättning efter marginalkostnaden för användningen är ett kortsiktigt instrument som är förenat med svårigheter att integrera kostnader för utveckling av infrastrukturerna i användningskostnaden och att ta med investeringar och deras finansiering i beräkningen. — Järnvägstransporter har höga fasta kostnader och rörliga kostnader som ökar relativt långsamt i samband med användningen av de fasta installationerna. Marginalkostna- derna för att använda järnvägsinfrastruktur är därför relativt låga och detta i än högre utsträckning på grund av att omfattningen av infrastrukturen är given. Fördelningen av fasta kostnader och användningskostnader för infra- struktur varierar därför starkt efter transportslagen och skapar stora konkurrenssnedvridningar. 4. 2. 7. Utfrågningarna har visat att det både hos järnvägs- företagen och hos löntagarorganisationerna finns viss oro för vilka effekter kommissionens nya förslag skall medföra: — En risk för att de bästa förbindelserna ”mjölkas ut” till förmån för nya godkända sökande. — En ”snedvriden konkurrens” mellan de allmännyttiga tjäns- ternas krav och de kommersiella kraven. — En risk för att nätverkens roll skall ”krympa” till att bara svara för loktjänster samtidigt som transportorganisatörer- nas får en allt viktigare funktion. — En rädsla för en ”mekanism” som gör den ”bokföringsmäs- siga åtskillnaden” mellan passagerartrafik, huvudlinjer och förortstrafik å ena sidan och godstransporter å andra sidan till ett första steg mot en ”organisk åtskillnad” mellan de två verksamheterna. 5. Slutsatser Ekonomiska och sociala kommittén anser med stöd av 5. 1. de yttranden den tidigare avgett, de utfrågningar som den genomfört och de åsikter som kommit den till del: Bryssel den 26 maj 1999. — att det är nödvändigt och brådskande att modernisera, revitalisera och harmonisera verksamheten och ledningen av järnvägsnäten särskilt vad gäller: • • • • • • En bättre fördelning och användning av den befintliga infrastrukturen och den som är oundgänglig för att konstruera verkliga transeuropeiska nätverk. En förbättring av deras marknadsposition och kom- mersiella och finansiella situation. Ett bredare samarbete mellan järnvägsföretagen samt mellan dessa och andra aktörer inom transporter (flod-, väg-, luft- och havs-). En större smidighet och öppenhet och bättre service till användare och befraktare. En mer hållbar utveckling av transportsystemen genom att de externa kostnaderna tas upp av de olika trans- portslagen och genom konsolidering och utveckling av de kombinerade transporterna. En längre driven harmonisering av konkurrensvillko- ren mellan transportslagen särskilt vad gäller sociala arbetsvillkor och säkerhet. — att kommissionen samtidigt borde: • presentera en sammanställning som ger en prognos indelad i steg av de ekonomiska, handelsmässiga, finansiella och sociala resultat man väntar sig av de nya direktiven, • bättre definiera ett visst antal begrepp, funktioner, strukturer och ansvarsområden som föreslås och bättre definiera förhållandet mellan olika aktörer runt järn- vägssystemet, • på ett bättre sätt låta förslagen utgå ifrån den konkreta situation som råder för olika järnvägssystem, på ge- nomförda framsteg och på uppnådda resultat, • förenkla prissättningssystemet och systemet för fördel- ning av infrastrukturkapaciteten, för ledning, reglering, skiljeförfarande samt för tillämpning av säkerhetskon- troll och sanktioner. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Commission Regulation (EC) No 1084/1999 of 26 May 1999 establishing the list of competent authorities referred to in Article 2 of Council Regulation (EC) No 900/1999 prohibiting the sale and supply of petroleum and petroleum products to the Federal Republic of Yugoslavia

eurovoc_concepts:
Serbia and Montenegro
international sanctions
market approval
petroleum
petroleum product

formats: html pdf print

text: 27. 5. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 131/29 COMMISSION REGULATION (EC) No 1084/1999 of 26 May 1999 establishing the list of competent authorities referred to in Article 2 of Council Regulation (EC) No 900/1999 prohibiting the sale and supply of petroleum and petroleum products to the Federal Republic of Yugoslavia THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Regulation (EC) No 900/1999, and that should receive the notifications referred to in Article 2(2) of that Regulation, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 900/1999 of 29 April 1999 prohibiting the sale, supply and export of petroleum and petroleum products to the Federal Republic of Yugoslavia (1), and in particular Article 6 thereof, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The list of competent authorities referred to in Article 2 of Council Regulation (EC) 900/1999 shall be established as indicated in the Annex hereto. Whereas it is necessary to establish a list of competent authorities that may authorise the sale, supply or export of petroleum and petroleum products for the purposes and under the conditions laid down in Article 2(1) of Council Article 2 This Regulation shall enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 26 May 1999. For the Commission Leon BRITTAN Vice-President (1) OJ L 114, 1. 5. 1999, p. 7. L 131/30 EN Official Journal of the European Communities 27. 5. 1999 ANNEX Names and addresses of competent authorities referred to in Article 2 of Council Regulation (EC) 900/1999 BELGIUM Ministerie van Buitenlandse Zaken, Buitenlandse Handel en Ontwikkelingssamenwerking Directie-generaal van de Buitenlandse Economische en Bilaterale Betrekkingen Dienst ‘Centraal en Oost-Europa' De heer Filip David Karmelietenstraat 15 B-1000 Brussel (B 13) Minist(cid:138)re des affaires (cid:130)trang(cid:138)res, du commerce ext(cid:130)rieur et de la coop(cid:130)ration au d(cid:130)veloppement Direction g(cid:130)n(cid:130)rale des relations (cid:130)conomiques et bilat(cid:130)rales ext(cid:130)rieures Service ‘Europe centrale et orientale' M. Filip David rue des Petits Carmes 15 B-1000 Bruxelles Tel. (32 2) 501 81 64 Fax (32 2) 501 88 27 (B 13) DENMARK Erhvervsfremmestyrelsen Tine Friis Hansen Tagensvej 137 DK-2200 København N Tel. (45) 35 86 86 86 Fax (45) 35 86 86 87 GERMANY Bundesausfuhramt Referat 214, Herr Pietsch Frankfurter Straße 29-35 D-65760 Eschborn Tel. (49 6196) 908 689 Fax (49 6196) 908 412 GREECE J(cid:151)qior Ce(cid:150)qcior Wqistov(cid:147)r Pkgqeno(cid:151)sior Upouqc(cid:149)r BY Cqave(cid:148)o Juq(cid:150)seym Basik(cid:148)ssgr Sov(cid:148)ar 1, 7or (cid:149)qovor GR-106 71 Ah(cid:147)ma Mr. George Christofis, Minister Plenipotentiary B’ Sanctions Bureau 1, Vasilissis Sofias, 7th floor GR-106 71 Athens Tel. (30 1) 368 42 07 Fax (30 1) 368 42 06 SPAIN Ministerio de Economia y Hacienda Secretaria General de Comercio Exterior Paseo de la Castellana, No 162 E-28046 Madrid Tel. (34) 913 49 38 60 Fax (34) 914 57 28 63 27. 5. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 131/31 FRANCE Direction g(cid:130)n(cid:130)rale des douanes et des droits indirects Bureau E/2 (cid:190) Cellule Embargo Mlle Diane Foreau 23 bis, rue de l’Universit(cid:130) F-75700 Paris Cedex 07 S. P. (33 1) 44 74 48 93 Tel. : (33 1) 44 74 48 97 Fax: IRELAND Licensing Unit (Mr Michael Greene) Department of Enterprise, Trade and Employment Kildare Street Ireland Dublin 2 Tel. (353 1) 631 24 46 Fax (353 1) 676 61 54 e-mail: greenem@entemp. irlgov. ic ITALY Ministero del Commercio con l’Estero Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi Divisione IV (UOPAT) Dr. Borghese Viale Boston 25 I-00144 Roma Tel. (39 06) 59 64 75 34 Fax (39 06) 59 64 75 06 e-mail: INFO@MincomesIT LUXEMBOURG Office des Licences M. A. Paulus BP 113 L-2011 Luxembourg Tel. (352) 478 23 70 Fax (352) 46 61 38 e-mail: andre. paulus@mae. etat. lu NETHERLANDS Ministerie van Economische Zaken Directoraat-generaal van de Buitenlandse Economische Betrekkingen Directie Handelspolitiek en Investeringsbeleid Afdeling Exportcontrole en Sanctiebeleid (BEB/DHI/ES) mw. drs. C. M. van Dantzig Postbus 20101 2500 EC Den Haag Netherlands Tel. Fax (31 70) 379 73 92 e-mail: e. m. vandantzig@minez. nl (31 70) 379 63 57 / 63 80 AUSTRIA Bundesministerium f(cid:129)r wirtschaftliche Angelegenheiten, Gruppe II. a Landstraßer Hauptstraße 55-57 A-1030 Wien Tel. Fax (43 1) 715 83 47 (43 1) 711 02 / 361 PORTUGAL Minist(cid:130)rio da Economia Direc(cid:135)(cid:209)o Geral das Rela(cid:135)(cid:210)es Econ(cid:155)micas Internacionais Alice Rodrigues/Jos(cid:130) Gomes Avenida da Rep(cid:156)blica, 79 P-Lisboa Tel. (351 1) 791 19 43 Fax (351 1) 796 37 23 L 131/32 EN Official Journal of the European Communities 27. 5. 1999 FINLAND (358-9) 1341-5555 Ulkoasiainministeri(cid:148) PL 176 SF-00161 Helsinki Tel. Fax (358-9) 629-840 Utrikesministeriet PL 176 SF-00161 Helsingfors Tel. (358 9) 1341 5555 Fax (358 9) 629 840 SWEDEN Regeringskansliet Utrikesdepartementet R(cid:132)ttssekretariatet f(cid:148)r EU-fr(cid:134)gor Fredsgatan 6 S-103 39 Stockholm Tel. (46 8) 405 10 00 Fax (46 8) 453 66 99 UNITED KINGDM Export Policy Unit Department of Trade and Industry Kingsgate House 66-74, Victoria Street London SW1E 6SW Tel. (44 171) 215 89 98 Fax (44 171) 215 85 19 EUROPEAN COMMUNITY European Commission Directorate-General I Mr A. de Vries, DM24 5/75 rue de la Loi/wetstraatz B-1044 Brussel/Bruxelles Tel. (32-2) 295 68 80 Fax (32-2) 295 73 31 e-mail: anthonius. de-vries@dg1. cec. be