title: Id-Direttiva 1999/44/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta' Mejju 1999 dwar ċerti aspetti tal-bejgħ ta' oġġetti tal-konsum u garanziji assoċjati magħhom

eurovoc_concepts:
consumer goods
consumer protection
guarantee
sale

text: 15/Vol. 4 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 223 31999L0044 L 171/12 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 7. 7. 1999 ID-DIRETTIVA 1999/44/KE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL tal-25 ta’ Mejju 1999 dwar ċerti aspetti tal-bejgħ ta’ oġġetti tal-konsum u garanziji assoċjati magħhom IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Wara li kkunsidraw it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 95 tiegħu, Wara li kkunsidraw l-proposta mill-Kummissjoni (1), Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċja- li (2), Filwaqt li jaġixxu mal-proċedura stipulata fl-Artikolu 251 tat- Trattat fid-dawl tat-test konġunt approvat mill-Kumitat ta’ Kon- ċiljazzjoni fit-18 ta’ Mejju 1999 (3), (1) (2) (3) (4) l-Artikolu 153(1) u (3) li Billi l-Komunità għandha tikkontribwixxi għall-kisba ta’ livell għoli ta’ protezzjoni tal-konsumatur bil-miżuri li tadotta skond l-Artikolu 95 tiegħu; tat-Trattat jipprovdi Billi s-suq intern fih żona mingħajr fruntieri interni li fih il-moviment ħieles ta’ oġġetti, persuni, servizzi u kapital huwa garantit; billi l-moviment ħieles ta’ oġġetti ma jikkonċernax biss it-transazzjonijiet minn persuni li jaġixxu waqt il-kummerċ iżda wkoll minn transazzjonijiet li jsiru minn individwi privati; billi jimplika li l-konsumaturi resi- denti fi Stat Membru għandhom ikunu ħielsa li jixtru oġġetti fit-territorju ta’ Stat Membru ieħor abbażi ta’ sett uniformi minimu ta’ regoli ġusti li jirregolaw il-bejgħ ta’ oġġetti ta’ konsum; Billi l-liġijiet ta’ l-Istati Membri li jikkonċernaw il-bejgħ ta’ oġġetti ta’ konsum huma xi ftit differenti, bir-riżultat li s-swieq nazzjonali ta’ l-oġġetti tal-konsumatur jiddifferixxu minn xulxin u li l-kompetizzjoni bejn il-bejjiegħa tista’ tkun imfixkla; u l-kompartamentalizzazzjoni Billi l-konsumaturi li huma ħerqana li jibbenefikaw mis- suq kbir billi jixtru oġġetti fi Stati Membri li mhumiex mill- Istat ta’ residenza tagħhom għandhom rwol fundamentali fis-sedqa tas-suq intern; billi r-rikostruzzjoni artifiċjali ta’ fruntieri tas-swieq m’għandhomx jitħallew; billi l-opportunitajiet disponibbli lill-konsumaturi twessgħu ħafna bit-teknoloġiji ġodda ta’ komunikazzjoni li jippermettu aċċess faċli lis-sistemi ta’ distribuzzjoni fi Stati Membri oħra jew f’pajjiżi terzi; billi, fl-assenza ta’ armonizzazzjoni minima tar-regoli li jirrego- law il-bejgħ ta’ oġġetti tal-konsum, l-iżvilupp tal-bejgħ ta’ oġġetti permezz ta’ riskji tal-medium ta’ teknoloġiji ta’ komunikazzjoni mill-bogħod qegħdin jiġu mfixxkla; (1) ĠU C 307, tas-16. 10. 1996, p. 8 u ĠU C 148, ta’ l-14. 5. 1998, p. 12. (2) ĠU C 66, tat-3. 3. 1997, p. 5. (3) Opinjoni tal-Parlament Ewropew ta’ l-10 ta’ Marzu 1998 (ĠU C 104, tas-6. 4. 1998, p. 30), Pożizzjoni Komuni tal-Kunsill ta’ l-24 ta’ Set- tembru 1998 (ĠU C 333, tat-30. 10. 1998, p. 46), Deċiżjoni tal- Parlament Ewropew tas-17 ta’ Diċembru 1998 (ĠU C 98, tad- tal-Parlament Ewropew tal-5 ta’ 9. 4. 1999, p. 226), Deċiżjoni Mejju 1999, Deċiżjoni tal-Kunsill tas-17 ta’ Mejju 1999. (5) (6) (7) (8) li Billi l-ħolqien ta’ sett komuni ta’ regoli minimi ta’ liġi tal- jkun validu rrispettivament minn fejn konsumaturi, ikunu nxtraw l-oġġetti isaħħaħ fi ħdan il-Komunità, il-fiduċja fil-konsumatur u jippermetti lill-konsumaturi li jagħmlu użu sħiħ mis-suq intern; Billi d-diffikultajiet jiltaqgħu magħhom ewlenin li il-konsumaturi u s-sors ewlieni ta’ argumenti mal-bejjiegħa jikkonċernaw in-nuqqas ta’ konformità ta’ l-oġġetti mal- tiġi kuntratt; billi huwa xieraq għal dan il-għan li approssimata l-leġislazzjoni nazzjonali li tirregola l-bejgħ ta’ oġġetti tal-konsum f’dan ir-rigward, mingħajr, iżda, ma’ jaffettwaw id-dispożizzjonijiet u prinċipji tal-liġi nazzjonali relatati ma’ responsabbiltà kontrattwali u mhux kontratt- wali; Billi l-oġġetti għandhom, fuq kollox, jikkonformaw ma’ l-ispeċifikazzjonijiet kontrattwali; billi l-prinċipju ta’ kon- formità mal-kuntratt jista’ jkun ikkunsidrat li huwa komuni għat-tradizzjonijiet nazzjonali legali differenti; billi f’ċerti tradizzjonijiet legali nazzjonali jista’ ma jkunx possibbli li wieħed jafda biss fuq dan il-prinċipju biex jiżgura livell minimu ta’ protezzjoni għall-konsumatur; billi f’dawn jistgħu jkunu it-tradizzjonijiet legali, b’mod partikolari, bżonnjużi dispożizzjonijiet nazzjonali addizzjonali sabiex jiżguraw li fejn il-partijiet ftehmu fuq termini speċifċi kontrattwali jew fejn il-partijiet kkonkludew it-termini kontrattwali jew ftehim li direttament jew indirettament jirrinunzjaw jew jirrestrinġu d-drittijiet li dawn tal-konsumatur u li, għall-estent id-drittijiet jirriżultaw minn din id-Direttiva, ma jorbtux lill-konsumatur; l-konsumatur ikun protett f’każijiet jkopri l-aktar Billi, sabiex tkun faċilitata l-applikazzjoni tal-prinċipju ta’ konformità mal-kuntratt, huwa bżonnjuż li tkun intro- dotta preżunzjoni konfutabbli ta’ konformità mal-kuntratt li sitwazzjonijiet komuni; billi dik il-preżunzjoni ma tirrestrinġix il-prinċipju ta’ ħelsien tal- kuntratt; billi, aktar minn hekk, fl-assenza ta’ termini kon- trattwali speċifiċi, kif ukoll fejn tkun applikata l-klawsola minima ta’ protezzjoni, l-elementi msemmija f’din il-preżunzjoni jistgħu jintużaw sabiex jiddeterminaw in-nuqqas ta’ konformità ta’ l-oġġetti mal-kuntratt; billi l-kwalità u l-esekuzzjoni li l-konsumaturi jistgħu jippre- tendu b’mod xieraq għandhom jiddependu inter alia fuq jekk l-oġġetti humiex ġodda jew użati; billi l-elementi imsemmija fil-preżunzjoni huma kumulattivi; billi, jekk iċ-ċirkostanzi tal-każijiet iroddu kull element partikolari mhux xieraq, l-elementi li jifdal tal-preżunzjoni għandhom madankollu jibqgħu japplikaw; (9) Billi l-bejjiegħ għandu jkun responsabbli direttament lill- konsumatur għall-konformità ta’ l-oġġetti mal-kuntratt; billi din hija s-soluzzjoni tradizzjonali minquxa fl-ordnijiet legali ta’ l-Istati Membri; billi madankollu l-bejjiegħ għandu jkun ħieles, kif hemm provdut għalih fil-liġi nazzjonali, li jsegwi rimedji kontra l-produttur, bejjiegħ minn qabel fl-istess katina ta’ kuntratti jew kull intermedjarju ieħor, 224 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 15/Vol. 4 sakemm-il darba ma jkunx irrinunzja dak l-intitolament; billi din id-Direttiva ma taffettwax il-prinċipju ta’ ħelsien tal-kuntratt bejn il-bejjiegħ, il-produttur, bejjiegħ ta’ qabel jew kull jirregolaw kontra min u kif il-bejjiegħ għandu jsegwi dawn ir-rimedji għandhom ikun determinati fil-liġi nazzjonali; intermedjarju ieħor; billi r-regoli li il-konsumaturi għandhom ikunu ntitolati (10) Billi, fil-każ ta’ nuqqas ta’ konformità ta’ l-oġġetti mal- li kuntratt, l-oġġetti tagħhom jiġu rrestawrati għall-konformità mal- kuntratt mingħajr ħlas, billi jagħżlu bejn tiswija u tibdil, jew, jekk dan ma jsirx, li l-prezz jitnaqqas jew il-kuntratt jit- ħassar; (11) Billi jeħtieġ li l-konsumatur jista’ mill-ewwel l-bejjiegħ isewwi l-affarijiet jew li jibdilhom sakemm-il darba dawk ir-rimedji jkunu mpossibbli jew disproporzjonati; billi jekk jew le għandu jkun rimedju huwa disproporzjonat determinat jkun rimedju disproporzjonat jekk ikun impost, f’paragun mar-rimedju l-ieħor, sabiex ikun determinat jekk l-ispejjeż humiex raġjonevoli, l-ispejjeż ta’ rimedju wieħed għandhom ikun b’mod sinifikattiv akbar mill-ispejjeż tar-rimedju l-ieħor; spejjeż mhux raġjonevoli; billi, oġġettivament; billi (12) Billi f’każijiet ta’ nuqqas ta’ konformità, il-bejjiegħ jista dej- jem joffri lill-konsumatur, b’mod ta’ ħlas, kull rimedju dis- ponibbli; billi għandu jitħalla llil-konsumatur li jiddeċiedi jekk għandux jaċċetta jew jirrifjuta din il-proposta; (13) Billi, sabiex il-konsumaturi jkunu jistgħu jieħdu vantaġġ tas-suq intern u biex jixtru oġġetti ta’ konsum fi Stat Mem- bru ieħor, għandu jkun irrakkomandat li, fl-interessi tal- konsumaturi, il-produtturi ta’ l-oġġetti tal-konsum li huma nnegozjati f’ħafna Stati Membri jehmżu mal-prodott lista b’mill-inqas indirizz ta’ kuntatt wieħed f’kull Stat Membru fejn ikun innegozzjat il-prodott; (14) Billi r-referenzi għaż-żmien ta’ forniment ma jimplikawx li l-Istati Membri għandhom jibdlu r-regoli tagħhom dwar it-teħid ta’ dak ir-riskju; (15) Billi l-Istati Membri jistgħu jipprovdu li kull ħlas lura lill- konsumatur jista’ jitnaqqas sabiex ikun ikkunsidrat l-użu mill-oġġetti li jkun għamel il-konsumatur minn meta dawn li bihom tiġi ingħatawlu; billi effetwata r-revoka tal-kuntratt jistgħu jiġu stipulati fil-liġi nazzjonali; l-arranġamenti dettaljati (16) Billi minħabba n-natura speċifika ta’ oġġetti wżati huwa ġeneralment impossibbli li jinbidlu; billi għal dan il-għan id-dritt tal-konsumatur għat-tibdil ġeneralment m’huwiex disponibbli għal dawn l-oġġetti; billi għal dawn l-oġetti, l-Istati Membri jistgħu jawtorizzaw lill-partijiet li jiftiehmu fuq perijodu ta’ responsabbiltà mqassar; (17) Billi huwa xieraq li jkun limitat fiż-żmien il-perijodu li matulu l-bejjiegħ huwa responsabbli għal kull nuqqas ta’ konformità li teżisti fil-ħin ta’ forniment ta’ l-oġġetti; billi l-Istati Membri jistgħu jipprovdu wkoll għall-limitazzjoni fuq il-perijodu li fih il-konsumaturi jistgħu jeżerċitaw id-drittijiet tagħhom; sakemm dan il-perjodu ma jiskadix fi żmien sentejn mid-data ta’ fil- leġislazzjoni nazzjonali, iż-żmien meta jinbeda perijodu ta’ limitazzjoni m’huwiex iż-żmien tal-forniment ta’ l-oġġetti, id-dewmien totali tal-perijodu ta’ li hemm provdut għalih fil-liġi nazzjonali m’għandux ikun anqas minn sentejn mill-ħin ta’ forniment; forniment; billi limitazzjoni fejn, (18) Billi l-Istati Membri jistgħu jipprovdu għas-sospensjoni jew interruzzjoni tal-perijodu li fih kull nuqqas ta’ konformità għandha titfaċċa u dwar il-perijodu ta’ limitazzjoni, fejn japplika u f’konformità mal-liġi nazzjonali tagħhom, fl-eventwalità ta’ tiswija, tibdil jew negozjati bejn bejjiegħ u konsumatur bi skop li jsir arranġament bonarju; (19) Billi l-Istati Membri għandhom jitħallew iwaqqfu perijodu li matulu l-konsumatur għandu jinforma lill-bejjiegħ dwar kull nuqqas ta’ konformità; billi l-Istati Membri jistgħu jiż- guraw livell ogħla ta’ protezzjoni għall-konsumatur billi ma jintroduċux din l-obbligazzjoni; billi f’kull każ il-konsumaturi fil-Komunità għandhom ikollhom mill- inqas xahrejn li fihom jinfurmaw lill-bejjiegħ li jeżisti nuqqas ta’ konformità; għandha (20) Billi l-Istati Membri għandhom ikunu attenti għat-tpoġġija ta’ dan il-perijodu jekk jirriżulta fi żvantaġġ għall- konsumaturi li jixtru meta jaqsmu l-fruntieri; billi l-Istati Membri kollha għandhom jinformaw lill-Kummissjoni jagħmlu minn din id-dispożizzjoni; billi dwar l-użu li l-Kummissjoni ta’ tissorvelja l-applikazzjoni varjata ta’ din id-dispożizzjoni fuq konsu- maturi u fuq is-suq intern; billi l-informazzjoni dwar l-użu magħmul minn din id-dispożizzjoni minn Stat Membru għandha tkun disponibbli għall-Istati Membri l-oħra kollha u għall-konsumaturi u organizzazzjonijiet ta’ konsumaturi fil-Komunità kolha; billi għandu jkun ippubblikat sommarju tas-sitwazzjoni fl-Istati Membri kollha fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej; l-effett (21) Billi, għal ċerti kategoriji ta’ oġġetti, hija prattika kurrenti għall-bejjiegħa u l-produtturi li joffru garanziji fuq oġġetti kontra kull difett li jsir apparenti f’ċertu perjodu; billi din il-prattika tista’ tistimula l-kompetizzjoni; billi, filwaqt li dawn il-garanziji huma għodda leġittimi tal-kummerċ, m’għandhomx iqarrqu bil-konsumatur; billi, sabiex jiżgu- raw li il-garanziji għandhom ikollhom fihom ċerta informazzjoni, li tinkludi stqarrija li l-garanzija ma taffettwax id-drittijiet legali tal- konsumatur; l-konsumaturi m’humiex imqarrqa, (22) Billi l-partijiet ma jistgħux, b’kunsens komuni, jirrestrinġu jew jirrinunzjaw id-drittijiet garantiti lill-konsumatur, peress li inkella l-protezzjoni legali offruta ma tkunx tista sseħħ; billi dan il-prinċjipju għandu japplika wkoll għall- klawsoli li jimplikaw li l-konsumatur kien konxju dwar kull nuqqas ta’ konformità ta’ l-oġġetti tal-konsum li eżis- tew fil-ħin li kien konkluż il-kuntratt; billi l-protezzjoni 15/Vol. 4 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 225 lill-konsumaturi id-Direttiva mogħtija m’għandhiex titnaqqas għar-raġunijiet li l-liġi ta’ Stat li m’huwiex membru intgħażlet biex tkun applikabbli għall- kuntratt; skond din — elettriku; (ċ) bejjiegħ: għandu jfisser kull persuna naturali li, f’kuntratt, ibiegħ oġġetti tal-konsum waqt l-eżerċizzju tas- sengħa, negozju jew professjoni tiegħu; jew legali (23) Billi l-leġislazzjoni u l-ġurisprudenza f’dan il-qasam fid- diversi Stati Membri juru li hemm interess li qiegħed jikber biex ikun żgurat livell għoli ta’ protezzjoni tal-konsumatur; billi, fid-dawl ta’ din it-tendenza u l-esperjenza miksuba fl-implimentazzjoni ta’ din id-Direttiva; jista’ jkun meħtieġ li tkun ipprovduta armonizzazzjoni li tlaħħaq aktar ’il bogħod, l-aktar billi tipprovdi għar-responsabbilità diretta tal-produttur għal difetti li hu responsabbli għalihom. (24) Billi l-Istati Membri għandhom jitħallew jadottaw jew iżommu fis-seħħ aktar dispożizzjonijiet stretti fil-qasam kopert minn din id-Direttiva biex jiżguraw livell aktar għoli ta’ protezzjoni tal-konsumatur; (25) Billi, skond ir-rakkomandazzjoni tal-Kummissjoni tat-30 ta’ Marzu 1998 dwar il-prinċipji applikabbli għall-korpi responsabbli għall-arranġamenti barra mill-qorti għal kwistjonijiet tal-konsumaturi (1), jistgħu joħolqu korpi li jiżguraw maniġġarimparzjali u effiċjenti ta’ lmenti f’kuntest nazzjonali u fil-qsim tal-fruntieri u li l-konsumaturi jistgħu jużaw bħala medjaturi; l-Istati Membri (26) Billi huwa xieraq, sabiex ikunu protetti l-interessi kollettivi tal-konsumaturi, li din id-Direttiva tiżdied mal-lista ta’ Direttivi li jinsabu fl-Anness mad-Direttiva 98/27/KE tal- Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 ta’ Mejju 1998 l-interessi tal- dwar inġunzjonijiet għall-protezzjoni ta’ konsumatur (2), ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT: Artikolu 1 (d) produttur: għandu jfisser il-manifattur ta’ oġġetti tal-konsum, l-importatur ta’ oġġetti ta’ konsum fit-territorju tal-Komunità jew kull persuna li jagħti x’jifhem li huwa produttur billi jqie- għed ismu, il-marka tal-kummerċ jew xi sinjal distintiv ieħor fuq l-oġġetti ta’ konsum; (e) garanzija: għandha tfisser kull impriża minn bejjiegħ jew pro- duttur lill-konsumatur, mogħtija mingħajr ebda ħlas żejjed, li tirrimborsa l-prezz imħallas jew biex tibdel, issewwi jew tieħu ħsieb oġġetti tal-konsum f’kull mod jekk ma jkunux konformi ma’ l-ispeċifikazzjonijiet li hemm fl-istqarrija tal-garanzija jew fir-riklamar rilevanti; (f) tiswija: għandha tfisser, fl-eventwalità ta’ nuqqas ta’ konfor- mità, tal-konsum jinġiebu f’konformità mal- l-oġġetti kuntratt ta’ bejgħ. li 3. L-Istati Membri jistgħu jipprovdu li l-espressjoni “oġġetti tal- konsum” ma tkoprix oġetti wżati mibjugħin f’irkant pubbliku fejn il-konsumaturi għandhom l-opportunità li jattendu għall-bejgħ huma stess. 4. Il-kuntratti għall-forniment għandhom ikunu manifatturati tiehmu wkoll id-Direttiva. ta’ oġġetti tal-konsum li jew prodotti għandhom jinf- li huma kuntratti ta’ bejgħ għall-iskop ta’ din Artikolu 2 Konformità mal-kuntratt 1. Il-bejjiegħ għandu jwassal sa għand il-konsumatur oġġetti li huma f’konformità mal-kuntratt ta’ bejgħ. 2. Oġġetti tal-konsum huma preżunti li huma f’konformità mal- kuntratt jekk: Kamp ta’ applikazzjoni u definizzjonijiet (a) 1. L-għan ta’ din id-Direttiva hija l-approssimazzjoni tal-liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi ta’ l-Istati Membri dwar ċerti aspetti tal-bejgħ ta’ oġġetti tal-konsumatur u garanziji assoċjati magħhom sabiex tiżgura livell uniformi minimu ta’ protezzjoni tal-konsumatur fil-kuntest tas-suq intern. 2. Għall-għanijiet ta’ din id-Direttiva: (a) konsumatur: għandu jfisser kull persuna naturali li, fil-kuntratti koperti minn din id-Direttiva, qiegħed jaġixxi għall-għanijiet li m’humiex relatati mas-sengħa, negozju jew professjoni tiegħu; (b) oġġetti tal-konsum: għandhom ifissru kull oġġett tanġibbli mobbli, bl-eċċezzjoni ta’: — oġġetti mibjugħin b’mod ta’ esekuzzjoni jew b’mod ieħor bl-awtorità tal-liġi, — ilma u gass fejn m’humiex għall-bejgħ f’volum limitat jew kwantità fissa, (1) ĠU L 115, tas-17. 4. 1998, p. 31. (2) ĠU L 166, tal-11. 6. 1998, p. 51. jikkonformaw mad-deskrizzjoni mogħtija mill-bejjiegħ u jip- possjedu l-kwalitajiet l-bejjiegħ wera lill- konsumatur bħala kampjun jew mudell; l-oġġetti ta’ li (b) huma tajbin għal kull skop partikolari li għalih jeħtieġhom il-konsumatur u li għarraf lill-bejjiegħ dwarhom fil-ħin meta ġie konkluż il-kuntratt u li l-bejjiegħ aċċetta; (ċ) huma tajbin għall-għanijiet li għalihom normalment jintużaw oġġetti ta’ l-istess tip; (d) juru l-kwalità u l-ħidmali huma normali f’oġġetti ta’ l-istess tip u li l-konsumatur jista’ jippretendi b’mod raġjonevoli, skond in-natura ta’ l-oġġetti u b’konsiderazzjoni mogħtija għal kull stqarrija pubblika dwar il-karatteristiċi speċifiċi ta’ l-oġġetti magħmulha jew ir-rappreżentant tiegħu, partikolarment fir-riklamar jew fuq it-tikketta. dwarhom mill-bejjiegħ, il-produttur 3. Għandu jkun miftiehem li m’hemmx nuqqas ta’ konformità għall-għanijiet ta’ dan l-Artikolu jekk, meta kien konkluż il-kuntratt, il-konsumatur kien konxju, jew ma setgħax ma kienx konxju b’mod raġjonevoli dwar, in-nuqqas ta’ konformità, jew jekk in-nuqqas ta’ konformità oriġinatx fil-materjal fornut mill- konsumatur. 226 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 15/Vol. 4 4. Il-bejjiegħ m’għandux ikun marbut bi stqarrijiet pubbliċi, kif saret referenza għalihom fil-paragrafu 2(d) jekk hu: — jekk il-bejjiegħ ma jkunx lesta r-rimedju fi żmien raġjonevoli, jew — juri li ma kienx, u ma setax ikun li kien, konxju ta’ l-isqarrija in kwistjoni, — jekk il-bejjiegħ ma jkunx lest r-rimedju mingħajr inkonvenjent sinifikattiv lill-konsumatur. — juri li sakemm ġie konkluż il-kuntratt, l-istqarrija ġiet ikkorreġuta, jew 6. Il-konsumatur m’huwiex intitolat li jħassar il-kuntratt jekk in-nuqqas ta’ konformità hija minuri. — juri li d-deċiżjoni li jinxtraw l-oġġetti ta’ konsum ma setgħetx ġiet influwenzata mill-istqarrija. 5. Kull nuqqas ta’ konformità li jirriżulta minn installazzjoni mhux korretta ta’ l-oġġetti ta’ konsum għandu jinftiehem li hu jekk ekwivalenti għal nuqqas l-installazzjoni tifforma parti mill-kuntratt ta bejgħ ta’ l-oġġetti u l-oġġetti kienu installati mill-bejjiegħ jew kien risponsabbli għalih hu. Dan għandu jgħodd jekk il-prodott, maħsub li jkun installat mill-konsumatur, ikun installat mill-konsumatur u l-installazzjoni ħażina hija minħabba nuqqas fl-istruzzjonijiet ta’ l-installazzjoni. ta’ konformità ta’ l-oġġetti Artikolu 3 Drittijiet tal-konsumatur 1. Il-bejjiegħ għandu jkun responsabbli għall-konsumatur għal kull nuqqas ta’ konformità li teżisti meta l-oġġetti kienu fornuti. 2. Fil-każ ta’ nuqqas ta’ konformità, l-konsumatur għandu jkun intitolat li l-oġġetti jinġiebu f’konformità mingħajr ħlas permezz ta’ tiswija jew tibdil, f’konformità mal-paragrafu 3, jew li jkollu tnaqqis xieraq fil-prezz jew il-kuntratt jitħassar rigward dawn l-oġġetti, f’konformità mal-paragrafi 5 u 6. il-konsumatur jista’ 3. Fil-bidu, jsewwi l-oġġetti jew jista’ jeħtieġ lill-bejjiegħ li jibdilhom, f’kull każ min- jew għajr ħlas, disproporzjonat. jekk kemm-il darba dan huwa impossibbli jeħtieġ lill-bejjiegħ li Rimedju jinftiehem li huwa disproporzjonat jekk jimponi spejjeż fuq il-bejjiegħ li, f’paragun mar-rimedju alternattiv, m’humiex raġ- jonevoli, b’konsiderazzjoni mogħtija: — lill-valur li l-oġġetti jkollhom jekk ma kien hemm l-ebda nuqqas ta’ konformità, — lis-sinifikat tan-nuqqas ta’ konformità, u — jekk ir-rimedju alternattiv ikun jista’ inkonvenjent sinifikattiv lill-konsumatur. jitlesta mingħajr Kull tiswija jew tibdil għandha titlesta fi żmien raġjonevoli u min- lill-konsumatur, għajr b’konsiderazzjoni mogħtija lin-natura ta’ l-oġġetti u l-għan li għalihom il-konsumatur ħtieġhom. inkonvenjent sinifikattiv ebda 4. It-termini “mingħajr ħlas” fil-paragrafi 2 u 3 jirreferu għall- ispejjeż meħtieġa li f’konformità, partikolarment l-ispiża ta’ pustaġġ, xogħol u materjal. jeħel sabiex iġib l-oġġetti 5. Il-konsumatur jista’ jinħtieġ tnaqqis xieraq tal-prezz jew li jit- ħassar il-kuntratt: — jekk il-konsumatur m’huwiex intitolat la għat-tiswija u lanqas għal tibdil, jew Artikolu 4 Dritt ta’ rimedju responsabbli tirriżulta minn att lill-konsumatur Fejn il-bejjiegħ finali huwa minħabba nuqqas ta’ konformità li jew ommissjoni mill-produttur, bejjiegħ ta’ qabel fl-istess katina ta’ kuntratti jew kull intermedjarju ieħor, il-bejjiegħ finali għandu jfittex rimedji kontra l-persuna jew persuni jkun intitolat li responsabbli Il-persuna jew persuni responsabbli kontra min il-bejjiegħ finali jista’ jfittex ir-rimedji, flimkien ma’ l-azzonijiet rilevanti u kondizzjonijiet ta’ eżerċizzju għandhom ikunu determinati skond il-liġi nazzjonali. fil-katina kontrattwali. Artikolu 5 Limiti ta’ żmien 1. Il-bejjiegħ għandu jinżamm responsabbli skond l-Artikolu 3 fejn in-nuqqas ta’ konformità ssir apparenti fi żmien sentejn minn meta l-oġġetti Jekk, skond twasslu għandu il-konsumatur. il-leġislazzjoni nazzjonali, d-drittijiet stipulati fl-Artikolu 3(2) huma soġġetti għal perijodu ta’ limitazzjoni, dak il-perjodu m’għandux jiskadi f’perijodu ta’ sentejn mill-forniment. 2. L-Istati Membri jistgħu jipprovdu li, sabiex jibbenefika mid- drittijiet tiegħu, l-konsumatur għandu jinforma lill-bejjiegħ dwar in-nuqqas ta’ konformità f’perijodu ta’ xahrejn mid-data li fiha induna b’din in-nuqqas ta’ konformità. L-Istati Membri għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni dwar l-użu li jagħmlu ta’ dan il-paragrafu. Il-Kummissjoni għandha tis- sorvelja l-effett ta’ l-eżistenza ta’ din l-għażla għall-Istati Membri fuq konsumaturi u fuq is-suq intern. Mhux aktar tard mis-7 ta’ Jannar 2003, il-Kummissjoni għandha tipprepara rapport dwar l-użu li jkunu għamlu l-Istati Membri minn dan il-paragrafu. Dan ir-rapport għandu jiġi ppubblikat fil- Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. 3. Jekk kemm-il darba ma jkunx ipprovat mod ieħor, kull nuqqas ta’ konformità li titfaċċa fi żmien sitt xhur mill-forniment ta’ l-oġġetti għandu jkun preżunt li eżistiet fil-ħin ta’ forniment sakemm din il-preżunzjoni hija inkompatibbli man-natura ta’ l-oġġetti jew in-natura tan-nuqqas ta’ konformità. Artikolu 6 Garanziji 1. Garanzija għandha tkun torbot lil min joffri l-kondizzjonijiet stipulati fil-prospett tal-garanzija u r-riklamar assoċjat magħha. legalment 15/Vol. 4 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 227 2. Il-garanzija għandha: Artikolu 9 — issemmi li legali skond l-konsumatur għandu drittijiet il-leġislazzjoni nazzjonali applikabbli li tirregola l-bejgħ ta’ oġġetti tal-konsum u tispjega ċar li dawk id-drittijiet m’humiex affettwati mil-garanzija, — tikteb f’lingwaġġ sempliċi u li jinftiehem il-kontenuti tal- garanzija u d-dettalji essenzjali meħtieġa biex isiru talbiet skond il-garanzija, notevolment id-dewmien u l-iskop territorjali tal-garanzija kif ukoll l-isem u l-indirizz ta’ min qiegħed jiggarantixxi. 3. Fuq talba tal-konsumatur, il-garanzija għandha ssir disponib- bli bil-kitba jew tidher fuq xi mezz ieħor b’saħħtu disponibbli u aċċessibbli lilu. 4. Fi ħdan it-territorju tiegħu stess, l-Istat Membru li fih l-oġġetti ta’ konsum huma nnegozjati jista’, f’konformità mar-regoli tat- Trattat, jipprovdi li l-garanzija tkun abbozzata f’lingwa waħda jew aktar li għandu jagħżel minn fost il-lingwi uffiċjali tal-Komunità. 5. Jekk garanzija tikser il-ħtiġijiet tal-paragrafi 2, 3 jew 4, il-validità ta’ din il-garanzija m’għandha bl-ebda mod tkun affet- wata, u l-konsumatur ikun jista’ jibqa’ jafda fuq il-garanzija u jinħ- tieġ li tkun rispettata. Artikolu 7 Natura vinkolanti 1. Kull termini jew ftehim kontrattwali konkluż mal-bejjiegħ qabel ma tinġieb għall-attenzjoni tal-bejjiegħ in-nuqqas ta’ kon- formità li direttament jew indirettament tirrinunzja jew tirres- trinġi d-drittijiet li jirriżultaw minn din id-Direttiva għandhom, kif hemm provdut għalihom bil-liġi nazzjonali, ma jkunux jorbtu lill- konsumatur. jistgħu jipprovdu li, fil-każ ta’ oġġetti wżati, L-Istati Membri il-bejjiegħ u l-konsumaur jistgħu jiftiehmu dwar termini jew ftehim kontrattwali li għandhom perijodu ta’ żmien iqsar għall- obbligu tal-bejjiegħ minn dawk stipulati fl-Artikolu 5(1). Dan il-perjodu m’għandux ikun ta’ anqas minn sena. 2. L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa sabiex jiż- guraw li l-konsumaturi ma jkunux imċaħħdin mill-protezzjoni offruta minn din id-Direttiva b’riżultat li jagħżlu l-liġi ta’ Stat li fejn m’huwiex Membru bħala l-liġi applikabbli il-kuntratt għandu konnessjoni mill-qrib mat-territorju ta’ l-Istati Membri. lill-kuntratt Artikolu 8 Liġi nazzjonali u protezzjoni minima 1. Id-drittijiet li jirriżultaw minn din id-Direttiva għandhom jiġu eserċitati mingħajr preġudizzju għal drittijiet oħra li l-konsumatur jista’ jinvoka skond ir-regoli nazzjonali li jirregolaw responsab- biltà kontrattwali jew mhux kontrattwali. L-Istati Membri għandhom jieħdu miżuri xierqa biex jgħarrfu lill-konsumatur dwar il-liġi nazzjonali li tieħu post din id-Direttiva u għandhom jinkoraġġixxu, fejn xieraq, organizzazzjonijiet professjonali sabiex jinformaw lill-konsumaturi dwar id-drittijiet tagħhom. Artikolu 10 L-Anness lid-Diretteva 98/27/KE għandha timtela kif ġej: “10. Id-Direttiva 1999/44/KE tal-Parlament Ewropew u tal- Kunsill tal-25 ta’ Mejju 1999 dwar ċerti aspetti tal-bejgħ ta’ oġġetti tal-konsum u garanziji asoċjati (ĠU L 171, tas-7. 7. 1999, p. 12). ”. Artikolu 11 Trasposizzjoni 1. L-Istati Membri għandhom idaħħlu fis-seħħ il-liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa sabiex jikkonformaw ma’ din id-Direttiva mhux aktar tard mill-1 ta’ Jan- nar 2002. Għandhom jgħarrfu minnufih lill-Kummissjoni dwar dan. Meta l-Istati Membri jadottaw dawn il-miżuri, għandhom ikollhom fihom referenza għal din id-Direttiva jew ikunu akkum- panjati minn din ir-riferenza fil-ħin tal-pubblikazzjoni uffiċjali tagħhom. Il-proċedura għat-tali referenza għandha tiġi adottata mill-Istati Membri. 2. L-Istati Membri lill-Kummissjoni d-dispożizzjonijiet tal-liġi nazzjonali li jadottaw fil-qasam kopert minn din id-Direttiva. għandhom jibgħatu Artikolu 12 Analiżi mill-ġdid Il-Kummissjoni għandha, mhux aktar tard mis-7 ta’ Lulju 2006, tirrevedi l-applikazzjoni ta’ din id-Direttiva u tibgħat rapport lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill. Dan ir-rapport għandu jeżamina, inter alia, il-każ għall-introduzzjoni tar-responsabbiltà diretta tal-produttur u, fejn xieraq, ikunu akkumpanjati minn proposti. Artikolu 13 Dħul fis-seħħ Din id-Direttiva għandha tidħol ippublikata fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. fis-seħħ dakinhar li tkun Artikolu 14 Din id-Direttiva hija ndirizzata lill-Istati Membri. Magħmul fi Brussel, fil-25 ta’ Mejju 1999. 2. L-Istati Membri jistgħu jadottaw jew imantnu fis-seħħ dispo- żizzjonijiet aktar iebsa, kompatibbli mat-Trattat fil-qasam kopert minn din id-Direttiva, sabiex jiżguraw livell għoli ta’ protezzjoni tal-konsumatur. Għall-Parlament Ewropew Il-President J. M. GIL-ROBLES Għall-Kunsill Il-President H. EICHEL


title: Uredba Sveta (Euratom) št. 1074/1999 z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)

eurovoc_concepts:
Community budget
EU control
European Anti-fraud Office
corruption
data protection
exchange of information
fraud
fraud against the EU
research

formats: html pdf print

text: 98 SL Uradni list Evropske unije 31999R1074 31. 5. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI UREDBA SVETA (EURATOM) št. 1074/1999 z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) 01/Zv. 3 L 136/8 SVET EVROPSKE UNIJE JE institucije; ker je temu uradu zagotovila popolno neodvis- nost pri izvajanju njegove preiskovalne dejavnosti; ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 203 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2), (5) ker odgovornost urada, kot jo je določila Komisija, ne zajema samo varstva finančnih interesov, ampak vključuje tudi vse dejavnosti v zvezi z varstvom interesov Skupnosti pred nepravilnimi ravnanji, katerih posledica bi bili lahko upravni ali kazenski postopki; ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča (3), (6) ker je primerno zagotoviti, da urad zagotavlja sodelovanje med državami članicami in Komisijo za varstvo finančnih interesov Skupnosti; (1) (2) (3) (4) ker organi in države članice pripisujejo velik pomen var- stvu finančnih interesov Skupnosti in boju proti goljufijam in kakšnemu koli drugemu nezakonitemu ravnanju, ki škoduje finančnim interesom Skupnosti; ker je odgovor- nost Komisije v zvezi s tem tesno povezana z njeno nalogo izvrševanja proračuna v skladu s členom 179 Pogodbe Euratom; ker pomen tovrstnih ukrepov potrjuje člen 183a Pogodbe Euratom; ker varstvo finančnih interesov Skupnosti ne pomeni samo upravljanja proračunskih sredstev, ampak tudi vse ukrepe, ki vplivajo ali bi lahko vplivali na njihova sredstva; ker je treba uporabiti vsa razpoložljiva sredstva, da bi v celoti dosegli ta cilj, zlasti v okviru preiskovalnih nalog, prenesenih na Skupnost, pri tem pa ohranjati sedanjo raz- poreditev in uravnoteženost odgovornosti med nacionalno ravnijo in ravnijo Skupnosti; (7) (8) (9) ker je Komisija s Sklepom št. 1999/352/ES, ESPJ, Eura- tom (4), kot službo v svoji sestavi ustanovila Evropski urad za boj proti goljufijam (v nadaljevanju „urad“), pristojen za upravne preiskave goljufij, da bi okrepila razpoložljiva sredstva za boj proti goljufijam, ob hkratnem spoštovanju načela avtonomnosti notranje organizacije posamezne ker mora biti urad, glede na potrebo po okrepitvi boja proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim ravna- njem, ki škodujejo finančnim interesom Skupnosti, sposo- ben izvajati notranje preiskave v vseh institucijah, organih, uradih in agencijah, ustanovljenih s Pogodbo ESF ali Pogodbo Euratom ali na podlagi teh pogodb (v nadaljeva- nju „institucije, organi, uradi in agencije“); ker Sklep št. 1999/352/ES, ESPJ, Euratom določa, da za namene preiskovanja urad izvršuje pooblastila, ki jih je nanj prenesel zakonodajalec Skupnosti, ob upoštevanju morebitnih omejitev in pogojev; ker naj bi uradu izvrševal pooblastila, ki so bila prenešena na Komisijo z Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledovanju in inšpekcijah na kraju goljufij, ki jih izvaja Komisija za varstvo finančnih interesov Skupnosti pred goljufijam in drugimi nepravil- nostmi (5); ker je treba uradu dovoliti tudi izvrševanje drugih pooblastil Komisije za izvajanje pregledovanja in inšpekcij na kraju goljufij v državah članicah, zlasti za odkrivanje nepravilnosti v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o var- stvu finančnih interesov Evropskih skupnosti (6); (1) UL C 21, 26. 1. 1999, str. 10. (2) Mnenje z dne 6. maja 1999 (še neobjavljeno v Uradnem listu). (3) Mnenje z dne 15. aprila 1999 (še neobjavljeno v Uradnem listu). (4) UL L 136, 31. 5. 1999, str. 20. (5) UL L 292, 15. 11. 1996, str. 2. (6) UL L 312, 23. 12. 1995, str. 1. 01/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 99 (10) ker je treba preiskave izvajati v skladu Pogodbo in zlasti s Protokolom o posebnih pravicah in imunitetah Evropskih skupnosti, ob upoštevanju Kadrovskih predpisov za urad- nike in druge uslužbence Evropskih skupnosti (v nadalje- vanju „Kadrovski predpisi“), ter v celoti spoštovati člove- kove pravice in temeljne svoboščine, predvsem načelo poštenosti, pravico udeleženih oseb, do izražanja svojega mnenja o dejstvih, ki jih zadevajo, in načela, da lahko ugo- tovitve preiskave temeljijo izključno na elementih, ki so podprti z dokazi; ker morajo v ta namen institucije, organi, uradi in agencije določiti pogoje za izvajanje takšnih notra- njih preiskav; ker je zato treba Kadrovske predpise spreme- niti, da bi opredelili pravice in obveznosti uradnikov in drugih uslužbencev v zvezi z notranjimi preiskavami; macij, pri čemer je treba upoštevati zaupnost, če so podatki poslovna skrivnost, in zagotavljati ustrezno varstvo podatkov; (16) ker se morajo poročila v upravnih in sodnih postopkih šteti za dopustne dokaze, da bi se zagotovilo upoštevanje ugotovitev preiskav, ki jih izvajajo uslužbenci urada, in da se izvedejo zahtevani nadaljnji ukrepi; ker morajo biti v ta namen pripravljeni na način, skladen s pravili za pripravo upravnih poročil v državah članicah; (11) ker se te notranje preiskave lahko izvajajo samo, če ima urad zagotovljen dostop v vse prostore institucij, organov, uradov in agencij ter do vseh informacij in dokumentov, s katerimi ti razpolagajo; (17) ker mora biti urad pri opravljanju svoje funkcije neodvisen; ker mora biti za okrepitev te neodvisnosti urad podvržen rednemu nadzoru svoje preiskovalne funkcije s strani nad- zornega odbora sestavljenega iz zunanjih neodvisnih oseb, visoko usposobljenih za področje dejavnosti urada ker naj bi med naloge odbora spadala tudi pomoč direktorju urada pri opravljanju njegovih dolžnosti; (12) ker mora direktor zagotoviti neodvisnost urada pri izvaja- nju nalog, ki jih naj prenaša ta uredba, mora biti poobla- ščen začeti postopek preiskave na njegovo lastno pobudo, (18) ker naj bi se upravne preiskave izvajale pod vodstvom direktorja urada, popolnoma neodvisno od institucij, organov, uradov in agencij ter od nadzornega odbora; (13) ker so pristojni državni organi oziroma institucije, organi, uradi oziroma agencije tisti, ki določijo, kakšne ukrepe je treba po končani preiskavi sprejeti na podlagi poročila, ki ga pripravi urad; ker pa je kljub temu direktor urada dolžan sodnim oblastem zadevne države članice takoj posredovati informacije, ki jih urad pridobi med notranjo preiskavo, o okoliščinah, ki bi lahko imele za posledico kazenski postopek; (19) ker je direktor urada dolžan zagotoviti varstvo osebnih podatkov in spoštovanje zaupnosti informacij, zbranih pri preiskavah; ker mora biti uradnikom in drugim uslužben- cev Skupnosti zagotovljena pravna zaščita, enakovredna zaščiti iz člena 90 in 91 Kadrovskih predpisov; (14) ker je treba določiti pogoje, v skladu s katerimi bodo usluž- benci urada opravljali svoje naloge, in pogoje, v skladu s katerimi direktor prevzema svojo odgovornost za preis- kave, ki jih opravljajo uslužbenci urada; (15) ker je za uspešno sodelovanje med uradom, državami čla- nicami in ustreznimi institucijami, organi, uradi in agenci- treba organizirati medsebojno izmenjavo infor- jami (20) ker je treba po treh letih preveriti dejavnost urada; (21) ker ta uredba na noben način ne zmanjšuje pooblastil in pristojnosti držav članic za sprejemanje ukrepov za boj proti goljufijam, ki vplivajo na finančne interese Skupno- sti; ker je pooblastitev neodvisnega urada za izvajanje zunanjih upravnih preiskav na tem področju v celoti v skladu z načelom subsidiarnosti; ker naj bi delovanje urada okrepilo boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezako- nitim ravnanjem, ki vplivajo na finančne interese Skupno- sti, in je zato združljivo z načelom sorazmernosti, 100 SL Uradni list Evropske unije 01/Zv. 3 SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: dosegli cilje iz člena 1 in da bi po potrebi dokazali nepravilnost preiskovanih dejavnosti. Te preiskave ne vplivajo na pristojnost držav članic za uvedbo kazenskega postopka. Člen 1 Cilji in naloge 1. Za okrepitev boja proti goljufijam, korupciji in drugim neza- konitim ravnanjem, ki vplivajo na finančne interese Evropske skupnosti za atomsko energijo, Evropski urad za boj proti golju- fijam, ustanovljen s Sklepom Komisije (št. 1999/352/ES, ESPJ, Euratom) (v nadaljevanju „urad“), izvaja pooblastila preiskovanja, prenesena na Komisijo s predpisi in sporazumi Skupnosti, ki veljajo na teh področjih. 2. Urad državam članicam zagotavlja pomoč Komisije pri orga- nizaciji tesnega in rednega sodelovanja med pristojnimi organi, za usklajevanje svoje aktivnosti za varstvo finančnih interesov Evropske skupnosti za atomsko energijo pred goljufijami. Urad prispeva k oblikovanju in razvoju postopkov za boj proti golju- fijam in drugim nezakonitim ravnanjem, ki vplivajo na finančne interese Evropske skupnosti za atomsko energijo. 3. V institucijah, organih, uradih in agencijah, ustanovljenih z ustanovitvenimi pogodbami ali na podlagi teh pogodb (v nada- ljevanju „institucije, organi, uradi in agencije“), urad izvaja upravne preiskave za namene: — boja proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim ravna- njem, ki vplivajo na finančne interese Evropske skupnosti za atomsko energijo; — preiskav tovrstnih resnih zadev v zvezi z izvajanjem službe- nih dolžnosti, ki pomenijo takšno zanemarjanje delovnih nalog uradnikov in drugih uslužbencev Skupnosti, ki bi lahko imela za posledico disciplinski oziroma kazenski postopek, ali enako neizpolnjevanje obveznosti s strani članov institucij ali organov, vodij uradov in agencij ali uslužbencev institucij, organov, uradov ali agencij, za katere ne veljajo Kadrovski predpisi za uradnike in pogoji za zaposlovanje drugih usluž- bencev Evropskih skupnosti („Kadrovski predpisi“). Člen 2 Upravne preiskave Člen 3 Zunanje preiskave Urad izvršuje pooblastila, prenesena na Komisijo z Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 o pregledovanju in izvajanju inšpekcij na kraju goljufije in v skladu s veljavnimi sporazumi o sodelovanju v tretjih državah. Kot del svoje preiskovalne funkcije urad izvaja inšpekcije in preglede v državah članicah, v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 in v pravilih navedenih v členu 9(2) navedene uredbe, ter v tretjih državah v skladu z veljavnimi sporazumi o sodelovanju. Člen 4 Notranje preiskave 1. Urad opravlja upravne preiskave v institucijah, organih, ura- dih in agencijah na področjih iz člena 1(v nadaljevanju „notranje preiskave“). Te notranje preiskave se izvajajo po pravilih iz Pogodb, zlasti Pro- tokola o posebnih pravicah in imunitetah Evropskih skupnosti, in ob ustreznem upoštevanju Kadrovskih predpisov, pod pogoji in v skladu s postopki, opredeljenimi v tej uredbi in v sklepih, ki jih sprejme vsaka institucija, organ, urad in agencija. Institucije se med seboj posvetujejo o pravilih, ki jih določijo s temi sklepi. 2. Pod pogojem da se izpolnjujejo določbe odstavka 1 velja da: — ima urad pravico do takojšnjega in nenajavljenega dostopa do vseh informacij, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi in agencije in do njihovih prostorov. Uradu se omogoči pregled poslovnih knjig institucij, organov, uradov in agencij. Urad lahko naredi kopijo in pridobi povzetek vsakega doku- menta ali vsebine vsakega podatkovnega medija institucij, organov, uradov in agencij in po potrebi prevzame nadzor nad temi dokumenti ali informacijami, da prepreči morebitno nevarnost izginotja; V tej uredbi so „upravne preiskave“ (v nadaljevanju „preiskave“) vse inšpekcije, pregledi in drugi ukrepi, ki jih izvajajo zaposleni urada pri opravljanju svojih pooblastil v skladu s členom 3 in 4, da bi — urad lahko zahteva ustno informacijo od članov institucij in organov, vodstva uradov in agencij ter uslužbencev institucij, organov, uradov in agencij. 01/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 101 3. Pod pogoji in v skladu s postopki, opredeljenimi z Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96, lahko urad izvaja inšpekcije na kraju samem v prostorih gospodarskih oseb, da bi si zagotovil dostop do informacij, v zvezi z morebitnimi nepravilnostmi, s katerimi bi te osebe lahko razpolagale. Člen 6 Postopek preiskave Urad lahko poleg tega zahteva od vsake vpletene osebe, da zago- tovi vse informacije, za katere urad meni, da so koristne za pre- iskavo. 1. Preiskavo vodi direktor urada. 2. Uslužbenci urada opravljajo svoje naloge na podlagi pisnega pooblastila, v katerem so navedeni njihovi osebni podatki in pristojnosti. 4. Institucije, organe, urade in agencije je treba vedno obvestiti, kadar uslužbenci urada izvajajo preiskavo v njihovih prostorih ali pregledujejo dokumente ali zahtevajo informacije, ki jih imajo takšne institucije, organi, uradi in agencije. 3. Uslužbenci urada morajo za vsako intervencijo imeti pisno pooblastilo direktorja, v katerem je naveden predmet preiskova- nja. 5. Če se pri preiskavah razkrije morebitna osebna vpletenost člana, poslovodnega delavca, uradnika ali drugega uslužbenca, je o tem treba obvestiti institucijo, organ, urad ali agencijo, ki ji pri- pada. V primerih, kjer se zaradi preiskave zahteva popolna tajnost ali se zahteva uporaba preiskovalnih sredstev, ki sodijo v pristojnost nacionalnega sodišča, se lahko razkritje takšnih podatkov začasno odloži. 6. Brez poseganja v pravila določena v Pogodbah, še zlasti Pro- tokola o posebnih pravicah in imunitetah Evropskih skupnosti, in določb Kadrovskih predpisov, sklep, ki ga sprejme posamezna institucija, organ, urad ali agencija v skladu z odstavkom 1, mora vsebovati predvsem pravila o: (a) dolžnosti članov, uradnikov in drugih uslužbencev institucij in organov ter poslovodnih delavcev, uradnikov in ostalih uslužbencev uradov in agencij, da sodelujejo z uslužbenci na uradu in jim zagotavljajo informacije; (b) postopkih, ki jih morajo upoštevati uslužbenci urada pri opravljanju notranjih preiskav, in o zagotavljanju pravic oseb, na katere se nanašajo notranje preiskave. Člen 5 Začetek preiskav Zunanje preiskave se začnejo izvajati z odločbo direktorja urada, ki jo izda na svojo pobudo ali na zahtevo zadevne države članice. Notranje preiskave se začnejo izvajati z odločbo direktorja urada, ki jo izda na svojo lastno pobudo ali na zahtevo institucije, organa, urada ali agencije, v kateri naj bi se preiskava izvajala. 4. Med inšpekcijami in pregledi na kraju samem uslužbenci urada ravnajo v skladu s pravili in prakso, ki velja za uradnike države članice, s Kadrovskimi predpisi iz pododstavka 2 člena 4(1). in s sklepi 5. Trajanje preiskav mora biti sorazmerno okoliščinam in kom- pleksnosti primera. 6. Države članice zagotovijo, da njihovi pristojni organi v skladu z nacionalnimi predpisi zagotavljajo potrebno pomoč uslužben- cem urada, da lahko ti izvedejo svoje naloge. Institucije in organi zagotovijo, da njihovi člani in uslužbenci nudijo potrebno pomoč predstavnikom urada, da lahko izpolnijo svojo nalogo; isto zago- tovijo tudi uradi in agencije za svoje vodstvo in uslužbence. Člen 7 Dolžnost obveščanja urada 1. Institucije, organi, uradi in agencije morajo uradu takoj poslati vse informacije v zvezi z morebitnimi primeri goljufije ali korupcije ali drugimi nezakonitimi ravnanji. 2. Institucije, organi, uradi in agencije ter, če to dopušča nacio- nalna zakonodaja, države članice na zahtevo urada ali na svojo lastno pobudo pošljejo uradu vse dokumente ali informacije, s katerimi razpolagajo v zvezi z notranjo preiskavo, ki je v teku. Države članice pošiljajo dokumente in podatke v zvezi z zuna- njimi preiskavami v skladu z ustreznimi predpisi. 3. Institucije, organi, uradi in agencije in, če to dopušča nacio- nalna zakonodaja, države članice uradu pošljejo tudi vse druge dokumente ali informacije, s katerimi razpolagajo in za katere menijo, da so koristni, in ki se nanašajo na boj proti goljufijam, korupciji in vsem drugim nezakonitim ravnanjem, ki vplivajo na finančne interese Skupnosti. 102 SL Uradni list Evropske unije 01/Zv. 3 Člen 8 Zaupnost in varstvo podatkov 3. Poročila, pripravljena po opravljeni zunanji preiskavi, in vsi koristni dokumenti v zvezi z njo, se pošljejo pristojnim organom držav članic v skladu s pravili, ki veljajo za zunanje preiskave. 1. Informacije v kakršnikoli obliki, pridobljene med zunanjo pre- iskavo, se varujejo v skladu z ustreznimi predpisi. 2. Informacije v kakršnikoli obliki, ki so bile poslane ali pridob- ljene med notranjimi preiskavami, se obravnavajo kot poslovna skrivnost in se jih varuje v skladu s predpisi, ki veljajo za institu- cije Evropskih skupnosti. Takšnih informacij se ne sme sporočati drugim osebam razen ose- bam v institucijah Evropskih skupnosti ali v državah članicah, katerih funkcija zahteva seznanjenost s temi informacijami, in se jih ne sme uporabljati v druge namene razen za preprečevanje goljufij, korupcije ali drugih nezakonitih ravnanj. 3. Direktor zagotovi, da uslužbenci urada in druge osebe pod nje- govim nadzorom spoštujejo predpise Skupnosti in nacionalne predpise o varstvu osebnih podatkov, zlasti določbe Direktive dne in Sveta Evropskega parlamenta 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1). št. 95/46/ES z 4. Direktor urada in člani nadzornega odbora iz člena 11 zago- tovijo, da se uporabljata ta člen in člen 194 Pogodbe. 4. Poročila, pripravljena po opravljeni notranji preiskavi, in vsi koristni dokumenti v zvezi s to preiskavo, se pošljejo instituciji, organu, uradu ali agenciji. Institucija, organ, urad ali agencija na podlagi notranje preiskave sproži takšne postopke, predvsem disciplinske ali sodne, kot zahtevajo rezultati teh preiskav in o tem poroča direktorju urada v roku, ki ga ta določi v ugotovitvah na koncu poročila. Člen 10 Informacije, ki jih pošilja urad 1. Brez vpliva na člen 8, 9 in 11 te uredbe in na določbe Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96, urad lahko pošlje pristojnim organom države članice kadarkoli pošlje podatke, pridobljene med zuna- njo preiskavo. 2. Brez vpliva na člen 8, 9 in 11 te uredbe, direktor urada pošlje pravosodnim organom države članice informacije, ki jih je urad pridobil med notranjo preiskavo zadev, ki bi lahko imele za posle- dico kazenski postopek. Ob upoštevanju zahtev preiskave o tem hkrati obvesti tudi državo članico. Člen 9 3. Brez vpliva na člen 8 in 9 te uredbe, urad lahko kadarkoli poš- lje instituciji, organu, uradu ali agenciji podatke, ki jih je pridobil med notranjo preiskavo. Poročilo o opravljeni preiskavi in sprejeti ukrepi po zaključku preiskave 1. Po zaključku preiskave, ki jo izvede urad, ta pod vodstvom direktorja pripravi poročilo, v katerem navede ugotovljena dej- stva, morebitno finančno izgubo in ugotovitve preiskave vključno s priporočili direktorja urada o ukrepih, ki jih je treba sprejeti. 2. Pri pripravi takšnih poročil je treba upoštevati postopkovno opredeljene zahteve, določene v nacionalni zakonodaji posa- mezne države članice. Tako pripravljena poročila so dopustni dokazi v upravnih ali sodnih postopkih države članice, v kateri se njihova uporaba izkaže za potrebno, na enak način in pod ena- kimi pogoji kot upravna poročila, ki jih pripravijo nacionalni upravni inšpektorji. Za ta poročila veljajo ista pravila ocenjevanja kot za upravna poročila, ki jih pripravijo nacionalni upravni inšpektorji, in so jim enakovredna. (1) UL L 281, 23. 11. 1995, str. 31. Člen 11 Nadzorni odbor 1. Nadzorni odbor zagotavlja neodvisnost urada z rednim nadzo- rom in spremljanjem izvajanja preiskovalne funkcije. Na zahtevo direktorja ali na lastno pobudo odbor direktorju izdaja mnenja o delu urada, vendar pa se ne vmešava v izvajanje preiskav v teku. 2. Odbor sestavlja pet neodvisnih zunanjih oseb s kvalifikacijami, ki se v njihovih državah zahtevajo za imenovanje na vodilna delovna mesta v zvezi s področjem dela urada. Soglasno jih ime- nujejo Evropski parlament, Svet in Komisija. 01/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 103 3. Mandat članov traja tri leta in se lahko enkrat podaljša. 4. Po izteku mandata člani še naprej opravljajo svojo funkcijo, dokler ni njihov mandat podaljšan ali dokler se jih ne zamenja. zaključku preiskav, ne sme zahtevati ali prejemati navodil od vlad ali drugih institucij, organov, uradov ali agencij. Če direktor meni, da ukrep, ki ga sprejme Komisija, zbuja dvom o njegovi neodvis- nosti, se ima pravico vložiti tožbo proti Komisiji pred Sodiščem Evropskih skupnosti. 5. Pri opravljanju svojih nalog člani odbora ne zahtevajo in ne sprejemajo navodil od nobene vladne ali druge institucije, organa, urada ali agencije. Direktor redno poroča Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču o ugotovitvah preiskav, ki jih izvaja urad, pri čemer mora spoštovati zaupnost teh preiskav, legitimne pra- vice vpletenih oseb in, kadar je to ustrezno, nacionalne predpise, ki veljajo za sodne postopke. 6. Nadzorni odbor imenuje svojega predsednika in sprejme svoj poslovnik. Vsako leto se nadzorni odbor sestane najmanj desetkrat. Svoje odločitve sprejema z večino glasov svojih članov. Tajniško podporo mu zagotavlja urad. Zgoraj navedene institucije zagotovijo spoštovanje zaupnosti pre- iskav, ki jih vodi urad, ter legitimne pravice vpletenih oseb in, v primeru uvedbe sodnega postopka, spoštovanje vseh nacionalnih predpisov, ki veljajo za takšne postopke. 7. Direktor vsako leto pošlje nadzornemu odboru program dejavnosti urada iz člena 1 te uredbe. Direktor odbor redno obvešča o delu urada, o preiskavah, rezultatih preiskav in ukrepih sprejetih na podlagi teh rezultatov. Če preiskava traja več kot devet mesecev, direktor obvesti nadzorni odbor o razlogih, zaradi katerih še ni bilo mogoče zaključiti preiskave in o pričakovanem roku za zaključek preiskave. Direktor obvesti odbor o primerih, ko določena institucija, organ, agencija ali urad ne upošteva priporočil urada. Direktor obvesti odbor o primerih, ki zahtevajo, da se podatke pošlje sodnim organom države članice. 4. Pred sprejetjem kakršne koli disciplinske sankcije proti direk- torju se Komisija posvetuje z nadzornim odborom. Poleg tega se lahko ukrepe v zvezi z disciplinskimi sankcijami proti direktorju sprejme le na podlagi utemeljenih sklepov, ki se pošljejo v vednost Evropskemu parlamentu in Svetu. Člen 13 Financiranje 8. Nadzorni organ vsako leto sprejme vsaj eno poročilo o svo- jem delu, ki ga pošlje institucijam. Odbor lahko Evropskemu par- lamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču predloži poro- čila o rezultatih preiskav urada in o sprejetih ukrepih na podlagi teh rezultatov. Proračunska sredstva za urad, katerih skupni znesek je prikazan pod posebno proračunsko postavko v Delu A proračuna Evropske unije, ki se nanaša na Komisijo, so podrobneje razčlenjena v prilogi k navedenemu delu. Člen 12 Direktor 1. Urad vodi direktor, Komisija ga imenuje za petletni mandat, ki se lahko enkrat podaljša. 2. Da bi imenovala direktorja, Komisija na podlagi razpisa, ki ga po potrebi objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti, in pozitiv- nega mnenja nadzornega odbora, pripravi seznam kandidatov z ustreznimi kvalifikacijami. Komisija imenuje direktorja po posve- tovanju z Evropskim parlamentom in Svetom. Delovna mesta dodeljena uradu, so našteta v prilogi k načrtu števila zaposlenih Komisije. Člen 14 Nadzor zakonitosti Do spremembe Kadrovskega predpisa lahko po tem členu vsak uradnik ali drugi uslužbenec Evropskih skupnosti pri direktorju urada vloži pritožbo proti škodljivemu dejanju zoper njegovo osebo, ki ga stori urad med izvajanjem notranje preiskave, v skladu s postopki, navedenimi v členu 90(2) Kadrovskih predpisov. Za sklepe, sprejete v zvezi s takšnimi pritožbami, se uporablja člen 91 Kadrovskih predpisov. 3. Direktor pri opravljanju svojih nalog v zvezi z začetkom in izvajanjem zunanjih in notranjih preiskav ali pripravo poročil po Zgornje določbe se po analogiji uporabljajo tudi za uslužbence institucij, organov, uradov in agencij, za katere ne veljajo Kadrovski predpisi. 104 SL Uradni list Evropske unije 01/Zv. 3 Člen 15 Poročilo o delu V tretjem letu po začetku veljavnosti te uredbe Komisija pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o delu urada, kateremu priloži mnenje nadzornega odbora in, kadar je to ustrezno, predloge za spremembo ali razširitev nalog urada. Člen 16 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati 1. junija 1999. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 25. maja 1999 Za Svet Predsednik H. EICHEL


title: Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)

eurovoc_concepts:
Community budget
EU control
European Anti-fraud Office
confidentiality
corruption
data protection
exchange of information
fraud
fraud against the EU
legality
research

text: 01/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 91 31999R1073 L 136/1 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 31. 5. 1999 UREDBA (ES) št. 1073/1999 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA (4) ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 280 Pogodbe, ker je Komisija s Sklepom št. 1999/352/ES, ECPJ, Eura- tom (4) znotraj svojih oddelkov ustanovila Evropski urad za boj proti goljufijam (v nadaljevanju „urad“), pooblaščen za upravne preiskave goljufij, da bi okrepila razpoložljiva sredstva za boj proti goljufijam ob hkratnem spoštovanju načela avtonomije notranje organizacije posamezne insti- tucije; ker je temu uradu zagotovila popolno neodvisnost pri izvajanju njegove preiskovalne funkcije; ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča (2), v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe (3), (1) (2) (3) ker institucije in države članice pripisujejo velik pomen zaščiti finančnih interesov Skupnosti ter boju proti golju- fijam in drugim nezakonitim dejanjem, ki škodujejo finančnim interesom Skupnosti; ker je odgovornost Komi- sije v zvezi s tem tesno povezana z njeno nalogo izvrševa- nja proračuna po členu 274 Pogodbe; ker pomen tovrst- nih ukrepov potrjuje člen 280 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti; ker zaščita finančnih interesov Skupnosti obsega uprav- ljanje proračunskih sredstev in vse ukrepe, ki vplivajo ali bi lahko vplivali na njihova sredstva; ker je za dosego tega cilja treba uporabiti vsa razpoložljiva sredstva, zlasti v okviru preiskovalnih nalog, prenesenih na Skupnost, pri tem pa ohranjati sedanjo razdelitev in rav- notežje odgovornosti med ravnema države in Skupnosti; (5) (6) (7) ker odgovornost urada, kakršno je določila Komisija, ne zajema samo zaščite finančnih interesov, ampak vključuje tudi vse dejavnosti v zvezi z zaščito interesov Skupnosti proti nepravilnemu ravnanju, katerega posledica bi bili lahko upravni ali kazenski postopki; ker je primerno določiti, da urad zagotavlja sodelovanje med državami članicami in Komisijo za zaščito finančnih interesov Skupnosti, predvideno v členu 280 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti; ker mora biti urad, glede na potrebo po okrepitvi boja proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim deja- njem, ki škodujejo finančnim interesom Skupnosti, sposo- ben izvajati interne preiskave v vseh institucijah, organih, uradih in agencijah, ustanovljenih s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti ali Pogodbo o ustanovitvi Euratom ali na podlagi teh pogodb (v nadaljevanju „institucije, organi, uradi in agencije“); (8) ker Sklep št. 1999/352/ES, ECPJ, Euratom določa, da urad v preiskovalne namene izvaja pooblastila, nanj prenesena z zakonodajo Skupnosti, ob upoštevanju morebitnih ome- jitev in pogojev; (1) UL C 21, 26. 1. 1999, str. 10. (2) Mnenje z dne 14. aprila 1999 (še ni bilo objavljeno v Uradnem listu). (3) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 6. maja 1999 (še ni bilo objav- ljeno v Uradnem listu). Sklep Sveta z dne 25. maja 1999. (4) UL L 136, 31. 5. 1999, str. 20. 92 (9) (10) SL Uradni list Evropske unije 01/Zv. 3 ker naj bi uradu zaupali izvajanje pooblastil, prenesenih na Komisijo z Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih izvaja Komisija za zaščito finančnih intere- sov Skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnost- mi (1); ker se mora uradu dovoliti tudi izvajanje drugih pooblastil Komisije za vodenje pregledov in inšpekcij na kraju samem v državah članicah, zlasti za odkrivanje nepravilnosti po členu 9 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (2); (13) ker so pristojni nacionalni organi ali institucije, organi, uradi ali agencije tisti, ki določijo, kakšni ukrepi se morajo po končani preiskavi sprejeti na podlagi poročila, ki ga pri- pravi urad; ker je kljub temu direktor urada dolžan sodnim organom države članice takoj poslati podatke, ki jih urad pridobi med notranjo preiskavo, o okoliščinah, ki bi lahko imele za posledico kazenski postopek; (14) ker je treba določiti pogoje, pod katerimi bodo uslužbenci urada opravljali svoje naloge, in pogoje, pod katerimi direktor uresničuje svojo odgovornost za preiskave, ki jih opravljajo uslužbenci urada; (15) ker je za uspešno sodelovanje med uradom, državami čla- nicami in ustreznimi institucijami, organi, uradi in agenci- jami treba organizirati medsebojno izmenjavo podatkov, pri čemer je treba spoštovati zaupnost, če so podatki poslovna tajnost, in zagotavljati njihovo ustrezno varstvo; (16) ker se morajo poročila v upravnih in sodnih postopkih šteti za dopustne dokaze, da bi se zagotovilo upoštevanje ugotovitev preiskav, ki jih izvajajo uslužbenci urada, in da se izvedejo zahtevani nadaljnji ukrepi; ker morajo biti v ta namen pripravljena na način, ki je skladen s pravili za pri- pravo upravnih poročil v državah članicah; (17) ker mora biti urad pri opravljanju svoje funkcije neodvisen; ker mora za okrepitev te neodvisnosti nadzorni odbor, sestavljen iz zunanjih neodvisnih oseb, dobro usposoblje- nih za področje dejavnosti urada, redno spremljati in nadzorovati njegovo preiskovalno funkcijo; ker naj bi med naloge odbora spadala tudi pomoč direktorju urada pri opravljanju njegovih dolžnosti; ker je treba te preiskave izvajati v skladu s Pogodbo in zlasti s Protokolom o posebnih pravicah in imunitetah Evropskih skupnosti, ob upoštevanju Kadrovskih predpi- sov za uradnike in druge uslužbence Evropskih skupnosti (v nadaljevanju „Kadrovski predpisi“), ter v celoti spošto- vati človekove pravice in temeljne svoboščine, zlasti načelo poštenosti, pravice vpletenih oseb, da izrazijo svoje mne- nje o dejstvih, ki jih zadevajo, in načela, da lahko ugoto- vitve preiskave temeljijo izključno na dejstvih z dokazno vrednostjo; ker morajo v ta namen institucije, organi, uradi in agencije določiti pogoje za izvajanje takšnih notranjih preiskav; ker je zato treba Kadrovske predpise spremeniti, da bi opredelili pravice in obveznosti uradnikov in drugih uslužbencev v zvezi z notranjimi preiskavami; (11) ker se te notranje preiskave lahko izvajajo samo, če ima urad zagotovljen dostop do vseh prostorov institucij, organov, uradov in agencij ter do vseh podatkov in dokumentov, s katerimi ti razpolagajo; (12) ker mora imeti direktor urada pristojnost, da začne preis- kavo na svojo lastno pobudo, da bi se tako zagotovila neodvisnost urada pri izvajanju nalog, ki jih nanj prenaša ta uredba; (1) UL L 292, 15. 11. 1996, str. 2. (2) UL L 312, 23. 12. 1995, str. 1. (18) ker bi se upravne preiskave morale izvajati pod vodstvom direktorja urada, popolnoma neodvisno od institucij, organov, uradov in agencij ter od nadzornega odbora; 01/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 93 (19) ker je direktor urada dolžan zagotoviti varstvo osebnih podatkov in spoštovanje zaupnosti podatkov, zbranih med preiskavami; ker mora biti zagotovljena pravna zaščita uradnikov in drugih uslužbencev Skupnosti, enakovredna zaščiti iz členov 90 in 91 Kadrovskih predpisov; (20) ker je treba po treh letih oceniti dejavnost urada; (21) ker ta uredba ne zmanjšuje pristojnosti in odgovornosti držav članic za sprejemanje ukrepov za boj proti goljufi- jam, ki vplivajo na finančne interese Skupnosti; ker je pooblastilo neodvisnemu uradu za izvajanje zunanjih upravnih preiskav na tem področju tudi v celoti skladno z načelom subisidiarnosti, opredeljenim v členu 5 Pogodbe; ker naj bi delovanje urada okrepilo boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejanjem, ki vplivajo na finančne interese Skupnosti, in je zato združljivo z nače- lom sorazmernosti, SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Cilji in naloge 1. Za okrepitev boja proti goljufijam, korupciji in drugim neza- konitim dejanjem, ki vplivajo na finančne interese Evropske skupnosti, Evropski urad za boj proti goljufijam, ustanovljen s Sklepom Komisije št. 1999/352/ES, ECPJ, Euratom (v nadaljeva- nju „urad“) izvaja pooblastila preiskovanja, prenesena na Komi- sijo s pravili, predpisi in sporazumi Skupnosti, ki veljajo na teh področjih. 2. Urad državam članicam zagotavlja pomoč Komisije pri orga- nizaciji tesnega in rednega sodelovanja med pristojnimi organi, da bi uskladili svoje delovanje za zaščito finančnih interesov Evrop- skih skupnosti pred goljufijami. Urad sodeluje pri oblikovanju in razvoju postopkov za boj proti goljufijam in drugim nezakoni- tim dejanjem, ki vplivajo na finančne interese Evropske skupnosti. — boj proti prevaram, korupciji in drugim nezakonitim deja- njem, ki vplivajo na finančne interese Evropske skupnosti, — preiskovanje resnih zadev v zvezi z izvajanjem službenih dolžnosti, ki pomenijo zanemarjanje delovnih nalog uradni- kov in drugih uslužbencev Skupnosti, ki bi lahko imeli za posledico disciplinski oziroma kazenski postopek, ali enako neizpolnjevanje obveznosti članov institucij ali organov, vodij uradov in agencij ali uslužbencev institucij, organov, uradov ali agencij, za katere ne veljajo Kadrovski predpisi za uradnike in pogoji za zaposlovanje drugih uslužbencev Evropskih skupnosti („Kadrovski predpisi“). Člen 2 Upravne preiskave V tej uredbi so „upravne preiskave“ (v nadaljevanju „preiskave“) vse inšpekcije, pregledi in drugi ukrepi, ki jih izvajajo uslužbenci urada pri opravljanju svojih delovnih nalog v skladu s členoma 3 in 4, da bi dosegli cilje iz člena 1 in da bi po potrebi dokazali nepravilnost preiskovanih dejavnosti. Te preiskave ne vplivajo na pristojnost držav članic za uvedbo kazenskega postopka. Člen 3 Zunanje preiskave Urad izvaja pooblastila, prenesena na Komisijo z Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96, za opravljanje inšpekcij in pregledov na kraju samem v državah članicah in v skladu z veljavnimi sporazumi o sodelovanju tudi v tretjih državah. Kot del svoje preiskovalne funkcije urad opravlja v državah članicah inšpekcije in preglede, opredeljene v členu 9(1) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 in v področnih pravilih, navedenih v členu 9(2) te uredb, ter v tretjih državah v skladu z veljavnimi sporazumi o sodelovanju. Člen 4 Notranje preiskave 3. V institucijah, organih, uradih in agencijah, ustanovljenih s Pogodbami ali na podlagi teh pogodb (v nadaljevanju „institucije, organi, uradi in agencije“), urad izvaja upravne preiskave za: 1. Urad opravlja upravne preiskave v institucijah, organih, ura- dih in agencijah (v nadaljevanju „notranje preiskave“) na področ- jih iz člena 1. 94 SL Uradni list Evropske unije 01/Zv. 3 Te notranje preiskave se izvajajo po pravilih iz Pogodb, zlasti Pro- tokola o posebnih pravicah in imunitetah Evropskih skupnosti, in ob ustreznem upoštevanju Kadrovskih predpisov pod pogoji in v skladu s postopki, predvidenimi v tej uredbi in v sklepih, ki jih sprejme vsaka institucija, organ, urad in agencija. Institucije se med seboj posvetujejo o pravilih, ki jih določijo s temi sklepi. 2. Če se določbe prvega odstavka izpolnjujejo: — ima urad pravico do neposrednega in nenapovedanega dostopa do vseh podatkov, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi in agencije in do njihovih prostorov. Urad ima pooblastilo za pregled poslovnih knjig institucij, organov, ura- dov in agencij. Urad lahko naredi kopijo in povzetek vsakega dokumenta ali vsebine vsakega podatkovnega medija institu- cij, organov, uradov in agencij in po potrebi opravi nadzor nad temi dokumenti ali podatki, da prepreči morebitno nevarnost izginotja, — urad lahko zahteva ustno izjavo članov institucij in organov, vodstva uradov in agencij ter uslužbencev institucij, organov, uradov in agencij. Kadrovskih predpisov mora sklep, ki ga sprejme posamezna insti- tucija, organ, urad ali agencija v skladu z odstavkom 1, vsebovati predvsem predpise o: (a) dolžnostih članov, uradnikov in drugih uslužbencev institucij in organov ter vodstva, uradnikov in uslužbencev uradov in agencij, da sodelujejo z uslužbenci urada in jim zagotavljajo podatke; (b) postopkih, ki jih morajo upoštevati uslužbenci urada pri opravljanju notranjih preiskav, in o zagotavljanju pravic oseb, na katere se nanašajo notranje preiskave. Člen 5 Začetek preiskav Zunanje preiskave se začnejo izvajati s sklepom direktorja urada, ki ga izda na svojo pobudo ali na zahtevo države članice. Notranje preiskave se začnejo izvajati s sklepom direktorja urada, ki ga izda na svojo pobudo ali na zahtevo institucije, organa, urada ali agencije, znotraj katere naj bi se preiskava izvajala. 3. Pod pogoji in v skladu s postopki, opredeljenimi z Uredbo (Euratom, ES) št. 2185/96, lahko urad izvaja inšpekcije na kraju samem v prostorih gospodarskih subjektov, da bi si zagotovil dostop do podatkov v zvezi z morebitnimi nepravilnostmi, ki bi jih lahko imeli ti subjekti. Člen 6 Postopek preiskave Urad poleg tega lahko zahteva od vsake vpletene osebe, da zago- tovi vse podatke, za katere urad meni, da so koristni za preiskavo. 4. Institucije, organi, uradi in agencije morajo biti vedno obve- ščeni, kadar uslužbenci urada izvajajo preiskavo v njihovih pro- storih ali pregledujejo dokumente ali zahtevajo podatke, ki jih imajo takšne institucije, organi, uradi in agencije. 5. Če se pri preiskavah pokaže morebitna osebna vpletenost člana, vodstva, uradnika ali drugega uslužbenca, mora biti o tem obveščena institucija, organ, urad ali agencija, ki ji pripada. Kjer je zaradi preiskave potrebna popolna zaupnost ali uporaba preiskovalnih sredstev, ki spadajo v pristojnost nacionalne sodne oblasti, se lahko razkritje takšnih podatkov začasno odloži. 6. Brez vpliva na določbe iz Pogodb, zlasti iz Protokola o poseb- nih pravicah in imunitetah Evropskih skupnosti, in na določbe 1. Preiskavo vodi direktor urada. 2. Uslužbenci urada opravljajo svoje naloge na podlagi pisnega pooblastila, v katerem so navedeni njihovi osebni podatki in pristojnosti. 3. Uslužbenci urada morajo imeti za vsako preiskavo pisno pooblastilo direktorja, v katerem je naveden predmet preiskave. 4. Med inšpekcijami in pregledi na kraju samem uslužbenci urada ravnajo v skladu s pravili in prakso, ki velja za uradnike države članice, s Kadrovskimi predpisi in s sklepi iz drugega pododstavka člena 4(1). 5. Trajanje preiskav mora biti sorazmerno okoliščinam in kom- pleksnosti primera. 6. Države članice zagotovijo, da njihovi pristojni organi v skladu z nacionalnimi predpisi zagotavljajo potrebno pomoč uslužben- cem urada, da lahko ti izvedejo svoje naloge. Institucije in organi zagotovijo, da njihovi člani in uslužbenci dajo potrebno pomoč predstavnikom urada za izpolnitev njihove naloge; isto zagoto- vijo tudi uradi in agencije za svoje vodstvo in uslužbence. 01/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 95 Člen 7 Člen 9 Dolžnost obveščanja urada Poročilo o opravljeni preiskavi in sprejeti ukrepi po zaključku preiskave 1. Institucije, organi, uradi in agencije morajo uradu takoj poslati vse podatke v zvezi z morebitnimi primeri goljufije ali korupcije ali drugih nezakonitih dejanj. 2. Institucije, organi, uradi in agencije in, če to dopušča nacio- nalna zakonodaja, države članice na zahtevo urada ali na svojo pobudo pošljejo uradu vse dokumente ali podatke v zvezi z notra- njo preiskavo v teku, s katerimi razpolagajo. Države članice pošiljajo dokumente in podatke v zvezi z zuna- njimi preiskavami v skladu z ustreznimi določbami. 3. Institucije, organi, uradi in agencije in, če to dopušča nacio- nalna zakonodaja, države članice pošljejo uradu tudi vse druge koristne dokumente ali podatke, s katerimi razpolagajo in ki se nanašajo na boj proti goljufijam, korupciji in vsem drugim neza- konitim dejanjem, ki vplivajo na finančne interese Skupnosti. 1. Po zaključku preiskave, ki jo izvede urad, ta pod vodstvom direktorja pripravi poročilo, v katerem navede ugotovljena dej- stva, morebitno finančno izgubo in ugotovitve preiskave vključno s priporočili direktorja urada o ukrepih, ki jih je treba sprejeti. 2. Pri pripravi takšnih poročil se morajo upoštevati postopkovne zahteve, določene v nacionalni zakonodaji posamezne države čla- nice. Tako pripravljena poročila so dopustni dokazi v upravnih ali sodnih postopkih države članice, v katerih se njihova uporaba izkaže za potrebno, na isti način in pod istimi pogoji kakor upravna poročila, ki jih pripravijo nacionalni upravni inšpektorji. Za ta poročila veljajo ista pravila ocenjevanja, kakor veljajo za upravna poročila, ki jih pripravijo nacionalni upravni inšpektorji, in so tem poročilom enakovredna. Člen 8 Zaupnost in varstvo podatkov 3. Poročila, pripravljena po opravljeni zunanji preiskavi, in vsi koristni dokumenti v zvezi s preiskavo se pošljejo pristojnim organom zadevnih držav članic v skladu s pravili, ki veljajo za zunanje preiskave. 1. Podatki v kakršnikoli obliki, pridobljeni med zunanjo preis- kavo, se varujejo v skladu z ustreznimi določbami. 2. Podatki v kakršnikoli obliki, poslani ali dobljeni med notra- njimi preiskavami, se obravnavajo kot poslovna skrivnost in se varujejo v skladu z določbami, ki veljajo za institucije Evropskih skupnosti. Takšni podatki se ne sme pošiljati drugim osebam kakor osebam v institucijah Evropskih skupnosti ali držav članic, katerih funk- cija zahteva poznavanje teh podatkov, niti se ne smejo uporabljati v druge namene kakor za preprečevanje goljufij, korupcije ali drugih nezakonitih dejanj. 3. Direktor zagotovi, da uslužbenci urada in druge osebe pod nje- govim nadzorom upoštevajo predpise Skupnosti in nacionalne predpise o varstvu osebnih podatkov, zlasti tiste iz Direktive dne in Sveta Evropskega parlamenta 24. oktobra 1995 o varstvu fizičnih oseb pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takšnih podatkov (1). št. 95/46/ES z 4. Direktor urada in člani nadzornega odbora iz člena 11 zago- tovijo, da se uporablja ta člen, pa tudi člena 286 in 287 Pogodbe. (1) UL L 281, 23. 11. 1995, str. 31. 4. Poročila, pripravljena po opravljeni notranji preiskavi, in vsi koristni dokumenti v zvezi s preiskavo se pošljejo zadevni insti- tuciji, organu, uradu ali agenciji. Institucija, organ, urad ali agen- cija na podlagi notranje preiskave sproži ustrezne postopke, predvsem disciplinske ali sodne, kakor zahtevajo rezultati teh pre- iskav, in o tem poroča direktorju urada v roku, ki ga ta določi v ugotovitvah na koncu poročila. Člen 10 Podatki, ki jih pošilja urad 1. Urad lahko kadarkoli pošlje pristojnim organom zadevne države članice podatke, ki jih je pridobil med zunanjo preiskavo, brez vpliva na člene 8, 9 in 11 te uredbe in na določbe Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96. 2. Direktor urada pošlje sodnim organom države članice podatke, ki jih je urad pridobil med notranjo preiskavo zadev, ki bi lahko imele za posledico kazenski postopek, brez vpliva na člene 8, 9 in 11 te uredbe. Ob upoštevanju zahtev preiskave o tem hkrati obvesti tudi zadevno državo članico. 96 SL Uradni list Evropske unije 01/Zv. 3 3. Urad lahko kadarkoli pošlje instituciji, organu, uradu ali agenciji podatke, ki jih je pridobil med notranjo preiskavo, brez vpliva na člena 8 in 9 te uredbe. roku njenega zaključka. Direktor obvesti odbor o primerih, ko zadevna institucija, organ, agencija ali urad ne upošteva priporočil urada. Direktor obvesti odbor o primerih, ki zahtevajo, da se podatki pošljejo sodnim organom države članice. Člen 11 Nadzorni odbor 8. Nadzorni organ vsako leto sprejme vsaj eno poročilo o svo- jem delu in ga pošlje institucijam. Odbor lahko Evropskemu par- lamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču predloži poro- čila o rezultatih preiskav urada in o ukrepih, sprejetih na podlagi teh rezultatov. 1. Nadzorni odbor krepi neodvisnost urada z rednim nadzorom in spremljanjem izvajanja preiskovalne funkcije. Na zahtevo direktorja ali na svojo pobudo odbor izdaja direkto- rju mnenja o delu urada, vendar se na noben način ne vmešava v izvajanje preiskav v teku. 2. Odbor sestavlja pet neodvisnih zunanjih oseb s kvalifikacijami, ki se v njihovih državah zahtevajo za imenovanje na vodilna delovna mesta v zvezi s področjem dela urada. Soglasno jih ime- nujejo Evropski parlament, Svet in Komisija. 3. Mandat članov traja tri leta in se lahko enkrat podaljša. Člen 12 Direktor 1. Urad vodi direktor, ki ga Komisija imenuje za petletni mandat, ki se lahko enkrat podaljša. 2. Da bi Komisija imenovala direktorja, na podlagi razpisa, ki ga po potrebi objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti, in pozitiv- nega mnenja nadzornega odbora pripravi seznam kandidatov z ustreznimi kvalifikacijami. Komisija imenuje direktorja po posve- tovanju z Evropskim parlamentom in Svetom. 4. Po izteku mandata člani še naprej opravljajo svojo funkcijo, dokler njihov mandat ni podaljšan ali dokler niso zamenjani. 5. Pri opravljanju svojih nalog člani odbora ne zahtevajo ali spre- jemajo navodil od nobene vladne ali druge institucije, organa, urada ali agencije. 3. Direktor pri opravljanju svojih nalog v zvezi z začetkom in izvajanjem zunanjih in notranjih preiskav ali pripravo poročil po zaključku preiskav ne sme zahtevati ali sprejemati navodil od vladnih ali drugih institucij, organov, uradov ali agencij. Če direk- tor meni, da ukrep, ki ga sprejme Komisija, zbuja dvome o nje- govi neodvisnosti, ima pravico vložiti tožbo proti svoji instituciji pred Evropskim sodiščem. 6. Nadzorni odbor imenuje svojega predsednika in sprejme svoj poslovnik. Vsako leto se nadzorni odbor sestane najmanj desetkrat. Svoje sklepe sprejema z večino glasov svojih članov. Tajništvo zagotavlja urad. Direktor Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču redno poroča o ugotovitvah preiskav, ki jih izvaja urad, pri čemer mora spoštovati zaupnost teh preiskav, zakonite pra- vice vpletenih oseb in po potrebi nacionalne določbe, ki veljajo za sodne postopke. 7. Direktor vsako leto pošlje nadzornemu odboru program dejavnosti urada iz člena 1 te uredbe. Direktor odbor redno obvešča o delu urada, o preiskavah, rezultatih preiskav in spreje- tih ukrepih na podlagi teh rezultatov. Če preiskava traja več kakor devet mesecev, direktor obvesti nadzorni odbor o razlogih, zaradi katerih še ni bilo mogoče končati preiskave, in o pričakovanem Zgornje institucije zagotovijo spoštovanje zaupnosti preiskav, ki jih vodi urad, ter zakonite pravice vpletenih oseb in, če se uvede sodni postopek, spoštovanje vseh nacionalnih določb, ki veljajo za takšne postopke. 01/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 97 4. Pred sprejetjem kakršnih koli disciplinskih ukrepov proti direktorju se Komisija posvetuje z nadzornim odborom. Poleg tega se lahko v zvezi z disciplinskimi ukrepi proti direktorju sprejmejo le ukrepi na podlagi utemeljenega sklepa, ki se pošlje v vednost Evropskemu parlamentu in Svetu. Člen 13 Financiranje Proračunska sredstva za urad, katerih skupni znesek je prikazan pod posebnim proračunskim poglavjem v delu A, ki se nanaša na Komisijo, skupnega proračuna Evropske uniji, so podrobneje razčlenjena v Prilogi k navedenemu delu. Postavke, dodeljene uradu, so naštete v Prilogi k predlogu proračuna Komisije. urada vloži pritožbo proti škodljivemu dejanju zoper njega, ki ga stori urad med izvajanjem notranje preiskave, v skladu s postopki iz člena 90(2) Kadrovskih predpisov. Za odločbe, sprejete v zvezi s takšnimi pritožbami, se uporablja člen 91 Kadrovskih predpisov. Zgornje določbe se po analogiji uporabljajo tudi za uslužbence institucij, organov, uradov in agencij, za katere Kadrovski predpisi ne veljajo. Člen 15 Poročilo o delu V tretjem letu po začetku veljavnosti te uredbe Komisija pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o delu urada, priloži pa mu mnenje nadzornega odbora in po potrebi predloge za spremembo ali razširitev nalog urada. Člen 14 Nadzor zakonitosti Do spremembe Kadrovskih predpisov lahko po tem členu vsak uradnik ali drugi uslužbenec Evropskih skupnosti pri direktorju Člen 16 Začetek veljavnosti Ta uredba začne veljati 1. junija 1999. Ta uredba je v celoti obvezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 25. maja 1999 Za Evropski parlament Predsednik J. M. GIL-ROBLES Za Svet Predsednik H. EICHEL


title: Europaparlamentets och rådets beslut 1419/1999/EG av den 25 maj 1999 om att inrätta en gemenskapsåtgärd för evenemanget "Europeisk kulturhuvudstad" för åren 2005 till 2019

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU action
European integration
capital city
cultural event

text: 1. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 166/1 I (Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk) EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT 1419/1999/EG av den 25 maj 1999 om att inrätta en gemenskapsåtgärd för evenemanget ”Europeisk kulturhuvud- stad” för åren 2005 till 2019 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT (4) med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, särskilt artikel 151 i detta, medbeaktande av kommissionens förslag (1), med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2), i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och av följande skäl: (1) (2) (3) Europa har genom hela sin historia varit säte för ett utomordentligt rikt och mångsidigt kulturliv. Städerna har spelat en mycket viktig roll för de europeiska kulturernas utveckling och betydelse. Gemenskapen har genom fördragets artikel 151 givits befogenheter på det kulturella området. Alla gemenskapsaktiviteter för att främja kulturaktivi- teter bör därför vila på denna rättsliga grund, i enlighet med de mål och medel som anges för gemenskapen i fördraget. var Den 13 juni 1985 antog kulturministrarna, försam- lade i rådet, en resolution om att varje år arrangera evenemanget ”Europeisk kulturstad” (4), vars huvud- syfte att uppmärksamma den europeiska allmänheten på särskilda kulturella aspekter hos staden, området eller landet i fråga, och gemen- skapen har stöd för detta evenemang. tillhandahållit ekonomiskt (1) EGT C 362, 28. 11. 1997, s. 12. (2) EGT C 180, 11. 6. 1998, s. 70. (3) Europaparlamentets yttrande av den 30 april 1998 (EGT C 152, 18. 5. 1998, s. 55), rådets gemensamma ståndpunkt av den 24 juli 1998 (EGT C 285, 14. 9. 1998, s. 5) och Europaparla- mentets beslut av den 11 mars 1997 (EGT C 175, 21. 6. 1999). Rådets beslut av den 10 maj 1999. (4) EGT C 153, 22. 6. 1985, s. 2. Den undersökning som har genomförts av de som de europeiska kulturstäderna har resultat uppnått visar att evenemanget har en positiv verkan när det gäller uppmärksamhet i medierna, utveck- ling av kultur och turism och invånarnas insikt om betydelsen av att deras stad har blivit vald. De positiva effekterna har emellertid inte alltid givit resultat som varat längre än projektet som sådant. Även om de offentliga beslutsfattarna i de utvalda städerna har befogenhet att besluta om innehållet i sitt projekt, bör de uppmärksammas på att det är nödvändigt att integrera det kulturella projektet i en dynamisk process på medellång sikt. Detta initiativ är viktigt både för att stärka den lokala och regionala identiteten och för att främja den europeiska integrationen. april den 7 Under de diskussioner som föregick dess yttrande om Kalejdoskop- 1995 (5) av programmet, upprättat genom beslut nr 719/96/ EG (6) begärde Europaparlamentet att kommis- sionen, på grundval av artikel 151 i fördraget, skall lägga fram ett särskilt program för evenemanget ”Europeisk kulturstad” efter år 2000. Kulturstadsevenemangets vikt och inverkan gör att ett turordningssystem för utnämning behöver skapas som garanterar att varje medlemsstat regel- bundet får en av sina städer vald. Det bästa sättet att uppnå ett förutsägbart och konsekvent turordnings- system som är öppet för insyn är att fatta ett enda beslut där ordningen för när medlemsstaterna skall hålla evenemanget fastställs. (5) (6) (7) (8) (5) EGT C 109, 1. 5. 1995, s. 281. (6) Europaparlamentets och rådets beslut nr 719/96/EG av den 29 mars 1996 om upprättandet av ett program för stöd till konstnärliga och kulturella aktiviteter på Europanivå (Kalejdo- skop) (EGT L 99, 20. 4. 1996, s. 20). L 166/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 7. 1999 Det är lämpligt att rådet utser kulturhuvudstäderna med tanke på det stora symbolvärde utseendet av dessa har i medlemsstaterna. två av kommissionen och en av Regionkommittén. Juryn skall lägga fram sin rapport för kommissionen, Europa- parlamentet och rådet. (9) (10) Varje gemenskapsinitiativ som främjar ”Europeisk kulturstad” måste uppfylla på förhand uppställda mål och använda sig av de medel som anges i fördraget. (11) Hittills har gemenskapens bidrag till evenemangen ”Europeisk kulturstad” och ”Europeisk kultur- månad” lämnats inom ramen för Kalejdoskop- programmet, som kommer att upphöra att gälla 1999. (12) Den 22 september 1997 antog rådet ett beslut om den europeiska kulturella verksamhetens framtid (1) där man med stöd av artikel 208 i fördraget uppma- nade kommissionen att senast i maj 1998 lägga fram förslag för att inrätta ett enda program på kulturområdet, vilket kommer att inbegripa en åtgärd avseende ”Europeisk kulturhuvudstad”, jämte finansieringsbestämmelser. (13) Kommissionen har för Europaparlamentet och fram ett meddelande om Europeiska rådet lagt gemenskapens stöd för kulturen, med ett förslag till beslut om att inrätta ett enda finansierings- och programplaneringsin- strument för kulturellt samarbete. första ramprogram till HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 En gemenskapsåtgärd kallad ”Europeisk kulturhuvudstad” skall inrättas. Dess mål skall vara att framhäva de euro- peiska kulturernas rikedom och mångfald och deras gemensamma drag samt bidra till att Europas medborgare får ökad kunskap om varandra. Artikel 2 En stad i någon medlemsstat skall i tur och ordning 1. enligt bilaga I utses till europeisk kulturhuvudstad. Den kronologiska ordning som föreskrivs i bilaga I kan ändras i samförstånd mellan berörda medlemsstater. Nomine- ringen eller nomineringarna av den berörda medlemsstaten, åtföljd av en eventuell rekommendation från denna, rådet, kommissionen och Regionkommittén senast fyra år innan evenemanget i fråga skall börja. till Europaparlamentet, anmälas skall rapporten, Europaparlamentet får senast tre månader efter att 3. den mottagit tillställa kommissionen ett yttrande om nomineringen eller nomineringarna. Rådet skall, på grundval av en rekommendation från kommis- sionen, vilken skall vara utarbetad mot bakgrund av Euro- paparlamentets yttrande och juryns rapport, officiellt utse staden i fråga till europeisk kulturhuvudstad för det år då den har nominerats. Artikel 3 Nomineringen skall inbegripa ett kulturprojekt av euro- i huvudsak baserat på kulturellt peiska dimensioner, samarbete i enlighet med de mål och de åtgärder som anges i artikel 151 i fördraget. I det material som läggs fram skall det framgå hur den nominerade staden avser  att framhäva de konstnärliga strömningar som är gemensamma för européerna och vilka staden inspi- rerat till eller till vilka staden givit ett betydande bidrag,  att främja evenemang som involverar personer aktiva inom kulturområdet från andra städer i medlemssta- terna och som leder till ett varaktigt kulturellt samar- bete, förmån för dessa personers rörlighet inom Europeiska unionen, samt verka till  att stödja och utveckla kreativt arbete, något som utgör ett väsentligt inslag i all kulturpolitik,  att säkerställa att stora delar av befolkningen sluter upp och deltar och därigenom se till att åtgärden får verkningar på det sociala planet som kvarstår även efter det år evenemanget genomfördes,  att uppmuntra att unionens medborgare tas emot, samt att de olika evenemangen ges så stor spridning som möjligt med hjälp av alla former av multimedia,  att främja dialogen mellan Europas kulturer och kulturer från andra delar av världen och i denna anda dra största möjliga fördel av öppenhet inför andra och förståelse av andra, vilka utgör grundläggande kultu- rella värden,  att utnyttja det historiska arvet, stadsbyggnadskonst och livskvaliteten i staden. Artikel 4 2. Kommissionen skall varje år sammankalla en jury som skall avge en rapport om nomineringen eller nomi- neringarna mot bakgrund av åtgärdens mål och särdrag. Juryn skall vara sammansatt av sju ledande och oberoende personligheter som skall vara experter på kulturområdet; av dem skall två utses av Europaparlamentet, två av rådet, (1) EGT C 305, 7. 10. 1997, s. 1. Europeiska tredje länder får delta i denna åtgärd. Varje sådant land får nominera en stad till europeisk kulturhu- vudstad och bör underrätta Europaparlamentet, rådet, kommissionen och Regionkommittén om nomineringen. Rådet skall enhälligt, på rekommendation av kommis- sionen, officiellt utse en av dessa nominerade städer till europeisk kulturhuvudstad för varje år och därvid ha i åtanke att en förberedelseperiod på fyra år är önskvärd. 1. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 166/3 Artikel 5 Artikel 6 inbegripna i kulturaktiviteter Varje stad skall ordna ett program med kulturevenemang som framhäver både stadens egen kultur och kulturarv och dess plats i det gemensamma kulturarvet och som engagerar personer från andra europeiska länder i syfte att upprätta ett varaktigt samarbete. Utöver det som tidigare nämnts bör den förteckning över kriterier för planering och utvärdering som finns i bilaga II i största möjliga utsträckning beaktas av den stad som utses när den planerar sitt program. Ett sådant program bör i princip pågå i ett år, men undan- tagsvis får de städer som utses välja en kortare period. Städerna får välja om de vill ta med den omgivande regionen i sitt program. Programmen i de städer som utses under samma år bör ha ett visst samband. Kommissionen skall varje år lägga fram en rapport, där resultaten från det föregående årets evenemang utvärderas, och där även organisatörernas analys ingår. Denna rapport rådet och skall överlämnas Regionkommittén. Kommissionen kan även lägga fram förslag till översyn av detta beslut om den anser att det är nödvändigt för att åtgärden skall fungera smidigt, särskilt inför den framtida utvidgningen av unionen. till Europaparlamentet, Utfärdat i Bryssel den 25 maj 1999. På Europaparlamentets vägnar J. M. GIL-ROBLES Ordförande På rådets vägnar H. EICHEL Ordförande L 166/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. 7. 1999 BILAGA I TURORDNING NÄR DET GÄLLER RÄTTEN ATT NOMINERA EN EUROPEISK KUTUR- HUVUDSTAD 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 Irland Nederländerna Luxemburg Förenade kungariket Österrike Tyskland Finland Portugal Frankrike Sverige Belgien Spanien Danmark Grekland Italien 1. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 166/5 BILAGA II FÖRTECKNING ÖVER KRITERIER FÖR PLANERING OCH UTVÄRDERING Tänkbara inslag i de utsedda städernas program:  Att främja gemensamma konstnärliga strömningar och stilar för vars utveckling staden har spelat en särskild roll.  Att organisera kulturevenemang (musik, dans, teater, bildkonst, film, osv. ) och bättre främja kulturen och förvaltningen av den.  Att främja den europeiska allmänhetens medvetenhet om de personligheter och händelser som har präglat stadens historia och kultur.  Att organisera särskilda aktiviteter för att uppmuntra kulturell förnyelse och skapa nya former för kulturell verksamhet och dialog.  Att vidta åtgärder som leder till ökad tillgång till och medvetenhet om fasta och rörliga kulturtillgångar och kulturell produktion som är utmärkande för staden.  Att organisera särskilda kulturprojekt som är avsedda att locka ungdomar till kulturen.  Att organisera särskilda kulturprojekt som är avsedda att öka den sociala sammanhållningen.  Att ge en bredare publik möjlighet att ta del av den verksamhet som planeras, särskilt genom användning av multimedia och audiovisuella hjälpmedel samt flerspråkighet.  Att bidra till att ekonomisk verksamhet utvecklas, särskilt sysselsättning och turism.  Behovet att utveckla en nyskapande kulturturism av hög kvalitet, med vederbörlig hänsyn till vikten av en hållbar förvaltning av kulturarvet och av att besökarnas önskemål är förenliga med lokalbefolkningens.  Att organisera projekt avsedda att uppmuntra utvecklingen av förbindelserna mellan det arkitektoniska arvet och strategier för ny stadsutveckling.  Gemensamt organiserade initiativ avsedda att främja dialogen mellan Europas och andra världsdelars kulturer