title: Utkast till Gemensamma EES-kommitténs beslut om ändring av bilaga IV (Energi) till EES-avtalet - Utkast till gemenskapens gemensamma ståndpunkt

eurovoc_concepts:
EFTA countries
European Economic Area
energy policy
energy resources
energy technology


title: Reglamento (CE) n° 1106/1999 de la Comisión, de 27 de mayo de 1999, por el que se fijan los tipos de las restituciones aplicables a determinados productos de los sectores de los cereales y del arroz exportados en forma de mercancías no incluidas en el anexo I del Tratado

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice

formats: pdf print

text: L 133/36 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 28. 5. 1999 REGLAMENTO (CE) No 1106/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 27 de mayo de 1999 por el que se fijan los tipos de las restituciones aplicables a determinados productos de los sectores de los cereales y del arroz exportados en forma de mercanc(cid:146)as no incluidas en el anexo I del Tratado LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de los cereales (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 923/96 de la Comisi(cid:155)n (2), y, en particular, el apartado 3 de su art(cid:146)culo 13, Visto el Reglamento (CE) no 3072/95 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995 por el que se establece la organiza- ci(cid:155)n com(cid:156)n del arroz (3), modificado por el Reglamento (CE) no 2072/98 (4), y, en particular, el apartado 3 de su art(cid:146)culo 13, Considerando que, de conformidad con lo dispuesto en el apartado 1 del art(cid:146)culo 13 del Reglamento (CEE) no 1766/ 92 y en el apartado 1 del art(cid:146)culo 13 del Reglamento (CE) no 3072/95, se puede compensar la diferencia entre las cotizaciones o los precios en el mercado mundial y los precios en la Comunidad de los productos mencionados en el art(cid:146)culo 1 de ambos Reglamentos mediante una restituci(cid:155)n a la exportaci(cid:155)n; Considerando que el Reglamento (CE) no 1222/94 de la Comisi(cid:155)n, de 30 de mayo de 1994, por el que se esta- blecen, respecto a determinados productos agr(cid:146)colas exportados en forma de mercanc(cid:146)as no incluidas en el anexo I del Tratado, las normas comunes relativas al r(cid:130)gimen de la concesi(cid:155)n de restituciones a la exportaci(cid:155)n y los criterios de fijaci(cid:155)n de su importe (5), modificado en (cid:156)ltimo lugar por el Reglamento (CE) no 1352/98 (6), espe- cific(cid:155) aqu(cid:130)llos de dichos productos respecto de los cuales procede fijar un tipo de restituci(cid:155)n aplicable con ocasi(cid:155)n de su exportaci(cid:155)n en forma de mercanc(cid:146)as incluidas, seg(cid:156)n el caso, en el anexo B del Reglamento (CEE) no 1766/92 o en el anexo B del Reglamento (CE) no 3072/95; Considerando que, con arreglo a lo dispuesto en el primer p(cid:145)rrafo del apartado 1 del art(cid:146)culo 4 del Reglamento (CE) no 1222/94, debe fijarse, para cada mes, el tipo de la restituci(cid:155)n por 100 kilogramos de cada uno de los productos de base de que se trate; (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) DO L 329 de 30. 12. 1995, p. 18. (4) DO L 265 de 30. 9. 1998, p. 4. (5) DO L 136 de 31. 5. 1994, p. 5. (6) DO L 184 de 27. 6. 1998, p. 25. Considerando que, tras el acuerdo entre la Comunidad Europea y los Estados Unidos de Am(cid:130)rica sobre exporta- ciones comunitarias de pastas alimentarias a los Estados Unidos, aprobado mediante la Decisi(cid:155)n 87/482/CEE del Consejo (7), que diferencia la restituci(cid:155)n para las mercan- c(cid:146)as de los c(cid:155)digos NC 1902 11 00 y 1902 19, seg(cid:156)n su destino; Considerando que, conforme a lo dispuesto en la letra b) del punto 5 del art(cid:146)culo 4 del Reglamento (CE) no 1222/ 94, cuando no se aporte la prueba contemplada en la letra a) del punto 5 del art(cid:146)culo 4 de dicho Reglamento, procede fijar un tipo de restituci(cid:155)n a la exportaci(cid:155)n redu- cido, teniendo en cuenta el importe de la restituci(cid:155)n a la producci(cid:155)n, aplicable en virtud del Reglamento (CEE) no 1722/93 de la Comisi(cid:155)n (8), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 87/1999 (9), al producto de base utilizado, v(cid:145)lido durante el per(cid:146)odo de fabricaci(cid:155)n de las mercanc(cid:146)as; Considerando que el Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de los cereales no ha emitido dictamen alguno en el plazo establecido por su presidente, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Se fijan, con arreglo a lo establecido en el anexo, los tipos de las restituciones aplicables, a los productos de base que figuran en el anexo A del Reglamento (CE) no 1222/94 y mencionados en el art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 1766/92 o en el apartado 1 del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CE) no 3072/95, exportados en forma de mercanc(cid:146)as incluidas respectivamente en el anexo B del Reglamento (CEE) no 1766/92 o en el anexo B del Reglamento (CE) no 3072/95 modificado. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 28 de mayo de 1999. (7) DO L 275 de 29. 9. 1987, p. 36. (8) DO L 159 de 1. 7. 1993, p. 112. (9) DO L 9 de 15. 1. 1999, p. 8. 28. 5. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 133/37 El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 27 de mayo de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Martin BANGEMANN Miembro de la Comisi(cid:155)n L 133/38 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 28. 5. 1999 ANEXO del Reglamento de la Comisi(cid:155)n, de 27 de mayo de 1999, por el que se fijan los tipos de las restituciones aplicables a determinados productos de los sectores de los cereales y del arroz exportados en forma de mercanc(cid:146)as no incluidas en el anexo I del Tratado C(cid:155)digo NC Designaci(cid:155)n de la mercanc(cid:146)a (1) 1001 10 00 Trigo duro: – en caso de exportaci(cid:155)n de mercanc(cid:146)as de los c(cid:155)digos NC 1902 11 y 1902 19 a los Estados Unidos de Am(cid:130)rica – en los dem(cid:145)s casos 1001 90 99 Trigo blando y morcajo o tranquill(cid:155)n: – en caso de exportaci(cid:155)n de mercanc(cid:146)as de los c(cid:155)digos NC 1902 11 y 1902 19 a los Estados Unidos de Am(cid:130)rica – en los dem(cid:145)s casos: – – de conformidad con lo dispuesto en el apartado 5 del art(cid:146)culo 4 del Reglamento (CE) no 1222/94 (2) – – en los dem(cid:145)s casos 1002 00 00 Centeno 1003 00 90 Cebada 1004 00 00 Avena 1005 90 00 Ma(cid:146)z utilizado en forma de: – almid(cid:155)n: – – de conformidad con lo dispuesto en el apartado 5 del art(cid:146)culo 4 del Reglamento (CE) no 1222/94 (2) – – en los dem(cid:145)s casos – glucosa, jarabe de glucosa, maltodextrina, jarabe de maltodextrina de c(cid:155)digos NC 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (3): los – – de conformidad con lo dispuesto en el apartado 5 del art(cid:146)culo 4 del Reglamento (CE) no 1222/94 (2) – – en los dem(cid:145)s casos – las dem(cid:145)s (incluyendo en el estado) Fecula de patata del c(cid:155)digo NC 1108 13 00 asimilada a un producto procedente de la transformaci(cid:155)n del ma(cid:146)z: – de conformidad con lo dispuesto en el apartado 5 del art(cid:146)culo 4 del Reglamento (CE) no 1222/94 (2) ex 1006 30 – en los dem(cid:145)s casos Arroz blanqueado (elaborado): – de grano redondo – de grano medio – de grano largo 1006 40 00 Arroz partido 1007 00 90 Sorgo (en EUR/100 kg) Tipos de las restituciones por 100 kg de producto de base 0,910 1,400 2,676 1,135 4,117 5,497 5,346 4,619 2,064 5,791 1,646 5,373 5,791 2,064 5,791 13,500 13,500 13,500 3,200 5,346 (1) Por lo que se refiere a los productos agr(cid:146)colas resultantes de la transformaci(cid:155)n del producto de base y/o asimilados, es necesario aplicar los coeficientes que figuran en el anexo E del Reglamento (CE) no 1222/94 de la Comisi(cid:155)n (DO L 136 de 31. 5. 1994, p. 5), modificado. (2) Las mercanc(cid:146)as en cuesti(cid:155)n mencionadas son aquellas mencionadas en el anexo I del Reglamento (CEE) no 1722/93 de la Comisi(cid:155)n (DO L 159 de 1. 7. 1993, p. 112), modificado. (3) Para los jarabes de los c(cid:155)digos NC 1702 30 99, 1702 40 90 y 1702 60 90, obtenidos por mezcla de jarabes de glucosa y fructosa, solamente el jarabe de glucosa tendr(cid:145) derecho a recibir restituci(cid:155)n a la exportaci(cid:155)n


title: Vorschlag für eine Verordnung (EG) des Rates zur Aussetzung bestimmter landwirtschaftlicher Zugeständnisse zugunsten der Türkei und zur Aufhebung der Verordnung (EG) Nr. 1506/98

eurovoc_concepts:
Türkiye
agricultural product
import restriction
tariff preference
tariff quota

formats: html pdf

text: KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 27. 05. 1999 KOM(1999)259final Vorschlag für eine VERORDNUNG (EG) DES RATES zur Aussetzung bestimmter landwirtschaftlicher Zugeständnisse zugunsten der Türkei und zur Aufhebung der Verordnung (EG) Nr. 1506/98 (von der Kommission vorgelegt) BEGRÜNDUNG Mit dem vorliegenden Verordnungsvorschlag will die Europäische Gemeinschaft ihre Reaktion auf die von der Türkei festgelegten Beschränkungen für die Einfuhr von landwirtschaftlichen Erzeugnissen verstärken. Die Türkei läßt seit 1996 keinerlei Einfuhren von lebenden Rindern zu und hat Beschränkungen für die Einfuhr von Rindfleisch festgelegt. Die Kommission ist der Auffassung, daß diese Maßnahmen nicht gerechtfertigt sind und ein nichttarifliches Handelshemmnis darstellen, das sich nachteilig auf unsere Ausfuhren auswirkt. Auch kann die Gemeinschaft hierdurch nicht die Zugeständnisse in Anspruch nehmen, die ihr im Rahmen des Beschlusses 1/98 des Assoziationsrates von der Türkei eingeräumt wurden. im Juli 1998 einige Zugeständnisse Die Kommission hat darauf hin zunächst zugunsten der Türkei ausgesetzt. Diese Aussetzung hatte jedoch geringere Auswirkungen auf den Handel als die türkischen Maßnahmen. Trotz wiederholter Aufforderungen der Gemeinschaft hat die Türkei seitdem keine Schritte unternommen, um die Lage zu verbessern. Es wird daher vorgeschlagen, zum Ausgleich der türkischen Einfuhrbeschränkungen nun der Zollzugeständnisse für Gurken, verarbeitete Tomaten und Tabak zu ersetzen. bisherigen Aussetzungsmaßnahmen die Aussetzung durch die Die Kommission wird diese Maßnahmen, die dem Schutz der Handelsinteressen der Gemeinschaft dienen, aufheben, sobald die Türkei die Hindernisse für die präferenzbegünstigen Ausfuhren der Gemeinschaft ausgeräumt hat. 2 Vorschlag für eine VERORDNUNG (EG) DES RATES zur Aussetzung bestimmter landwirtschaftlicher Zugeständnisse zugunsten der Türkei und zur Aufhebung der Verordnung (EG) Nr. 1506/98 DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 133, auf Vorschlag der Kommission, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) (4) Im Rahmen des Abkommens zur Gründung einer Assoziation zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Türkei1 (nachstehend "Abkommen" bestimmte für genannt), wurden landwirtschaftliche Erzeugnisse eingeräumt. diesem Land Zugeständnisse sollen dem Beschluß über des Assoziationsrates EG-Türkei 1/98 die Handelsregelung vom Gemäß landwirtschaftliche 25. Februar 1998 Einfuhr Erzeugnisse landwirtschaftlicher Erzeugnisse2 mit Ursprung in der Türkei in die Gemeinschaft verbessert und gestärkt werden. Mit dem Beschluß werden außerdem mehrere Präferenzzugeständnisse für Ausfuhren von Fleisch und lebenden Tieren aus der Gemeinschaft in die Türkei festgelegt. Handelspräferenzen der die bei für Die Türkei verbietet seit 1996 die Einfuhr lebender Rinder (KN-Code 0102) und läßt die Einfuhr von Rindfleisch (KN-Codes 0201-0202) nur eingeschränkt als mengenmäßige Beschränkungen - nicht mit dem Abkommen vereinbar und hindern die Gemeinschaft daran, die Zugeständnisse in Anspruch zu nehmen, die ihr im Rahmen des Beschlusses 1/98 eingeräumt wurden. zu. Diese Maßnahmen sind - Um die Lage durch gleichwertige Maßnahmen auszugleichen, hatte die Gemeinschaft bereits im Juli 1998 bestimmte Zugeständnisse zugunsten der Türkei mit der Verordnung (EG) Nr. 1506/98 vom 13. Juli 1998 zur Einräumung eines Zugeständnisses zugunsten der Türkei in Form eines Gemeinschaftszollkontingents für Haselnüsse (1998) und zur Aussetzung bestimmter anderer Zugeständnisse3 ausgesetzt. 1 2 3 ABl. 217 vom 29. 12. 1964, S. 3687/64. ABl. L 86 vom 20 3. 1998, S. 1. ABl. L 200 vom 16. 7. 1998, S. 1. 3 (5) Trotz wiederholter Verhandlungen zwischen der Gemeinschaft und der Türkei blieben die mengenmäßigen Beschränkungen bestehen. Zum Schutz der Handelsinteressen der Gemeinschaft empfiehlt es sich, die Lage durch gleichwertige Maßnahmen auszugleichen. Es ist daher angezeigt, die im Anhang dieser Verordnung vorgesehenen Zugeständnisse so bald wie möglich auszusetzen. (6) Die Verordnung (EG) Nr. 1506/98 ist aufzuheben - HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Die Zollzugeständnisse gemäß Anhang dieser Verordnung werden ausgesetzt. Artikel 1 Artikel 2 Die Kommission hebt die in Artikel 1 vorgesehenen Maßnahmen nach dem Verfahren des Artikels 29 der Verordnung (EG) Nr. 2200/96 vom 28. Oktober 1996 über die gemeinsame Marktorganisation für Obst und Gemüse4 bzw. nach dem Verfahren der gemeinsamen entsprechenden Artikel der Marktorganisationen oder der Artikel 6 und 7 der Verordnung (EG) Nr. 1981/94 auf, sobald die Hindernisse für die präferenzbegünstigten Ausfuhren der Gemeinschaft nach der Türkei ausgeräumt worden sind. anderen Verordnungen über die Die Verordnung (EG) Nr. 1506/98 wird aufgehoben. Artikel 3 Artikel 4 Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Geschehen zu Brüssel am Im Namen des Rates Der Präsident 4 ABl. L 297 vom 21. 11. 1996, S. 1. 4 ANHANG Laufende Nummer KN-Code Warenbezeichnung - 2001 10 00 Gurken und Cornichons, zubereitet Essig mit oder haltbar gemacht Kontingent- zollsatz Kontingents- menge je Jahr oder angegebenem Zeitraum (in Tonnen) unbegrenzt frei 09. 0207 09. 0209 2002 90 31 2002 90 39 2002 90 91 2002 90 99 ohne Essig Tomaten, zubereitet oder haltbar andere gemacht, als ganz oder in Stücken, einem Trocken- mit massegehalt von mindestens 12 GHT frei 30 000, mit einem Trockenmasse- gehalt von 28 bis 30 GHT - 2401 10 60 "sun-cured" Orienttabak unbegrenzt frei 5 FINANZBOGEN 1. 2. 3. 4. HAUSHALTSLINIE: Kapitel 10 - Agrarzölle BEZEICHNUNG DES VORHABENS: Vorschlag für eine Verordnung des Rates zur Aussetzung bestimmter landwirtschaftlicher Zugeständnisse zugunsten der Türkei und zur Aufhebung der Verordnung (EG) Nr. 1506/98. MITTELANSATZ: 1 054,5 Mio. EUR RECHTSGRUNDLAGE: Artikel 133 EG-Vertrag ZIELE DES VORHABENS: Aussetzung bestimmter Zollzugeständnisse gegenüber der Türkei zum Schutz der Handelsinteressen der Gemeinschaft bis zur Aufhebung der Hindernisse für präferentielle Ausfuhren der Gemeinschaft seitens der Türkei. 5. FINANZIELLE AUSWIRKUNGEN 5. 0 5. 1 - - - AUSGABEN ZU LASTEN - DES EG-HAUSHALTS (ERSTATTUNGEN/ INTERVENTIONEN) DER NATIONALEN HAUSHALTE ANDERER SEKTOREN EINNAHMEN - EIGENMITTEL DER EG (ABSCHÖPFUNGEN/ZÖLLE) DER MITGLIEDSTAATEN 12-MONATS- ZEITRAUM (Mio. EUR) LAUFENDES HAUSHALTS- JAHR (1999) (Mio. EUR) FOLGENDES HAUSHALTS- JAHR (2000) (Mio. EUR) - - - - - - 5. 0. 1 AUSGABENSCHÄTZUNGEN 5. 1. 1 EINNAHMENSCHÄTZUNGEN 2001 - 2002 - 2003 - 2004 - 5. 2 6. 0 6. 1 6. 2 6. 3 BERECHNUNGSWEISE: IST EINE FINANZIERUNG ZU LASTEN DER MITTEL MÖGLICH, DIE IM LAUFENDEN HAUSHALTSJAHR BEI DEM BETREFFENDEN KAPITEL EINGESETZT WURDEN? JA / NEIN IST EINE FINANZIERUNG IM WEGE EINER MITTELÜBERTRAGUNG ZWISCHEN KAPITELN IM LAUFENDEN HAUSHALTSJAHR MÖGLICH? IST EIN NACHTRAGSHAUSHALT ERFORDERLICH? JA / NEIN JA / NEIN SIND ENTSPRECHENDE MITTEL IN KÜNFTIGE HAUSHALTSPLÄNE EINZUSETZEN? JA / NEIN ANMERKUNGEN: Da die betreffenden Einfuhren in die Gemeinschaft Zollfreiheit genossen und wegen der Höhe der vollen Zollsätze anzunehmen ist, daß die Einfuhrströme nach Aussetzung der Zugeständnisse praktisch ganz aufhören werden, wurde davon ausgegangen, daß die Maßnahme keine nennenswerten finanziellen Auswirkungen auf den Gemeinschaftshaushalt haben wird. 6


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1097/1999 της Επιτροπής, της 27ης Μαΐου 1999, για καθορισμό των ορίων παρέμβασης για τα κουνουπίδια, τα ροδάκινα, τα νεκταρίνια και τα επιτραπέζια σταφύλια για την περίοδο 1999/2000

eurovoc_concepts:
grape
guarantee threshold
leaf vegetable
market intervention
marketing year
stone fruit

formats: html pdf print

text: 28. 5. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 133/23 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1097/1999 TGS EPITQOPGS tgr 27gr La(cid:155)ou 1999 cia jahoqisl(cid:149) tym oq(cid:148)ym paq(cid:146)lbasgr cia ta joumoup(cid:148)dia, ta qod(cid:145)jima, ta mejtaq(cid:148)mia jai ta epitqap(cid:146)fia stav(cid:151)kia cia tgm peq(cid:148)odo 1999/2000 G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2200/96 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 28gr Ojtybq(cid:148)ou 1996, cia tgm joim(cid:147) oqc(cid:145)mysg tym acoq(cid:150)m stom tol(cid:146)a tym opyqojgpeutij(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 857/1999 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 27 paq(cid:145)cqavoi 1 jai 2, pqo(cid:152)(cid:149)mta jai ma jahoqiste(cid:148) l(cid:148)a le(cid:148)ysg am(cid:145)kocg tou lec(cid:146)hour tgr up(cid:146)qbasgr aut(cid:147)r emt(cid:149)r tym oq(cid:148)ym em(cid:149)r sucjejqil(cid:146)mou pososto(cid:151)· (5) (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamo- misl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr myp(cid:150)m opyqojgpeutij(cid:150)m, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: Ejtil(cid:150)mtar: (cid:129)qhqo 1 (1) (2) (3) (4) (cid:149)ti to (cid:145)qhqo 27 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 2200/96 pqobk(cid:146)pei tom jahoqisl(cid:149) em(cid:149)r oq(cid:148)ou paq(cid:146)lbasgr (cid:149)tam g acoq(cid:145) em(cid:149)r pqo(cid:152)(cid:149)mtor pou ama- v(cid:146)qetai sto paq(cid:145)qtgla II tou em k(cid:149)cy jamomislo(cid:151) amtiletyp(cid:148)fei (cid:147) emd(cid:146)wetai ma amtiletyp(cid:148)sei ama- tqop(cid:147) tgr isoqqop(cid:148)ar, g opo(cid:148)a odgce(cid:148) (cid:147) lpoqe(cid:148) ma odgc(cid:147)sei se upeqbokij(cid:149) (cid:149)cjo apos(cid:151)qseym· (cid:149)ti lia t(cid:146)toia en(cid:146)king ha lpoqo(cid:151)se ma pqojak(cid:146)sei dglosio- molij(cid:146)r dusw(cid:146)qeier cia tgm Joim(cid:149)tgta· (cid:149)ti (cid:146)ma (cid:149)qio paq(cid:146)lbasgr (cid:146)wei jahoqishe(cid:148) le tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1068/98 tgr Epitqop(cid:147)r (3), cia ta joumoup(cid:148)dia, ta qod(cid:145)jima, ta mejtaq(cid:148)mia jai ta epitqap(cid:146)fia stav(cid:151)kia cia tgm peq(cid:148)odo 1998/1999· (cid:149)ti oi (cid:149)qoi pou jahoq(cid:148)fomtai ap(cid:149) to pqoamaveqh(cid:146)m (cid:145)qhqo 27 pkgqo(cid:151)mtai cia ta pqo(cid:152)(cid:149)mta aut(cid:145) jai (cid:149)ti pq(cid:146)pei jat(cid:145) sum(cid:146)peia ma jahoqisto(cid:151)m ta (cid:149)qia paq(cid:146)lbasgr cia ta joumoup(cid:148)dia, ta qod(cid:145)jima, ta mejtaq(cid:148)mia jai ta epitqap(cid:146)fia stav(cid:151)kia· (cid:149)ti, cia j(cid:145)he swetij(cid:149) pqo(cid:152)(cid:149)m, emde(cid:148)jmutai ma jaho- qiste(cid:148) to em k(cid:149)cy (cid:149)qio ecc(cid:151)gsgr se sum(cid:145)qtgsg le (cid:146)ma posost(cid:149) tou l(cid:146)sou (cid:149)qou tgr paqacyc(cid:147)r, pou pqooq(cid:148)fetai ma jatamakyhe(cid:148) se myp(cid:147) jat(cid:145)stasg, tym p(cid:146)mte tekeuta(cid:148)ym peqi(cid:149)dym, cia tir opo(cid:148)er up(cid:145)q- woum diah(cid:146)sila stoiwe(cid:148)a· (cid:149)ti pq(cid:146)pei ma pqosdioqi- ste(cid:148) ep(cid:148)sgr cia j(cid:145)he (cid:146)ma ap(cid:149) ta swetij(cid:145) pqo(cid:152)(cid:149)mta, g peq(cid:148)odor pou kalb(cid:145)metai up(cid:149)xg cia tgm ejt(cid:148)lgsg tgr up(cid:146)qbasgr tou oq(cid:148)ou paq(cid:146)lbasgr· le(cid:148)ysg (cid:149)ti jat’ evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 27 pou pqoamav(cid:146)q- hgje, g up(cid:146)qbasg tou oq(cid:148)ou paq(cid:146)lbasgr (cid:146)wei sam apofgl(cid:148)ysgr sum(cid:146)peia ap(cid:149)suqsgr jat(cid:145) tg di(cid:145)qjeia tgr peqi(cid:149)dou pou (cid:146)pe- tai aut(cid:147)r jat(cid:145) tgm opo(cid:148)a sglei(cid:150)hgje g up(cid:146)qbasg tou oq(cid:148)ou· (cid:149)ti pq(cid:146)pei ma pqosdioqisho(cid:151)m oi sum(cid:146)peier tgr em k(cid:149)cy up(cid:146)qbasgr cia j(cid:145)he (cid:146)ma ap(cid:149) ta swetij(cid:145) joimotij(cid:147)r tgr (1) EE L 297 tgr 21. 11. 1996, s. 1. (2) EE L 108 tgr 27. 4. 1999, s. 7. (3) EE L 153 tgr 27. 5. 1998, s. 9. Jahoq(cid:148)fomtai cia tgm peq(cid:148)odo 1999/2000 ta aj(cid:149)kouha (cid:149)qia paq(cid:146)lbasgr: (cid:190) Joumoup(cid:148)dia (cid:190) Qod(cid:145)jima (cid:190) Mejtaq(cid:148)mia (cid:190) Epitqap(cid:146)fia stav(cid:151)kia 112 300 t(cid:149)moi 254 700 t(cid:149)moi 83 700 t(cid:149)moi 165 300 t(cid:149)moi. (cid:129)qhqo 2 Cia ta pqo(cid:152)(cid:149)mta pou apaqihlo(cid:151)mtai sto (cid:145)qhqo 1, g up(cid:146)q- basg tou oq(cid:148)ou paq(cid:146)lbasgr ejtil(cid:145)tai b(cid:145)sei tym apos(cid:151)q- seym pou pqaclatopoi(cid:147)hgjam jat(cid:145) tg di(cid:145)qjeia tgr peqi(cid:149)- dou ap(cid:149) 1gr Laqt(cid:148)ou 1999 (cid:146)yr 28 Vebqouaq(cid:148)ou 2000. (cid:129)qhqo 3 Am, cia ta pqo(cid:152)(cid:149)mta pou apaqihlo(cid:151)mtai sto (cid:145)qhqo 1, g pos(cid:149)tgta pou apoteke(cid:148) amtije(cid:148)lemo apos(cid:151)qseym, jat(cid:145) tg di(cid:145)qjeia tgr peqi(cid:149)dou pou pqosdioq(cid:148)fetai sto (cid:145)qhqo 2, upeqbe(cid:148) to (cid:149)qio pou jahoq(cid:148)fetai sto (cid:145)qhqo 1, g joimotij(cid:147) apofgl(cid:148)ysg ap(cid:149)suqsgr pou jahoq(cid:148)fetai jat’ evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 26 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 2200/96 lei(cid:150)me- tai, jat(cid:145) tg di(cid:145)qjeia tgr ep(cid:149)lemgr peqi(cid:149)dou elpoq(cid:148)ar, jat’ amakoc(cid:148)a tou lec(cid:146)hour tgr up(cid:146)qbasgr se sw(cid:146)sg le tgm paqacyc(cid:147), g opo(cid:148)a (cid:146)wei wqgsile(cid:151)sei yr b(cid:145)sg cia tom upo- kocisl(cid:149) tou swetijo(cid:151) oq(cid:148)ou. G le(cid:148)ysg tgr joimotij(cid:147)r apofgl(cid:148)ysgr ap(cid:149)suqsgr dem lpo- qe(cid:148) yst(cid:149)so ma e(cid:148)mai am(cid:150)teqg ap(cid:149) 30 %. (cid:129)qhqo 4 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm gl(cid:146)qa tgr dglo- s(cid:148)eus(cid:147)r tou stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. L 133/24 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 28. 5. 1999 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 27 La(cid:155)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r


title: Eisen und Stahl : monatlich 4/1999.,Iron and steel : monthly 4/1999.,Sidérurgie : mensuel 4/1999.

eurovoc_concepts:
EU Member State
industrial statistics
iron and steel industry
third country


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1101/1999 av den 27 maj 1999 om fastställande av det högsta exportbidraget för korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1078/98

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund

text: L 133/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 5. 1999 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1101/1999 av den 27 maj 1999 om fastst(cid:132)llande av det h(cid:148)gsta exportbidraget f(cid:148)r korn inom ramen f(cid:148)r den anbudsinfordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 1078/98 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av (cid:132)ndrad genom spannm(cid:134)l (1), marknaden f(cid:148)r kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2), senast med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa till(cid:132)mpningsf(cid:148)re- skrifter f(cid:148)r r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de (cid:134)tg(cid:132)rder som skall vidtas vid st(cid:148)rningar inom spannm(cid:134)lssektorn (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2513/98 (4), s(cid:132)rskilt artikel 4 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: En anbudsinfordran f(cid:148)r bidrag och/eller avgift f(cid:148)r export av korn till alla tredje l(cid:132)nder har inletts genom kommis- sionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1078/98 (5). I artikel 7 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 f(cid:148)reskrivs att kommissionen p(cid:134) grundval av de meddelade anbuden och i enlighet med det f(cid:148)rfarande som f(cid:148)reskrivs i artikel 23 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92, kan besluta att fastst(cid:132)lla ett h(cid:148)gsta exportbidrag, varvid h(cid:132)nsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud (cid:132)r p(cid:134) samma niv(cid:134) eller l(cid:132)gre (cid:132)n det h(cid:148)gsta bidraget, samt den eller de anbudsgivare vars anbud avser en exportav- gift. Till(cid:132)mpningen av ovann(cid:132)mnda kriterier p(cid:134) det nuvarande marknadsl(cid:132)get f(cid:148)r ifr(cid:134)gavarande spannm(cid:134)l medf(cid:148)r att det h(cid:148)gsta exportbidraget fastst(cid:132)lls till det belopp som anges i artikel 1. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 F(cid:148)r de anbud som meddelats fr(cid:134)n och med den 21 till och med den 27 maj 1999 inom ramen f(cid:148)r den anbudsinfordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 1078/98 (cid:132)r det h(cid:148)gsta exportbidraget f(cid:148)r korn fastst(cid:132)llt till 52,71 EUR/t. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 28 maj 1999. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 27 maj 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EGT L 313, 21. 11. 1998, s. 16. (5) EGT L 154, 28. 5. 1998, s. 20


title: 1999/351/EF: Kommissionens afgørelse af 27. maj 1999 om afslutning af antisubsidieproceduren vedrørende importen af presse- og bindegarn af polypropylen med oprindelse i Saudi-Arabien (meddelt under nummer K(1999) 1356)

eurovoc_concepts:
Saudi Arabia
anti-subsidy proceeding
import
originating product
plastics
wire

text: L 133/62 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 5. 1999 KOMMISSIONENS AFGØRELSE af 27. maj 1999 om afslutning af antisubsidieproceduren vedrørende importen af presse- og bindegarn af polypropylen med oprindelse i Saudi-Arabien (meddelt under nummer K(1999) 1356) (1999/351/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Euro- pæiske Fællesskab (1), særlig artikel 14, efter høring af Det R(cid:134)dgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: A. PROCEDURE 1. Indledning P(cid:134) grundlag af en klage indgivet af EUROCORD juni 1998 p(cid:134) vegne af producenter, der den 12. tegner sig for en betydelig del af produktionen i Fællesskabet af presse- og bindegarn af polypro- pylen, indledte Kommissionen en antisubsidiepro- cedure vedrørende importen af den p(cid:134)gældende vare med oprindelse i Saudi-Arabien (2). til den p(cid:134)gældende Klagen indeholdt beviser for, at der ydedes subsi- dier vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ans(cid:134)s for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure. 2. Undersøgelse Kommissionen underrettede officielt de eksporte- rende producenter og importører, der var den bekendt, samt regeringen for Kongeriget Saudi- Arabien og de klagende EF-producenter om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt. Alle parter, der anmodede herom, indrømmedes en høring. Kommissionen sendte spørgeskemaer rege- ringen for eksportlandet, til alle kendte eksporte- rende producenter og importører og til de klagende producenter i Fællesskabet. til (1) (2) (3) (1) EFT L 288 af 21. 10. 1997, s. 1. (2) EFT C 233 af 25. 7. 1998, s. 25. (4) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den ans(cid:134) for nødvendige, og den aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber: a) Klagende producenter i Fællesskabet (cid:190) Teufelberger, Linz, Østrig (cid:190) Ostend Stores, Oostende, Belgien (cid:190) Cordex, Esmoriz, Portugal (cid:190) Cotesi, Carvalhos, Portugal (cid:190) Exporplas, Cortegaca, Portugal (cid:190) Sicor, Cortegaca, Portugal (cid:190) Pippo Tuote Oy, Outokumpu, Finland (cid:190) Irish Ropes, Kildare, Irland. b) Regeringen for Kongeriget Saudi-Arabien for Kongeriget Regeringen Saudi-Arabien indgav som svar et udfyldt spørgeskema, som efterprøvedes i Riyadh. Der var tale om følgende ministerier/organer: (cid:190) Finans- og økonomiministeriet (cid:190) Det saudi-arabiske valutakontor (cid:190) Departementet for Zakat og indkomstskat (cid:190) Industri- og elektricitetsministeriet (cid:190) Ministeriet for olie og naturressourcer (cid:190) Saudi Industrial Development Fund (cid:190) Handelsministeriet (cid:190) Planlægningsministeriet (cid:190) Saudi Airlines (cid:190) General Ports Corporation. c) Eksporterende producent Saudi Yarn and Knittin Technology Factory (Synthec), en afdeling af NAFA Enterprises Ltd, Riyadh. Undersøgelsesperioden for fastlæggelse af subsidie- ring løb fra den 1. januar 1997 til den 31. december spørgsm(cid:134)let om skade 1997. Undersøgelsen af omfattede perioden fra januar 1994 til udgangen af falder undersøgelsesperioden. Begge sammen med de perioder, der benyttedes til gennemførelse af undersøgelsen i forbindelse med antidumpingproceduren vedrørende importen af binde- og pressegarn af polypropylen med oprin- delse i Tjekkiet, Ungarn og Saudi-Arabien (jf. afsnit C nedenfor). perioder (5) 28. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 133/63 B. DEN P(cid:143)GÆLDENDE VARE OG SAMME VARE Arabien ved Kommissionens 215/EF (3) uden indførelse af foranstaltninger. afgørelse 1999/ (6) (7) (8) (9) 1. Den p(cid:134)gældende vare i til forskellige tykkelser Den p(cid:134)gældende vare er binde- og pressegarn af polypropylen (i det følgende benævnt »sejlgarn«). Dette sejlgarn anvendes i landbruget, navnlig til sammenbinding af bundter, der opsamles af auto- lignende maskiner. matiske ballepressere eller Varen fremstilles (løbe- længde) og med forskellige specifikationer i hense- ende antal snoninger pr. meter, farve, bestandighed over for ultraviolet lys samt fiberdannelse. Det fremg(cid:134)r af undersøgelsen, at uanset den p(cid:134)gældende vares forskellige tykkelser og specifikationer m(cid:134) al sejl- garn anses for at være (cid:130)n og samme vare med henblik p(cid:134) den foreliggende undersøgelse. Den p(cid:134)gældende vare tariferes i øjeblikket i KN-kode ex 5607 41 00. f. eks. knude- trækstyrke, og 2. Samme vare til i henseende Det konstateredes, at sejlgarn, som den p(cid:134)gældende erhvervsgren i Fællesskabet fremstiller og sælger p(cid:134) EF-markedet, grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelses- form(cid:134)l er identisk med den vare, der importeres fra det p(cid:134)gældende er tilfældet for den vare, der fremstilles og sælges p(cid:134) eksportlandets hjemmemarked. Alle disse varer er derfor samme vare som defineret i artikel 1, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2026/97 (i det følgende benævnt »grundforordningen«). eksportland. Det samme C. ANTIDUMPINGPROCEDURE P(cid:134) grundlag af en klage indgivet i januar 1998 af EUROCORD p(cid:134) vegne af producenter, der tegnede sig for en betydelig del af produktionen i Fælles- skabet af sejlgarn, gav Kommissionen den 28. februar 1998 (1) meddelelse om indledning af en importen af antidumpingprocedure sejlgarn med oprindelse i Tjekkiet, Ungarn og Saudi-Arabien. vedrørende I betragtning af resultaterne af undersøgelsen som omhandlet i R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 603/1999 (2) (jf. betragtning 68 ff. ), som er baseret p(cid:134) samme undersøgelsesperiode som nærværende undersø- gelse og dermed de samme oplysninger om priser og omkostninger indgivet af den eksporterende producent og EF-erhvervsgrenen, afsluttedes proce- duren vedrørende import med oprindelse i Saudi- (10) (11) (12) D. STATUS SOM UDVIKLINGSLAND Saudi-Arabien er ikke medlem af WTO, men der skelnes i grundforordningens artikel 14, stk. 5, litra a), ikke mellem medlemmer og ikke-medlemmer. I henhold til WTO-aftalen om subsidier og udlig- ningsforanstaltninger vil Saudi-Arabien normalt blive behandlet som et udviklingsland. E. SUBSIDIER Eftersom det af undersøgelsesresultaterne fremgik (jf. afsnit F), at den skade, der kunne tilskrives den eneste saudi-arabiske eksporterende producent, var ubetydelig, var det ikke nødvendigt at fastlægge de faktiske omstændigheder vedrørende subsidier. F. SKADE Ved anvendelse af de samme pris- og omkostnings- data, som l(cid:134) til grund for den metode, der er beskrevet i betragtning 71 i R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 603/1999 og som omhandlet i betragtning 9, ans(cid:134)s den skade, der er for(cid:134)rsaget af den eneste saudi-arabiske eksporterende producent, ogs(cid:134) for ubetydelig i undersøgelsesperioden for nærværende undersøgelse. Under alle omstændigheder er skade- stærsklen lavere end 2 %, som er den mindsteværdi for udviklingslande, der er fastsat i artikel 14, stk. 5, litra a), i grundforordningen. G. KONKLUSION (13) I artikel 14, stk. 3, i grundforordningen fastsættes, at en procedure skal afsluttes omg(cid:134)ende, n(cid:134)r det fastsl(cid:134)s, at den forvoldte skade er ubetydelig. Det foresl(cid:134)s derfor, at proceduren afsluttes (cid:190) TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Eneste artikel Antisubsidieproceduren vedrørende importen til Fælles- skabet af binde- og pressegarn af polypropylen, som i øjeblikket tariferes i KN-kode ex 5607 41 00 og har oprindelse i Saudi-Arabien, afsluttes. Udfærdiget i Bruxelles, den 27. maj 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Leon BRITTAN Næstformand (1) EFT C 65 af 28. 2. 1998, s. 8. (2) EFT L 75 af 20. 3. 1999, s. 1. (3) EFT L 75 af 20. 3. 1999, s. 34


title: Règlement (CE) n° 1100/1999 de la Commission, du 27 mai 1999, fixant les restitutions applicables à l'exportation des céréales, des farines et des gruaux et semoules de froment ou de seigle

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: L 133/28 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 28. 5. 1999 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1100/1999 DE LA COMMISSION du 27 mai 1999 fixant les restitutions applicables (cid:133) l’exportation des c(cid:130)r(cid:130)ales, des farines et des gruaux et semoules de froment ou de seigle LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 923/96 de la Commission (2), et notam- ment son article 13 paragraphe 2, consid(cid:130)rant que, aux termes de l’article 13 du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92, la diff(cid:130)rence entre les cours ou les prix des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er dudit r(cid:138)glement et les prix de ces produits dans la Communaut(cid:130) peut (cid:136)tre couverte par une restitution (cid:133) l’exportation; consid(cid:130)rant que les restitutions doivent (cid:136)tre fix(cid:130)es en prenant en consid(cid:130)ration les (cid:130)l(cid:130)ments vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er du r(cid:138)glement (CE) no 1501/95 de la Commission, du 29 juin 1995, (cid:130)tablissant certaines modalit(cid:130)s d’application du (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui r(cid:138)glement concerne l’octroi des restitutions (cid:133) l’exportation ainsi que les mesures (cid:133) prendre, en cas de perturbation, dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2513/98 (4); consid(cid:130)rant que, en ce qui concerne les farines, les gruaux et les semoules de froment ou de seigle, la restitution applicable (cid:133) ces produits doit (cid:136)tre calcul(cid:130)e en tenant compte de la quantit(cid:130) de c(cid:130)r(cid:130)ales n(cid:130)cessaire (cid:133) la fabrica- tion des produits consid(cid:130)r(cid:130)s; que ces quantit(cid:130)s ont (cid:130)t(cid:130) fix(cid:130)es dans le r(cid:138)glement (CE) no 1501/95; consid(cid:130)rant que la situation du march(cid:130) mondial ou les exigences sp(cid:130)cifiques de certains march(cid:130)s peuvent rendre n(cid:130)cessaire la diff(cid:130)renciation de la restitution pour certains produits, suivant leur destination; consid(cid:130)rant que la restitution doit (cid:136)tre fix(cid:130)e une fois par mois; qu’elle peut (cid:136)tre modifi(cid:130)e dans l’intervalle; consid(cid:130)rant que l’application de ces modalit(cid:130)s (cid:133) la situa- tion actuelle des march(cid:130)s dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales, et notamment aux cours ou prix de ces produits dans la Communaut(cid:130) et sur le march(cid:130) mondial, conduit (cid:133) fixer la restitution aux montants repris en annexe; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les restitutions (cid:133) l’exportation, en l’(cid:130)tat, des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er, points a), b) et c), du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92, (cid:133) l’exception du malt, sont fix(cid:130)es aux montants repris en annexe. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 28 mai 1999. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 27 mai 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 du 21. 11. 1998, p. 16. 28. 5. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 133/29 du r(cid:138)glement de la Commission, du 27 mai 1999, fixant les restitutions applicables (cid:133) l’exportation des c(cid:130)r(cid:130)ales, des farines et des gruaux et semoules de froment ou de seigle ANNEXE Code produit Destination (1) (en EUR/t) Montant des restitutions Code produit Destination (1) (en EUR/t) Montant des restitutions (cid:190) 0 (cid:190) 32,50 0 62,00 0 (cid:190) 42,75 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 40,00 0 (cid:190) (cid:190) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (cid:190) 01 (cid:190) 03 02 03 02 (cid:190) 03 02 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 04 02 (cid:190) (cid:190) (1) Les destinations sont identifi(cid:130)es comme suit: 01 tous les pays tiers, 02 autres pays tiers, 03 Suisse, Liechtenstein, 04 Suisse, Liechtenstein et Slov(cid:130)nie. 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 01 01 (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 58,00 54,50 50,00 46,25 43,25 (cid:190) (cid:190) 82,00 (cid:190) (cid:190) 30,00 (2) 27,00 (2) (cid:190) 30,00 (2) (cid:190) (2) Lorsque ce produit contient des semoules agglom(cid:130)r(cid:130)es, aucune restitution n’est octroy(cid:130)e. NB: Les zones sont celles d(cid:130)limit(cid:130)es par le r(cid:138)glement (CEE) no 2145/92 de la Commission (JO L 214 du 30. 7. 1992, p. 20) modifi(cid:130)


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1098/1999 af 27. maj 1999 om udskydelse af fristen for tilsåning med visse markafgrøder i visse regioner i produktionsåret 1999/2000

eurovoc_concepts:
aid to agriculture
cereals
leguminous vegetable
marketing year
oleaginous plant
terms for aid

text: 28. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 133/25 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1098/1999 af 27. maj 1999 om udskydelse af fristen for tils(cid:134)ning med visse markafgrøder i visse regioner i produktions(cid:134)ret 1999/2000 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1765/92 juni 1992 om indførelse af en støtteordning for af 30. producenter af visse markafgrøder (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1624/98 (2), særlig artikel 12, og ud fra følgende betragtninger: (1) I artikel 10, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1765/92 er det fastsat, at producenterne for at opn(cid:134) godtgørelse for korn, proteinafgrøder og hørfrø i henhold til støt- teordningen for visse markafgrøder skal have foretaget tils(cid:134)ningen senest den 15. maj inden den p(cid:134)gældende høst; (2) i artikel 9 i Kommissionens forordning (EF) nr. 658/ 96 af 9. april 1996 om betingelser for ydelse af godt- gørelser under støtteordningen for producenter af visse markafgrøder (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 610/1999 (4), fastsættes de sidste frister for tils(cid:134)ning med olieafgrøder; (3) p(cid:134) grund af særlig strenge vejrforhold vil fristerne for tils(cid:134)ning i flere medlemsstater ikke kunne overholdes i alle tilfælde; fristen forlænges for tils(cid:134)ning med korn og/eller olieafgrøder og/eller proteinafgrøder og/eller hørfrø i produktions(cid:134)ret 1999/2000; med henblik herp(cid:134) bør forordning (EØF) nr. 1765/92 og (EF) nr. 658/96 fraviges i overensstemmelse med artikel 12, syvende led, i forordning (EØF) nr. 1765/92; (4) de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Fælles Forvaltningskomit(cid:130) for Korn, Fedtstoffer og Tørret Foder (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Fristerne for tils(cid:134)ning i produktions(cid:134)ret 1999/2000 er fastsat i bilaget, for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r de deri anførte afgrøder og medlemsstater. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft p(cid:134) tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den anvendes fra den 15. maj 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 27. maj 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 12. (2) EFT L 210 af 28. 7. 1998, s. 3. (3) EFT L 91 af 12. 4. 1996, s. 46. (4) EFT L 75 af 20. 3. 1999, s. 24. L 133/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 5. 1999 BILAG Frist for tils(cid:134)ning i produktions(cid:134)ret 1999/2000 Afgrøde Medlemsstat Region Frist Majs, solsikke, sorghum, soja, boghvede Frankrig Hele territoriet 31. maj 1999 Korn, olieafgrøder, proteinafgrøder og hørfrø Majs, solsikke, soja, sorghum Majs, soja Belgien Danmark Luxembourg Nederlandene Det Forenede Kongerige Tyskland Grækenland Spanien Italien Portugal Østrig Hele territoriet 31. maj 1999 Hele territoriet 31. maj 1999 Hele territoriet 31. maj 1999


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1102/1999 av den 27 maj 1999 om fastställande av det högsta exportbidraget för vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1079/98

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

text: 28. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 133/31 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1102/1999 av den 27 maj 1999 om fastst(cid:132)llande av det h(cid:148)gsta exportbidraget f(cid:148)r vete inom ramen f(cid:148)r den anbudsinfordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 1079/98 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av (cid:132)ndrad genom spannm(cid:134)l (1), marknaden f(cid:148)r kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2), senast med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa till(cid:132)mpningsf(cid:148)re- skrifter f(cid:148)r r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de (cid:134)tg(cid:132)rder som skall vidtas vid st(cid:148)rningar inom spannm(cid:134)lssektorn (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2513/98 (4), s(cid:132)rskilt artikel 4 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: En anbudsinfordran f(cid:148)r bidrag och/eller avgift f(cid:148)r export av vete till alla tredje l(cid:132)nder, med undantag av vissa AVS- stater, har inletts genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1079/98 (5), (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2005/ 98 (6). I artikel 7 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 f(cid:148)reskrivs att kommissionen p(cid:134) grundval av de meddelade anbuden och i enlighet med det f(cid:148)rfarande som f(cid:148)reskrivs i artikel 23 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92, kan besluta att fastst(cid:132)lla ett h(cid:148)gsta exportbidrag, varvid h(cid:132)nsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud (cid:132)r p(cid:134) samma niv(cid:134) eller l(cid:132)gre (cid:132)n det h(cid:148)gsta bidraget, samt den eller de anbudsgivare vars anbud avser en exportav- gift. Till(cid:132)mpningen av ovann(cid:132)mnda kriterier p(cid:134) det nuvarande marknadsl(cid:132)get f(cid:148)r ifr(cid:134)gavarande spannm(cid:134)l medf(cid:148)r att det h(cid:148)gsta exportbidraget fastst(cid:132)lls till det belopp som anges i artikel 1. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 F(cid:148)r de anbud som meddelats fr(cid:134)n och med den 21 till och med den 27 maj 1999 inom ramen f(cid:148)r den anbudsinfordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 1079/98 (cid:132)r det h(cid:148)gsta exportbidraget f(cid:148)r vete fastst(cid:132)llt till 42,50 EUR/t. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 28 maj 1999. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 27 maj 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EGT L 313, 21. 11. 1998, s. 16. (5) EGT L 154, 28. 5. 1998, s. 24. (6) EGT L 258, 22. 9. 1998, s. 8


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1107/1999 της Επιτροπής, της 27ης Μαΐου 1999, για καθορισμό των επιστροφών που εφαρμόζονται κατά την εξαγωγή των μεταποιημένων προϊόντων με βάση τα σιτηρά και την όρυζα

eurovoc_concepts:
cereal product
export refund
rice

text: 28. 5. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 133/39 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1107/1999 TGS EPITQOPGS tgr 27gr La(cid:155)ou 1999 cia jahoqisl(cid:149) tym epistqov(cid:150)m pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tym letapoigl(cid:146)mym pqo(cid:152)(cid:149)mtym le b(cid:145)sg ta sitgq(cid:145) jai tgm (cid:149)qufa G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 tgr Epitqop(cid:147)r (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 13 paq(cid:145)cqavor 3, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 3072/95 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 22ar Dejelbq(cid:148)ou 1995, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr tgr acoq(cid:145)r tgr (cid:149)qufar (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2072/98 (4), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 13 paq(cid:145)cqavor 3, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 13 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92 jai to (cid:145)qhqo 13 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 3072/ 95, g diavoq(cid:145) letan(cid:151) tym til(cid:150)m stg diehm(cid:147) acoq(cid:145) tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 tym jamomisl(cid:150)m aut(cid:150)m jai tym til(cid:150)m tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym aut(cid:150)m stgm Joim(cid:149)tgta e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma jak(cid:151)ptetai ap(cid:149) lia epistqov(cid:147) jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147)· (cid:149)ti s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 13 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 3072/95 oi epistqov(cid:146)r jahoq(cid:148)fomtai avo(cid:151) kgvho(cid:151)m up(cid:149)xg avem(cid:149)r g jat(cid:145)stasg jai oi pqooptij(cid:146)r enek(cid:148)neyr tym diah(cid:146)- silym posot(cid:147)tym tym sitgq(cid:150)m, tgr (cid:149)qufar jai tym hqaus- l(cid:145)tym tgr, jah(cid:150)r jai oi til(cid:146)r tour stgm acoq(cid:145) tgr Joi- m(cid:149)tgtar, jai avet(cid:146)qou oi til(cid:146)r tym sitgq(cid:150)m, tgr (cid:149)qufar, tym hqausl(cid:145)tym tgr jai tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym tou tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m stg diehm(cid:147) acoq(cid:145)· (cid:149)ti jat(cid:145) ta (cid:148)dia aut(cid:145) (cid:145)qhqa (cid:146)wei ep(cid:148)sgr sglas(cid:148)a ma enasvakishe(cid:148) stir acoq(cid:146)r tym sitgq(cid:150)m jai tgr (cid:149)qufar isoqqop(cid:148)a jai jamomij(cid:147) en(cid:146)king tym til(cid:150)m jai tym sumakkac(cid:150)m jai epipk(cid:146)om ma kgvhe(cid:148) up(cid:149)xg g oijomolij(cid:147) pkeuq(cid:145) tym swediaf(cid:149)lemym enacyc(cid:150)m jai g am(cid:145)cjg cia apovuc(cid:147) diataqaw(cid:150)m stgm acoq(cid:145) tgr Joim(cid:149)tgtar· (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 1518/95 tgr Epitqop(cid:147)r (5) swe- tij(cid:145) le to jahest(cid:150)r tgr eisacyc(cid:147)r jai enacyc(cid:147)r letapoig- l(cid:146)mym pqo(cid:152)(cid:149)mtym le b(cid:145)sg ta sitgq(cid:145) jai tgm (cid:149)qufa, (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2993/95 (6), (cid:149)qifei, sto (cid:145)qhqo 4, ta eidij(cid:145) jqit(cid:147)qia ta opo(cid:148)a pq(cid:146)pei ma kgvho(cid:151)m up(cid:149)xg jat(cid:145) tom upokocisl(cid:149) tgr epistqov(cid:147)r cia ta pqo(cid:152)(cid:149)mta aut(cid:145)· (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 329 tgr 30. 12. 1995, s. 18. (4) EE L 265 tgr 30. 9. 1998, s. 4. (5) EE L 147 tgr 30. 6. 1995, s. 55. (6) EE L 312 tgr 23. 12. 1995, s. 25. (cid:149)ti pq(cid:146)pei ma jkilajyhe(cid:148) g epistqov(cid:147) pou paq(cid:146)wetai se oqisl(cid:146)ma letapoigl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta se sum(cid:145)qtgsg, am(cid:145)koca le ta pqo(cid:152)(cid:149)mta, le tgm peqiejtij(cid:149)tgt(cid:145) tour se t(cid:146)vqer, se ajat(cid:146)qcastg juttaq(cid:148)mg, se keuj(cid:150)lata, se kipaq(cid:146)r ous(cid:148)er (cid:147) se (cid:145)luko, g peqiejtij(cid:149)tgta de aut(cid:147) e(cid:148)mai eidij(cid:145) amti- pqosypeutij(cid:147) cia tgm pos(cid:149)tgta tou pqo(cid:152)(cid:149)mtor b(cid:145)seyr pou emsylat(cid:150)metai pq(cid:145)clati sto letapoigl(cid:146)mo pqo(cid:152)(cid:149)m· (cid:149)ti cia tir q(cid:148)fer lami(cid:149)jar jai (cid:145)kker q(cid:148)fer jai jomd(cid:151)kour, jah(cid:150)r jai cia ta (cid:145)keuqa aut(cid:150)m, g oijomolij(cid:147) pkeuq(cid:145) tym enacyc(cid:150)m pou ha lpoqo(cid:151)sam ma swediasho(cid:151)m, avo(cid:151) kgvho(cid:151)m idia(cid:148)teqa up(cid:149)xg g v(cid:151)sg jai g pqo(cid:146)keusg tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym aut(cid:150)m, dem jahist(cid:145) pqor to paq(cid:149)m amacja(cid:148)o tom jahoqisl(cid:149) liar epistqov(cid:147)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147)· (cid:149)ti cia oqisl(cid:146)ma letapoigl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta le b(cid:145)sg ta sitgq(cid:145) g as(cid:147)lamtg sulletow(cid:147) tgr Joim(cid:149)tgtar sto diehm(cid:146)r elp(cid:149)qio dem jahist(cid:145) pqor to paq(cid:149)m amacja(cid:148)o tom jahoqisl(cid:149) liar epistqov(cid:147)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147)· (cid:149)ti g jat(cid:145)stasg tgr diehmo(cid:151)r acoq(cid:145)r (cid:147) oi eidij(cid:146)r apait(cid:147)- seir oqisl(cid:146)mym acoq(cid:150)m e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma jatast(cid:147)soum amacja(cid:148)a tg diavoqopo(cid:148)gsg tgr epistqov(cid:147)r cia oqisl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta am(cid:145)koca le tom pqooqisl(cid:149) tour· (cid:149)ti g epistqov(cid:147) pq(cid:146)pei ma jahoq(cid:148)fetai l(cid:148)a voq(cid:145) to l(cid:147)ma· (cid:149)ti e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma tqopopoie(cid:148)tai emdi(cid:145)lesa· (cid:149)ti oqisl(cid:146)ma letapoigl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta le b(cid:145)sg tom aqab(cid:149)- sito e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma uposto(cid:151)m heqlij(cid:147) epeneqcas(cid:148)a ap(cid:149) tgm opo(cid:148)a up(cid:145)qwei j(cid:148)mdumor ma odgcgho(cid:151)le stgm woq(cid:147)cgsg epistqov(cid:147)r pou dem amtistoiwe(cid:148) stgm poi(cid:149)tgta tou pqo(cid:152)(cid:149)- mtor· (cid:149)ti pq(cid:146)pei ma pqosdioqiste(cid:148) (cid:149)ti ta pqo(cid:152)(cid:149)mta aut(cid:145), ta opo(cid:148)a peqi(cid:146)woum pqofekatimopoigl(cid:146)mo (cid:145)luko dem d(cid:151)matai ma epyvekgho(cid:151)m tym epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147)· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi epistqov(cid:146)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou ama- v(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 1 stoiwe(cid:148)o d) tou jamo- mislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92 jai sto (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 1 stoiwe(cid:148)o c) tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 3072/95 jai up(cid:145)co- mtai stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1518/95 jahoq(cid:148)fomtai s(cid:151)lvyma le to paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151). L 133/40 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 28. 5. 1999 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 28 La(cid:155)ou 1999. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 27 La(cid:155)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 27gr La(cid:155)ou 1999, cia jahoqisl(cid:149) tym epistqov(cid:150)m pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tym letapoigl(cid:146)mym pqo(cid:152)(cid:149)mtym le b(cid:145)sg ta sitgq(cid:145) jai tgm (cid:149)qufa Jydij(cid:149)r pqo(cid:152)(cid:149)mtor Epistqov(cid:147) Jydij(cid:149)r pqo(cid:152)(cid:149)mtor Epistqov(cid:147) (EUR/t(cid:149)mo) (EUR/t(cid:149)mo) 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 81,07 69,49 69,49 77,34 52,59 83,14 83,14 104,24 81,07 69,49 69,49 54,97 79,92 41,99 52,59 77,34 92,38 73,90 41,99 92,66 75,28 77,34 77,34 103,12 82,50 73,90 78,52 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 86,87 66,60 41,99 41,17 41,17 10,29 14,48 73,28 91,78 82,34 82,34 92,66 92,66 92,66 92,66 48,64 48,64 0,00 112,29 85,96 112,29 85,96 85,96 112,29 85,96 117,66 81,66 85,96 (1) Dem woqgce(cid:148)tai jal(cid:148)a epistqov(cid:147) sta pqo(cid:152)(cid:149)mta pou (cid:146)woum uposte(cid:148) heqlij(cid:147) epeneqcas(cid:148)a g opo(cid:148)a sumep(cid:145)cetai pqofekatimopo(cid:148)gsg tou al(cid:151)kou. (2) Oi epistqov(cid:146)r woqgco(cid:151)mtai s(cid:151)lvyma le tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 2730/75 tou Sulbouk(cid:148)ou (EE L 281 tgr 1. 11. 1975, s. 20), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje. MB: Oi jydijo(cid:148) tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym, sulpeqikalbamol(cid:146)mym tym uposglei(cid:150)seym, jahoq(cid:148)fomtai stom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 3846/87 tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 366 tgr 24. 12. 1987, s. 1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1103/1999 av den 27 maj 1999 om fastställande av det högsta exportbidraget för vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2004/98

text: L 133/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 5. 1999 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1103/1999 av den 27 maj 1999 om fastst(cid:132)llande av det h(cid:148)gsta exportbidraget f(cid:148)r vete inom ramen f(cid:148)r den anbudsinfordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 2004/98 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av (cid:132)ndrad genom spannm(cid:134)l (1), marknaden f(cid:148)r kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2), senast med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa till(cid:132)mpningsf(cid:148)re- skrifter f(cid:148)r r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de (cid:134)tg(cid:132)rder som skall vidtas vid st(cid:148)rningar inom spannm(cid:134)lssektorn (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2513/98 (4), s(cid:132)rskilt artikel 7 i denna, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: En anbudsinfordran f(cid:148)r bidrag och/eller avgift f(cid:148)r export av vete till vissa AVS-Stater har inletts genom kommissio- nens f(cid:148)rordning (EG) nr 2004/98 (5), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 879/1999 (6). I artikel 7 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 f(cid:148)reskrivs att kommissionen p(cid:134) grundval av de meddelade anbuden och i enlighet med det f(cid:148)rfarande som f(cid:148)reskrivs i artikel 23 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92, kan besluta att fastst(cid:132)lla ett h(cid:148)gsta exportbidrag, varvid h(cid:132)nsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud (cid:132)r p(cid:134) samma niv(cid:134) eller l(cid:132)gre (cid:132)n det h(cid:148)gsta bidraget, samt den eller de anbudsgivare vars anbud avser en exportav- gift. Till(cid:132)mpningen av ovann(cid:132)mnda kriterier p(cid:134) det nuvarande marknadsl(cid:132)get f(cid:148)r ifr(cid:134)gavarande spannm(cid:134)l medf(cid:148)r att det h(cid:148)gsta exportbidraget fastst(cid:132)lls till det belopp som anges i artikel 1. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 F(cid:148)r de anbud som meddelats fr(cid:134)n och med den 21 till och med den 27 maj 1999 inom ramen f(cid:148)r den anbuds- infordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 2004/98 (cid:132)r det h(cid:148)gsta exportbidraget f(cid:148)r vete fastst(cid:132)llt till 46,63 EUR/t. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 28 maj 1999. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 27 maj 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EGT L 313, 21. 11. 1998, s. 16. (5) EGT L 258, 22. 9. 1998, s. 4. (6) EGT L 111, 29. 4. 1999, s. 16


title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om «Gældssanering og fattigdomsbekæmpelse i udviklingslandene»

eurovoc_concepts:
EU aid
debt reduction
developing countries
poverty

text: C 209/48 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 7. 1999 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Gældssanering og fattigdomsbekæmpelse i udviklingslandene« (1999/C 209/12) Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede den 28. januar 1999 under henvisning til forretningsorde- nens artikel 23, stk. 3, at afgive udtalelse om »Gældssanering og fattigdomsbekæmpelse i udviklingslan- dene«. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Eksterne Forbindelser, som udpegede Ann Davison til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse den 12. maj 1999. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 364. plenarforsamling af 26. og 27. maj 1999, mødet den 27. maj 1999, med 118 stemmer for og 1 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Resumé ØSU har længe betragtet den absolutte fattigdoms 1. 1. omfang i udviklingslandene som et alvorligt problem og hilser det derfor velkommen, at en række medlemsstater nu viser vilje til at forbedre gældssaneringen for de fattigste lande. 1. 2. Social betingethed er forudsætningen for at kunne bekæmpe den absolutte fattigdom på en effektiv måde. ØSU mener, at saneringen af offentlig gæld bør fremskyndes og udvides i lande, der praktiserer »god regeringsførelse« og giver prioritet til fattigdomsbekæmpelse. De ekstra midler, som debitorlandene sparer herved, bør afsættes til sociale projekter via klare strategier til fattigdomsbekæmpelse. Der bør opnås enighed med donorer og civilsamfundets organisationer om prioriteringerne for disse strategier og føres grundig kontrol, som fokuserer på udviklingen i fattigdomsindikatorer såsom børnedødelighed, antallet af skolesøgende, ligestilling mellem kønnene. Hvis gældssaneringen ikke fører til sociale fremskridt, bør bistanden ydes til decentrale projekter. 1. 3. Som incitament og i lyset af hidtidige forsinkelser i gældssaneringen og fattigdomsproblemets presserende karak- ter foreslår ØSU, at man med øjeblikkelig virkning reducerer gældsbetalingerne betydeligt i de lande, der allerede er blevet defineret som trængende, og som har lagt sig fast på at anvende de frigivne midler til fattigdomsbekæmpende foranstaltninger. 1. 4. Det kan tage helt op til tre år, før man kan begynde at takle gælden. Der bør i denne fase atter gives incitamenter til lande med god regeringsførelse, som forpligter sig til at gennemføre planer til bekæmpelse af fattigdommen. ØSU foreslår en forøgelse af gældssaneringen, der reducerer gælden med mellem 100 og 150 % af eksporten. 1. 5. EU bør spille en afgørende rolle, så man kan udnytte de aktuelle muligheder for at mindske såvel gælden som fattigdommen. ØSU opfordrer henholdsvis Kommissionen til at føre en mere aktiv politik på disse områder og medlemssta- terne til at koordinere tiltagene og finde nye ressourcer. EU bør vise lederskab og være med til at sætte tempoet. Eftersom det ikke er alle medlemsstater, der er repræsenteret her, er det vigtigt, at EU koordinerer Fællesskabets forslag til G8-mødet, så de ikke undergraver, men understøtter hinanden, og man i fællesskab kan træffe effektive forslag — også i Verdensban- kens og IMF’s bestyrelser. En koordineret EU-politik om gældsspørgsmålet og om økonomisk støtte til gældssanering, der er forenelig med EU’s, dvs. både Kommissionens og medlemsstaternes donorrolle, kunne være af afgørende og positiv betydning for gennemførelsen af OECD’s centrale mål for 2015 om menneskelig udvikling. 2. Indledning 2. 1. ØSU har gentagne gange understreget, at man ser med stor bekymring på den absolutte fattigdoms omfang i udviklingslandene. I mere end tyve år har ØSU inden for rammerne af Den Paritetiske AVS/EU-Forsamling stået for dialogen mellem EU’s erhvervs- og interessegrupper og de tilsvarende grupper i AVS-landene (Afrika, Vestindien og Stillehavet). Under den løbende debat er det blevet påpeget, at gældsbetalingerne til udenlandske långivere lægger alvorlige begrænsninger på de offentlige investeringer i mange af de fattigste debitorlande. 2. 2. ØSU har allerede understreget, at god regeringsførelse og udvikling af et civilsamfund er af stor betydning i AVS- landene og på den sydlige halvkugle generelt. ØSU mener, at saneringen af offentlig gæld bør fremskyndes og udvides i lande, der praktiserer »god regeringsførelse« og giver prioritet til fattigdomsbekæmpelse. Uden denne prioritering er der en fare for, at ressourcer overføres fra udvikling til generel gældssanering. Denne udtalelse koncentrerer sig om, hvordan man i praksis kan opnå en social betingethed. 22. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 209/49 3. Prioritering af fattigdomsbekæmpelse I sin rapport, Shaping the 21st Century, fastlægger 3. 1. OECD’s udvalg for udviklingsbistand, den såkaldte »Develop- ment Assistance Committee« (DAC), målene for 2015 om indførelse af en almen grunduddannelse, halvering af antallet af mennesker, der lever i absolut fattigdom, og nedbringelse af børnedødeligheden med to tredjedele. ØSU støtter dette mål som et minimumskrav, men erkender, at det kun er muligt at opnå ved hjælp af gældssanering, prioritering af fattigdomsbe- kæmpelse og god regeringsførelse. 3. 2. Verdensbanken og IMF har udpeget og inkluderet 41 stærkt gældstyngede fattige lande (de såkaldte »Heavily In- debted Poor Countries« eller HIPC-lande) (1), nemlig de lande, der har den største gældsbyrde, hvor udlandsgælden er mindst dobbelt så stor som landenes årlige eksportindtægter, og som samtidig er fattige. Hovedparten af disse lande, henved 80 %, ligger alle syd for Sahara. Det er ikke noget tilfælde, at disse gældstyngede lande har nogle af de dårligste sociale indikatorer i verden og er langt fra at opnå målene for 2015. Nylige skøn af børnedødeligheden viser, at dødeligheden vil forblive dobbelt så stor som OECD’s mål for 2015. Hvad f. eks. angår uddannelse, er der tale om en forværring af situationen; gælden undergraver disse landes evne til at opnå de globalt vedtagne uddannelsesmål. Det samlede antal af børn, som ikke modtager skoleundervisning i Afrika, stiger i stedet for at falde, og kønsfordelingen i skolerne bliver stadig mere ujævn. Landene syd for Sahara tegner sig nu for en tredjedel af de 125 mio. børn, der ikke modtager nogen skoleundervisning. De aktuelle udviklingstendenser viser, at Latinamerika og Asien, der også er plaget af fattigdom, formår at reducere antallet af børn, der ikke modtager nogen skoleundervisning. Dette er dog ikke tilfældet i landene syd for Sahara, der i 2015 vil tegne sig for 75 % af de 75 mio. børn, der ikke modtager nogen skoleundervisning. Hvad angår kønsfordelingen, vil det ifølge de aktuelle udviklingstendenser tage landene syd for Sahara 50 år at opnå en udjævning af skævheden. 3. 3. Afdrag på udlandsgælden opsluger i gennemsnit 40 % af HIPC-landenes offentlige budgetter, og i mange af HIPC- landene overstiger disse afdrag udgifterne til sundheds- og uddannelsesområdet. Skønt regeringerne ikke altid er interes- seret i at anvende de ressourcer, som frigives ved gældssane- ring, til sociale mål, og selv om bistand tilvejebringer vigtig kapital, er det lige så indlysende, at gældsbetalingerne indebæ- rer en væsentlig reduktion af de samlede ressourcer, som er til rådighed for at opnå sådanne befolkningsmæssige udviklings- mål. En sammenkobling af gældssanering og fattigdomsbe- kæmpelse kan derfor have stor betydning for opfyldelsen af målene for 2015. (1) HIPC-landene er: Angola, Benin, Bolivia, Burkina Faso, Burundi, Cameroun, Den Centralafrikanske Republik, Congo-Brazzaville, Côte d’Ivoire, Den Demokratiske Republik Congo, Etiopien, Ghana, Guinea-Bissau, Guyana, Honduras, Kenya, Den Demokrati- ske Folkerepublik Laos, Liberia, Madagaskar, Mali, Mauretanien, Mozambique, Myanmar, Nicaragua, Niger, Nigeria, Rwanda, Sa˜o Tomé og Prı´ncipe, Senegal, Sierra Leone, Somalia, Sudan, Tanza- nia, Tchad, Togo, Uganda, Vietnam, Yemen, Zambia og Ækvato- rialguinea. 3. 4. Selv om EU er en forholdsvis lille multilateral kreditor (med 5 % af den samlede multilaterale gæld), spiller EU en meget stor politisk rolle. Fire af G8-staterne er medlemmer af EU, nemlig Frankrig, Italien, Storbritannien og Tyskland; disse er også blandt verdens største kreditorer. Medlemsstaterne har ca. 25 % af de udestående bilaterale fordringer på udviklings- landene. EU-landene sidder sammen på aktiemajoriteten i Verdensbankens og IMF’s bestyrelser. Disse lande udgør sam- men med Fællesskabet den største donorblok i verden (56 % af oversøisk udviklingshjælp i 1996). Hovedparten af de fattigste gældstyngede lande er AVS-lande. 3. 5. EU-institutionerne er nu begyndt at lægge større vægt på fattigdomsbekæmpelse. Kommissionen har givet det en noget højere prioritet i sine bistandsprogrammer og i forhand- lingerne om forlængelse af Lomé-konventionen. Den franske og den britiske regering og også det tyske formandskab har alle fremlagt forslag til, hvordan saneringen af offentlig gæld kan udvides. De nordiske lande og Holland har afsat betydelige ressourcer til dette formål, og nogle regeringer har på eget initiativ konverteret gæld til lokal valuta, så disse midler kunne anvendes til udviklingsprojekter eller projekter på social- eller miljøområdet. Europa-Parlamentet har også sat fattigdomsbe- kæmpelse øverst på dagsordenen. Den Paritetiske AVS/EU- Forsamling udarbejder for øjeblikket en generel rapport om fattigdomsbekæmpelse i AVS-landene og i EU’s medlemsstater. ØSU har for sit vedkommende udarbejdet en udtalelse, hvori det kræves, at der skal lægges større vægt på god regeringsfø- relse (2) og menneskerettigheder, og i sin udtalelse om »fair trade«-mærkning (3) sammenkobler ØSU fattigdomsbekæmpel- se med handelspolitik. I flere af ØSU’s udtalelser, herunder også udtalelserne om investeringer og Verdenshandelsorgani- sationen, påpeges behovet for grundlæggende arbejdsnormer og indarbejdning af OECD’s retningslinjer vedrørende multina- tionale selskabers adfærd i udviklingslandene. 3. 6. Ud over de direkte kontakter, der er blevet etableret med organisationer såsom Quart Monde, bifalder ØSU, at civilsamfundets organisationer i EU nu tillægger spørgsmålet så stor betydning, at man foranstalter en verdensomspændende kampagne for gældssanering, der sætter fokus på G8-mødet i juni og år 2000. År 2000-jubilæet samler udviklingsagenturer, velgørenhedsorganisationer, fagforeninger og kirker i hele Europa i samarbejde med partnere i udviklingslandene. For eksempel har Roms borgmester udnævnt Rom til År 2000- jubilæumsby. 4. Nuværende gældssaneringsinitiativer 1999 er et vigtigt år, hvad angår forbedringer i 4. 1. gældssaneringen. Verdensbanken og IMF er i færd med at gennemføre en omfattende evaluering af HIPC-initiativets grundlag. (2) ØSU’s udtalelse om »Udviklingsbistand, god regeringsførelse: erhvervs- og interesseorganisationernes rolle«, EFT C 287 af 22. 9. 1997, s. 44. (3) ØSU’s udtalelse om »Den europæiske “fair trade”-bevægelse«, EFT C 204 af 15. 7. 1996, s. 41. C 209/50 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 7. 1999 4. 2. Lavindkomstlande er berettiget til traditionel gældssa- nering via Paris-klubben af kreditorlande. Sekretariatet for denne gruppe har til huse i det franske finansministerium. Paris-klubben kan udvirke en reduktion på op til 67 % i mange af de gældsbetalinger, som nationale kreditorer har til gode. E´ n betingelse er, at debitorlandet som første skridt bliver enig med IMF om et økonomisk program og siden opviser gode resultater under et sådant program. Det viste sig, at Paris-klubben alene ikke kunne løse 4. 3. gældskrisen i fattige lande, og eftersom der fortsat fandtes ikke-bæredygtig gæld, oprettedes i 1996 Initiativet til fordel for stærkt gældstyngede fattige lande, det såkaldte »HIPC- initiativ«, der skulle udvide Paris-klubbens og anden bilateral gældssanering til op til 80 %, og som for første gang omfatter sanering af gæld hos Verdensbanken og IMF samt af anden bilateral gæld. 4. 4. For at opnå HIPC-status skal landene være berettiget til bistand på gunstige vilkår hos IMF og Verdensbanken, have en ikke-bæredygtig gæld, der ikke kan afvikles ved hjælp af andre gældssaneringsmekanismer, og kunne opvise reformer gennemført via programmer støttet af IMF og Verdensbanken. 4. 5. HIPC-processen er en temmelig langtrukken proces. I løbet af de første tre år kræves der gode resultater med de programmer, som støttes af IMF og Verdensbanken. Dette gælder dog ikke lande, der allerede kan opvise gode vedvarende resultater. I denne periode forventes de bilaterale kreditorer at sanere forfaldne gældsbetalinger, der er saneringsberettigede, med op til 80 % af den aktuelle værdi. Efter tre år besluttes det, om disse landes saneringsberettigede gæld skal reduceres med 67 %. I afslutningsfasen efter yderligere tre år (eller kortere tid alt afhængig af resultaterne) reducerer de bilaterale kreditorer så den saneringsberettigede gæld med op til 80 %. Multilaterale kreditorer (inklusive IMF, Verdensbanken og EU) reducerer deres fordringer for at dække restbeløbet af ikke-bæredygtig gæld. Kommissionen har besluttet at øge sin støtte til struktur- justeringsfaciliteterne med 15 % til lande, som defineres som kvalificerede. Disse midler skal som regel anvendes til sociale investeringer. 4. 6. De samlede omkostninger blev for nylig ajourført og anslås nu til ca. 12,5 mia. US-dollar, der finansieres fra de samme kilder. Omkostningerne steg for nylig, først og frem- mest på grund af et fald i råstofpriserne, som mange HIPC- lande er afhængige af. 4. 7. Der er en række problemer med HIPC-initiativets rammer. HIPC-processen er en alt for lang og ufleksibel proces. i ca. seks år at gennemføre IMF’s Landene er nødt reformprogrammer og opnå gode resultater, inden de er berettiget til HIPC-gældssanering. Siden initiativet blev lanceret til i 1996, er der faktisk kun to ud af 41 lande, der hidtil har opnået gældssanering, og kun tre står over for at blive gældssaneret i 1999. Samtidig har gældssaneringen ikke været tilstrækkelig omfattende til at gøre gælden bæredygtig, for eksempel når råstofpriserne falder. Gældsbyrden under HIPC- processen og ved dennes afslutning er fortsat stor, hvilket betyder, at der omdirigeres ressourcer fra behovene i forbindel- se med menneskelig udvikling. Verdensbankens og IMF’s nylige evaluering af HIPC, der lå færdig i april 1999, fremhæver mange af problemerne med HIPC og gør også opmærksom på, at initiativet, målt i absolutte tal, formodentlig ikke indebærer en væsentlig reduktion i det nuværende gældsniveau. 4. 8. Generelt er HIPC blevet kritiseret for ikke at have en tilstrækkelig stor effekt på fattigdommen i de berørte lande. For eksempel er gælden kun virkelig bæredygtig, hvis eksport- indtægterne og valutabeholdningen har en passende størrelse; hvis den interne opsparing og statens indtægter er tilstrækkeligt store til at mobilisere midler i landet selv; hvis der fortsat er overskud på eksportindtægterne, når de vigtigste importvarer er betalt; hvis de nationale budgetter er så store, at staten kan udføre de fundamentale opgaver og bekæmpe den omfattende fattigdom og ulighed og opnå målene for 2015. 4. 9. Mange af disse kritikpunkter er delvis blevet anerkendt af FN og de bilaterale kreditorer, navnlig fem af G7- medlemmerne, nemlig Storbritannien, Tyskland, Frankrig, USA og Canada, som forud for G8-topmødet i Køln i juni 1999 alle er kommet med forslag til, hvordan HIPC-initiativet kan forbedres. Af andre ikke-G7-medlemmer, som for nylig er kommet med forslag, kan bl. a. nævnes Irland og Norge. Forslagene til, hvordan G7 kan forbedre HIPC, er af meget varierende karakter og omfatter: udvidelse af kriterierne for berettigelse med henblik på at inkludere yderligere lande, f. eks. Jamaica, Cambodja, Ghana og Bangladesh; hurtigere gældssanering ved at forkorte perioden fra seks til tre år; forbedring af kriterierne for at øge gældssaneringen; øget reduktion af den bilaterale gæld i Paris-klubben med mere end 80 %; annullering af bistand i form af lån og anden betaling; salg af IMF-guld til finansiering af initiativet; forøgelse af de bilaterale bidrag til HIPC’s Trust Fund; øget bistand og diskussion om, hvordan fattigdomsbekæmpelse kan prioriteres højere. Den britiske regering har foreslået en social adfærdsko- deks, samt at EU afsætter flere ressourcer til HIPC på sit bistandsbudget. Det tyske formandskab foreslår at gøre en bindende og fuldstændig annullering af gæld fra udviklingsbi- stand, betinget af god regeringsførelse og fattigdomsbekæmpel- se. Alle disse forslag kan være med til at forbedre den ydede gældssanering. De mangler nu at blive koordineret, og mekanismerne til sammenkobling af gældssanering med fattigdomsbekæmpelse skal præciseres nærmere og tilstrække- lige midler tilvejebringes inden for rammerne af det reformere- de HIPC-initiativ. ØSU opfordrer EU’s medlemsstater til dels at demonstrere, at EU er en ansvarlig økonomisk magt, der er dybt engageret i såvel udviklingen af et effektivt grundlag for nord-syd relationerne som i bekæmpelsen af fattigdom overalt i verden, dels til at afsætte yderligere ressourcer til gældssane- ring, herunder også via Den Europæiske Udviklingsfond. 22. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 209/51 5. ØSU’s holdning 5. 1. Generelle overvejelser snarere end de nuværende seks år. Dette bør ske på betingelse af, at alle midler, der frigives ved denne reduktion af gælden, afsættes til fattigdomsbekæmpende foranstaltninger, der er baseret på sociale hensyn. I tilfælde af, at det ikke lykkes at anvende gældssaneringen til sociale fremskridt, bør bistanden til centralregeringerne reduceres proportionalt og anvendes direkte til at støtte decentrale projekter. 5. 1. 1. ØSU har foreslået, at fattigdomsbekæmpelse skal styrkes på alle fronter — i forbindelse med handel, bistand, beskæftigelse, konfliktforebyggelse, god regeringsførelse, køns- relaterede spørgsmål og gæld. ØSU har understreget, at god regeringsførelse og opprioritering af fattigdomsproblemet er forudsætningen for at udrydde fattigdommen. Kommissionen har i sit bistandsprogram også lagt sig fast på principperne om god regeringsførelse. Et vigtigt element i god regeringsførelse er borgernes, og herunder kvindernes, deltagelse i statens anliggender via parlamenter og interesseorganisationer. Dette begrænser ligeledes mulighederne for konflikt, men ØSU har også opfordret EU og USA til at samarbejde mere aktivt om forebyggelse af konflikter, og det tyske formandskab har foreslået, at spørgsmålet om en omfattende strategi til konflikt- forebyggelse behandles tilbundsgående på G8-topmødet. For- målet er at etablere et tidligt varslingssystem (og/eller støtte de eksisterende systemer i de fattigere lande), som skal følges op af internationale møder om koordinering i FN-regi. Endelig har ØSU påpeget vigtigheden af en sammenhæng mellem EU’s bistands- og handelspolitikker og opfordret landene til at fremme andelsbevægelser og på eget initiativ gennemføre »fair trade«-mærkning. 5. 1. 2. Der er to store problemer i forbindelse med udlands- gælden. Det mest presserende af disse er de sociale konsekven- ser for især de fattige. Endvidere virker den store gældsbyrde afskrækkende på udenlandske investeringer og debitorlandets egne investeringer i vækst. Gældssanering er et vigtigt middel til at fremme investeringer og mindske kapitalflugt. Hvis de fattige lande skal komme ud af fattigdommen og deltage i verdenshandlen til gensidig gavn for alle verdens økonomier, er de nødt til at kunne tiltrække investeringer og ekspandere deres økonomier. Gældssanering er ikke et mål i sig, men et middel til at opnå disse mål. 5. 1. 3. I betragtning af de forsinkelser, der allerede har fundet sted i gældssaneringsprocessen, og fattigdomsproble- mets presserende karakter anbefaler ØSU, at der nu sættes fokus på den sociale dimension. Der ville være to formål med dette. For det første at 5. 2. 2. mindske landenes omfattende gældsafdragelse under HIPC- processen; gældsbetalingerne ville blive væsentlig reduceret, så regeringernes ressourcer, der nu anvendes til at betale af på gælden, kunne anvendes specifikt til at øge deres udgifter til fattigdomsbekæmpelse. Den enkelte regering ville være forpligtet til at arbejde sammen med donorer og civilsamfun- dets organisationer om at udvikle klare strategier til fattigdoms- bekæmpelse. De frigivne midler skulle afsættes til disse strategi- er og bidrage til at øge de sociale udgifter, f. eks. til grunduddan- nelse og erhvervsuddannelse, den primære sundhedspleje, HIV/AIDS-problemet, og også til andre fattigdomsbekæmpen- de foranstaltninger såsom veje i landdistrikterne, kvindespeci- fikke programmer, jobskabelse og støtte til fattige bønders landbrugsproduktion. 5. 2. 3. For det andet ville landene ved en forkortet HIPC- proces’ afslutning, f. eks. efter (maksimalt) tre år, modtage øget gældssanering, der mindsker gælden med mellem 100 og 150 % af eksporten, og som også gives på den betingelse, at de sparede gældsbetalinger i de følgende fem år anvendes til investeringer. Den ydede gældssanering bør være endelig og uigenkaldelig for at forsikre investorerne om, at man på lang sigt kan opnå en bæredygtig gæld. Hvis regeringerne i løbet af HIPC-processen og i de efterfølgende fem år imidlertid nægter at overføre ressourcer fra gældssanering til fattigdomsbekæm- pelse, bør donorerne omfordele fremtidig bistand og lån i tilsvarende grad til decentrale projekter. En sådan indsats bør foregå inden for institutionelle rammer. Man bør huske, at disse lande vil være afhængige af bistand i en række år, og der vil fortsat være stærke forbindelser mellem regeringer og donorer. ØSU opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at etablere et samarbejdssystem, så man kan benytte disse forbindelser til at sikre god regeringsførelse og prioritering af fattigdomsbekæmpelse. Dette bør omfatte mere overvågning i felten og inddragelse af erhvervs- og fagorganisationer. 5. 2. Social betingethed og inddragelsen af civilsamfundets organisa- tioner ØSU støtter idéen om et system af incitamenter til 5. 2. 1. gældssanering af de lande, der er villige til at forpligte sig til fattigdomsbekæmpelse, sikring af menneske- og minoritetsret- tigheder og god regeringsførelse. Incitamenterne bør gives til lande, der gør en indsats for at bekæmpe fattigdom ved at i den indledende fase af mindske deres gæld betydeligt HIPC-processen. Gældslettelse kan f. eks. finde sted i slutningen af en forkortet proces med en maksimal tidsramme på tre år 5. 2. 4. Landene bør enes om at overføre midler fra gældsaf- dragelse til en fattigdomsfond. Denne fond bør overvåges af et udvalg med repræsentanter fra regeringen, donorlandene og civilsamfundets organisationer. Inddragelse af erhvervs- og fagorganisationer i selvhjælpsforanstaltninger vil skabe tillid. Ressourcer fra denne fond bør overføres til nationale priorite- ringer for fattigdomsbekæmpelse, som fastlægges sammen med donorerne og civilsamfundet. Grundige regnskabsproce- durer bør anvendes til at holde udgifterne til administration nede. C 209/52 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 7. 1999 5. 2. 5. Nationale strategier består ofte af sektorspecifikke investeringsplaner, såsom EU-støttede planer inden for f. eks. uddannelses- eller sundhedsområdet, hvilket er hensigtsmæs- sigt for at modtage midler fra en fattigdomsfond af denne art. Sådanne mekanismer blev udviklet i Uganda, hvor regeringen offentligt accepterede at overføre HIPC-gældssanering til en aktionsfond til fattigdomsbekæmpelse, som udbetaler midler til den nationale handlingsplan for udryddelse af fattigdom. Denne strategi bliver gennemført for øjeblikket med gode resultater. For eksempel er en del af midlerne blevet anvendt til at støtte regeringens bestræbelser på at skabe en almen grunduddannelse, hvor antallet af indskrevne elever på dette trin for nylig steg fra omkring 2 millioner til over 5 millioner, da regeringen fjernede den officielle skoleafgift. 5. 2. 6. ØSU understreger behovet for gennemsigtighed, her- under for entydige regnskabsprocedurer hos regeringerne og i forbindelse med indikatorer for sociale fremskridt, der bl. a. omfatter adgang til sundhedspleje, arbejdspladser, antallet af børn, der modtager skoleundervisning, antallet af børn, der gennemfører en skoleuddannelse, og kønsfordeling. Disse er nødt til at være meget specifikke for at forhindre misbrug. For eksempel kan et enkelt krav som det om at forøge udgifterne til sundhedssektoren opnås ved at forhøje lægernes lønninger. Ved i stedet at måle indikatorer som f. eks. børnedødelighed kan man se, om der er tale om virkelige forbedringer i hverdagslivet. Samtidig bør antallet af mål være begrænset for at sikre regelmæssig overvågning. De fleste regeringer har udviklet f. eks. fremlægges de vigtigste statistikker hvert år i FN’s Udviklings- programs årsrapport om menneskelig udvikling eller i Verdens- bankens årsberetning. indikatorer for at overvåge disse områder, 5. 2. 7. ØSU er enig i forslaget om, at gældssanering ikke bør foretages på bekostning af udviklingsprojekter, navnlig sådanne der drives på græsrodsniveau af ikke-statslige organi- sationer. Det tyske formandskab har anmodet alle donorer om at yde et bidrag til Verdensbankens HIPC Trust i 1999 for at undgå, at dets støtteprogram for de fattige lande anvendes til andre formål. Desuden er det ikke nok med gældssanering for Bruxelles, den 27. maj 1999. at sikre, at disse lande løser deres fattigdomsproblem. Skønt landenes regeringer er nødt til at gennemføre omfattende politiske reformer og sikre en mere effektiv udnyttelse af deres ressourcer, vil der fortsat være behov for øget finansiering, hvis man skal opnå målene for fattigdomsbekæmpelse, som regeringerne enedes om på Verdenstopmødet om Social Udvikling i København. EU bør arbejde for, at medlemsstaterne øger deres støtte, og at BNP-målet på 0,7 % for støttetildeling opnås. 5. 2. 8. Samtidig med at der tilvejebringes gældssanering, er det vigtigt, at man ikke havner i en ny gældskrise. Kommissio- nen bør støtte de enkelte lande med at udvikle og gennemføre bedre strategier til forvaltning af deres gæld. Såvel kreditorer som långivere har et ansvar. Det er vigtigt, at landenes låntagning foregår med omtanke, ideelt set på gunstige vilkår, og at midlerne anvendes til fattigdomsbekæmpelse. Parlamen- terne og civilsamfundets organisationer kan spille en vigtig rolle ved at foretage en kritisk evaluering af nye lån. Samtidig bør indsatsen for at mindske fattigdommen følges nøje for at sikre, at budgetter, gældssanering, bistand og nye lån får den ønskede virkning. 6. Konklusion 6. 1. EU bør spille en afgørende rolle, så man kan udnytte de aktuelle muligheder for at mindske såvel gælden som fattigdommen. ØSU opfordrer henholdsvis Kommissionen til at føre en mere aktiv politik på disse områder og medlemssta- terne til at koordinere deres indsats og finde nye ressourcer. EU bør vise lederskab og være med til at sætte tempoet. Eftersom det ikke er alle medlemsstater, der er repræsenteret her, er det vigtigt, at EU koordinerer Fællesskabets forslag til G8-mødet, så de ikke undergraver, men understøtter hinanden, og man i fællesskab kan udarbejde effektive forslag — også i Verdensbankens og IMF’s bestyrelser. En koordineret EU- politik om gældssanering, der er forenelig med EU’s, dvs. både Kommissionens og medlemsstaternes donorrolle, kunne være af afgørende og positiv betydning for gennemførelsen af OECD’s centrale mål for 2015 om menneskelig udvikling. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg


title: Commission Regulation (EC) No 1099/1999 of 27 May 1999 amending Regulation (EEC) No 2282/90 laying down detailed rules for increasing the consumption and utilisation of apples and the consumption of citrus fruit

eurovoc_concepts:
EU aid
citrus fruit
financial aid
food consumption
pip fruit
sales promotion

text: 28. 5. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 133/27 COMMISSION REGULATION (EC) No 1099/1999 of 27 May 1999 amending Regulation (EEC) No 2282/90 laying down detailed rules for increasing the consumption and utilisation of apples and the consumption of citrus fruit THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1195/90 of 7 May 1990 on measures to increase the consumption and utilisation of apples (1), and in particular Article 5 thereof, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1201/90 of 7 May 1990 on measures to increase the consumption of citrus fruit (2), and in particular Article 4 thereof, (1) Whereas Commission Regulation (EEC) No 2282/ 90 (3), as last amended by Regulation (EC) No 2404/96 (4), lays down detailed rules for increasing the consumption and utilisation of apples and the consumption of citrus fruit; following scrutiny by (2) Whereas Regulation (EEC) No 2282/90 stipulates the Management that, Committee for Fresh Fruit and Vegetables, the Commission must draw up a list of successful applications for Community financial assistance before 15 July of the year following their submis- sion; (3) Whereas Commission Regulation (EC) No 481/ 1999 of 4 March 1999 laying down general rules for the management of promotional programmes for certain agricultural products (5) specifies that the competent bodies are to conclude contracts with the parties concerned within 30 calendar days of notification of the Commission decision; (4) Whereas the contracts should be concluded before apples and citrus fruit harvested in the Community are placed on the market; (5) Whereas Regulation (EEC) No 2282/90 must there- fore be amended to bring forward to 30 June the final date for drawing up the list of successful programmes; (6) Whereas the measures provided for in this Regula- tion are in accordance with the opinion of the Management Committee for Fresh Fruit and Veget- ables, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The first paragraph of Article 6 of Regulation (EEC) No 2282/90 is replaced by the following: ‘Following scrutiny by the Management Committee for Fresh Fruit and Vegetables, in accordance with Article 47 of Council Regulation (EC) No 2200/96 (*) the Commission shall draw up the list of successful applications for Community financial assistance by 30 June at the latest of the year following their submis- sion. (*) OJ L 297, 21. 11. 1996, p. 1. ' Article 2 This Regulation shall enter into force on the seventh day following its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 27 May 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 119, 11. 5. 1990, p. 53. (2) OJ L 119, 11. 5. 1990, p. 65. (3) OJ L 205, 3. 8. 1990, p. 8. (4) OJ L 327, 18. 12. 1996, p. 27. (5) OJ L 57, 5. 3. 1999, p. 8


title: Cedefop publications 1999.

eurovoc_concepts:
documentation
vocational training