title: Rådets förordning (EG) nr 1258/1999 av den 17 maj 1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU financing
aid to agriculture
common agricultural policy

formats: html pdf print

text: 26. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 160/103 R(cid:138)DETS F(cid:214)RORDNING (EG) nr 1258/1999 av den 17 maj 1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken EUROPEISKA UNIONENS R(cid:138)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:214)RORDNING informera om den gemensamma jord- f(cid:246)r att brukspolitiken samt vissa utv(cid:228)rderingar i syfte att uppn(cid:229) m(cid:229)len i artikel 33. 1 i f(cid:246)rdraget. med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 37 i detta, med beaktande av kommissionens f(cid:246)rslag (1), med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommit- te´ns yttrande (3), med beaktande av revisionsr(cid:228)ttens yttrande (4), och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: 1. Genom f(cid:246)rordning nr 25 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (5) uppr(cid:228)t- tade r(cid:229)det Europeiska utvecklings- och garanti- fonden f(cid:246)r jordbruket (EUGFJ), nedan kallad som utg(cid:246)r en del av Europeiska ”fonden”, gemenskapernas allm(cid:228)nna budget. I den f(cid:246)rord- ningen fastst(cid:228)lls de principer som skall till(cid:228)mpas f(cid:246)r finansieringen av den gemensamma jord- brukspolitiken. 2. Med h(cid:228)nsyn till att den inre marknaden inneb(cid:228)r enhetliga prissystem och en gemensam jordbruks- politik, b(cid:246)r gemenskapen st(cid:229) f(cid:246)r de ekonomiska f(cid:246)ljderna. I enlighet med denna princip, som fast- st(cid:228)lls i artikel 2. 2 i f(cid:246)rordning nr 25, b(cid:246)r fondens garantisektion finansiera bidrag vid export till intervention i syfte att stabilisera tredje land, jordbruksmarknader, (cid:229)tg(cid:228)rder landsbygds- enligt utveckling, r(cid:229)dets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterin(cid:228)romr(cid:229)det (6), (cid:229)tg(cid:228)rder veterin(cid:228)r(cid:229)tg(cid:228)rder s(cid:228)rskilda f(cid:246)r (1) EGT C 170, 4. 6. 1998, s. 83. (2) Yttrandet avgivet den 6 maj 1999 ((cid:228)nnu ej offentliggjort i EGT). (3) EGT C 407, 28. 12. 1998, s. 222. (4) EGT C 401, 22. 12. 1998, s. 3. (5) EGT L 30, 20. 4. 1962, s. 991/62. F(cid:246)rordningen senast (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning (EEG) nr 728/70 (EGT L 94, 28. 4. 1970, s. 9). (6) EGT L 224, 18. 8. 1990, s. 19. Beslutet senast (cid:228)ndrat genom beslut 94/370/EG (EGT L 168, 2. 7. 1994, s. 31). 3. Fondens utvecklingssektion b(cid:246)r finansiera utgif- ter f(cid:246)r vissa (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r landsbygdsutveckling i regioner som utvecklas l(cid:229)ngsammare samt f(cid:246)r gemenskapens initiativ f(cid:246)r landsbygdsutveckling. 4. Kommissionen ansvarar f(cid:246)r f(cid:246)rvaltningen av fon- den. Ett n(cid:228)ra samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen i en kommitte´ f(cid:246)r Europeiska utvecklings- och garantifonden f(cid:246)r jordbruket f(cid:246)reskrivs. 5. Ansvaret f(cid:246)r kontrollen av garantisektionens utgifter inom fonden ligger i f(cid:246)rsta hand hos medlemsstaterna, som utser myndigheter och andra organ som skall verkst(cid:228)lla utgifter. Med- lemsstaterna skall fullt ut och p(cid:229) ett effektivt s(cid:228)tt ta p(cid:229) sig denna uppgift. Kommissionen, som (cid:228)r ansvarig f(cid:246)r att verkst(cid:228)lla gemenskapens budget, m(cid:229)ste kontrollera de s(cid:228)tt p(cid:229) vilka dessa utbetal- ningar och kontroller har utf(cid:246)rts. Kommissionen f(cid:229)r finansiera utgifter enbart om detta sker p(cid:229) ett s(cid:228)tt som ger tillr(cid:228)ckliga garantier f(cid:246)r att gemen- skapsbest(cid:228)mmelserna efterlevs. Inom ramen f(cid:246)r ett decentraliserat f(cid:246)rvaltning av gemenskapens utgifter (cid:228)r det av avg(cid:246)rande bety- delse att kommissionen, som (cid:228)r den institution som (cid:228)r ansvarig f(cid:246)r finansieringen, (cid:228)r ber(cid:228)ttigad till och har m(cid:246)jlighet att utf(cid:246)ra alla kontroller som den anser n(cid:246)dv(cid:228)ndiga, med avseende p(cid:229) f(cid:246)r- valtningen av utgifterna, samt att (cid:246)ppenheten och det (cid:246)msesidiga bist(cid:229)ndet mellan medlemssta- terna och kommissionen (cid:228)r effektiva och full- st(cid:228)ndiga. system f(cid:246)r 6. I samband med granskning och godk(cid:228)nnande av r(cid:228)kenskaperna kan kommissionen inom sk(cid:228)lig tid besluta om de totala utgifter som skall inf(cid:246)ras i garantisektionen i r(cid:228)kenskaperna, endast om den f(cid:229)r tillfredsst(cid:228)llande garantier f(cid:246)r att de nationella kontrollerna (cid:228)r tillr(cid:228)ckliga och ger insyn i verksamheten, och att utbetalningsst(cid:228)l- lena f(cid:246)rs(cid:228)krar sig om att de utbetalningar som de g(cid:246)r (cid:228)r lagliga och riktiga. Best(cid:228)mmelser b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r antas f(cid:246)r ackreditering av utbetalnings- st(cid:228)llena fr(cid:229)n medlemsstaternas sida. F(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla konsekvens i den standard som kr(cid:228)vs f(cid:246)r ackreditering i medlemsstaterna skall kom- missionen dra upp riktlinjer avseende de kriterier L 160/104 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 6. 1999 som skall till(cid:228)mpas. Det b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)reskrivas att enbart utbetalningar som g(cid:246)rs av de utbetal- ningsst(cid:228)llen som (cid:228)r ackrediterade av medlemssta- terna f(cid:229)r verkst(cid:228)llas. F(cid:246)r alt s(cid:228)kerst(cid:228)lla insyn i de nationella kontrollsystemen, s(cid:228)rskilt s(cid:229)vitt avser f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r godk(cid:228)nnande, bemyndigande och utbetalning, b(cid:228)r i f(cid:246)rekommande fall antalet myndigheter och organ som anf(cid:246)rtros detta ansvar begr(cid:228)nsas med h(cid:228)nsyn till varje medlems- stats konstitutionella best(cid:228)mmelser. 7. Ett decentraliserat f(cid:246)rvaltningssystem f(cid:246)r gemenskapens fonder inneb(cid:228)r, s(cid:228)rskilt efter refor- men av den gemensamma jordbrukspolitiken, att flera utbetalningsst(cid:228)llen kan utses. N(cid:228)r en med- lemsstat ackrediterar fler (cid:228)n ett utbetalningsst(cid:228)lle m(cid:229)ste den d(cid:228)rf(cid:246)r utse ett enda kontaktorgan f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla konsekvens av fondernas f(cid:246)rvalt- ning, uppr(cid:228)tta kontakter mellan kommissionen och de olika ackrediterade utbetalningsst(cid:228)llena och s(cid:228)kerst(cid:228)lla att s(cid:229)dana uppgifter om olika utbetalningsst(cid:228)llens transaktioner som kommis- sionen beg(cid:228)r skall kunna g(cid:246)ras tillg(cid:228)ngliga med kort varsel. 8. Medlemsstaterna m(cid:229)ste tillhandah(cid:229)lla finansiella medel i enlighet med utbetalningsst(cid:228)llenas behov, medan kommissionen g(cid:246)r f(cid:246)rskottsutbetalningar mot utbetalningsst(cid:228)llenas verkst(cid:228)llda utgifter. Inom ramen f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r landsbygdsutveck- ling b(cid:246)r verkliga f(cid:246)rskottsbetalningar g(cid:246)ras f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av program. Dessa f(cid:246)rskottsbetal- ningar b(cid:246)r behandlas enligt de finansiella meka- nismer som har uppr(cid:228)ttats f(cid:246)r f(cid:246)rskott mot de verkst(cid:228)llda utgifter som har betalats under en referensperiod. 9. Det (cid:228)r l(cid:228)mpligt att f(cid:246)reskriva tv(cid:229) olika slag av beslut, ett som avser granskning och godk(cid:228)n- nande av r(cid:228)kenskaperna f(cid:246)r fondens garantisek- tion, och ett som l(cid:228)gger fast vilka slutsatser, inbe- gripet finansiella r(cid:228)ttelser, som kan dras av resul- taten av granskningen huruvida utgifterna (cid:246)ver- ensst(cid:228)mmer med gemenskapsbest(cid:228)mmelserna. 10. Granskningen av (cid:246)verensst(cid:228)mmelse och d(cid:228)rp(cid:229) f(cid:246)ljande beslut om ackreditering kommer s(cid:229)ledes inte l(cid:228)ngre att vara knutna till verkst(cid:228)llandet av budgeten f(cid:246)r ett visst budget(cid:229)r. Det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)n- digt att fastst(cid:228)lla den l(cid:228)ngsta period som slutsat- serna av granskningen av (cid:246)verensst(cid:228)mmelse kan landsbygdsutveckling (cid:228)r avse. (cid:138)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r emellertid fler(cid:229)riga, vilket g(cid:246)r att det inte (cid:228)r m(cid:246)j- ligt att till(cid:228)mpa en s(cid:229)dan l(cid:228)ngsta period. 11. (cid:138)tg(cid:228)rder m(cid:229)ste vidtas f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra och ingripa mot oegentligheter och f(cid:246)r att (cid:229)terkr(cid:228)va belopp som f(cid:246)rlorats till f(cid:246)ljd av s(cid:229)dana oegent- ligheter eller s(cid:229)dan f(cid:246)rsumlighet. Det ekono- miska ansvaret f(cid:246)r s(cid:229)dana oegentligheter eller s(cid:229)dan f(cid:246)rsumlighet m(cid:229)ste fastst(cid:228)llas. 12. Gemenskapens utgifter m(cid:229)ste noga (cid:246)vervakas. Ut(cid:246)ver den (cid:246)vervakning som medlemsstaterna utf(cid:246)r p(cid:229) eget initiativ och som f(cid:246)rblir av st(cid:246)rsta vikt, b(cid:246)r best(cid:228)mmelser fastst(cid:228)llas s(cid:229) att kommis- tj(cid:228)nstem(cid:228)n kan genomf(cid:246)ra kontroller sionens och ha r(cid:228)tt att beg(cid:228)ra hj(cid:228)lp fr(cid:229)n medlemssta- terna. 13. Det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att i st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga utstr(cid:228)ck- ning anv(cid:228)nda informationsteknik f(cid:246)r att f(cid:229) fram den information som skall s(cid:228)ndas till kommissio- nen. N(cid:228)r kommissionen utf(cid:246)r kontroller m(cid:229)ste den ha fullst(cid:228)ndig och omedelbar tillg(cid:229)ng till uppgifter som r(cid:246)r utgifter, b(cid:229)de i dokument och i datafiler. 14. Med h(cid:228)nsyn till omfattningen av gemenskapsfi- nansieringen m(cid:229)ste Europaparlamentet och r(cid:229)det regelbundet informeras genom finansiella rappor- ter. 15. budget(cid:229)ret s(cid:229)som det F(cid:246)r att f(cid:246)renkla den finansiella f(cid:246)rvaltningen (cid:228)r det (cid:246)nskv(cid:228)rt att n(cid:228)rma fondens finansieringspe- riod i till artikel 272. 1 i f(cid:246)rdraget. F(cid:246)r att detta skall kunna g(cid:246)ras m(cid:229)ste det finnas en klar bild av vilka medel som finns tillg(cid:228)ngliga vid utg(cid:229)ngen av budget(cid:229)ret i fr(cid:229)ga. Det b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)reskrivas att kommissionen f(cid:229)r n(cid:246)dv(cid:228)ndig befogenhet att anpassa fondens finansieringsperiod om tillr(cid:228)ck- liga budgetmedel finns tillg(cid:228)ngliga. anges 16. R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 729/70 av den 21 april 1970 om finansiering av den gemen- samma jordbrukspolitiken (1) har (cid:228)ndrats i bety- dande omfattning vid ett flertal tillf(cid:228)llen. Nu n(cid:228)r nya (cid:228)ndringar g(cid:246)rs av n(cid:228)mnda f(cid:246)rordning (cid:228)r det (cid:246)nskv(cid:228)rt att best(cid:228)mmelserna i fr(cid:229)ga omarbetas f(cid:246)r att f(cid:246)rtydliga vissa fr(cid:229)gor. (1) EGT L 94, 28. 4. 1970, s. 13. F(cid:246)rordningen senast (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning (EG) nr 1287/96 (EGT L 125, 8. 6. 1995, s. 1). 26. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 160/105 H(cid:190)RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. f(cid:246)r den gemensamma organisationen av jordbruks- marknaderna skall finansieras enligt artikel 1. 2 a. Artikel 1 1. Europeiska utvecklings- och garantifonden f(cid:246)r jordbruket (nedan kallad fonden) skall utg(cid:246)ra en del av Europeiska gemenskapernas allm(cid:228)nna budget. Den skall best(cid:229) av f(cid:246)ljande tv(cid:229) sektioner: — Garantisektionen. — Utvecklingssektionen. 2. Garantisektionen skall finansiera a) bidrag vid export till tredje land, Intervention f(cid:246)r att stabilisera jordbruksmarkna- 2. derna som g(cid:246)rs i enlighet med gemenskapsbest(cid:228)mmel- ser inom ramen f(cid:246)r den gemensamma organisationen av enligt artikel 1. 2 b. jordbruksmarknaderna finansieras skall 3. Om det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt skall r(cid:229)det, p(cid:229) f(cid:246)rslag av kommissionen, med kvalificerad majoritet fastst(cid:228)lla f(cid:246)reskrifter f(cid:246)r finansiering av de (cid:229)tg(cid:228)rder som avses i punkterna 1 och 2. Artikel 3 1. (cid:138)tg(cid:228)rder f(cid:246)r landsbygdsutveckling utanf(cid:246)r m(cid:229)l 1- programmen som vidtas enligt gemenskapsbest(cid:228)mmel- ser skall finansieras enligt artikel 1. 2 c. b) intervention i syfte att stabilisera jordbruksmarkna- den, Veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder och v(cid:228)xtskydds(cid:229)tg(cid:228)rder som 2. vidtas enligt gemenskapsbest(cid:228)mmelser skall finansieras enligt artikel 1. 2 d. c) (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r landsbygdsutveckling utanf(cid:246)r m(cid:229)l 1– program med undantag av gemenskapsinitiativet f(cid:246)r landsbygdsutveckling, d) gemenskapens finansiella bidrag till s(cid:228)rskilda vete- rin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder, kontroll(cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) veterin(cid:228)romr(cid:229)- det och program f(cid:246)r bek(cid:228)mpning och (cid:246)vervakning av djursjukdomar (veterin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder) samt till v(cid:228)xtskydds(cid:229)tg(cid:228)rder, e) (cid:229)tg(cid:228)rder avsedda att ge information om den gemensamma jordbrukspolitiken och vissa utv(cid:228)r- deringar av (cid:229)tg(cid:228)rder som finansieras av fondens garantisektion. Utveckingssektionen skall 3. s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r landsbygdsutveckling som inte omfattas av punkt 2 c. finansieras 4. Utgifter f(cid:246)r administration och personal som belastar medlemsstater och mottagare av st(cid:246)d fr(cid:229)n fonden skall inte finansieras av fonden. Artikel 2 Informations(cid:229)tg(cid:228)rder och utv(cid:228)rderings(cid:229)tg(cid:228)rder 3. som vidtas enligt gemenskapsbest(cid:228)mmelser skall finan- sieras enligt artikel 1. 2 e. Till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifter f(cid:246)r denna artikel skall 4. antas i enlighet med f(cid:246)rfarandet i artikel 13. Artikel 4 Varje medlemsstat skall underr(cid:228)tta kommissionen 1. om f(cid:246)ljande: a) De myndigheter och organ som den ackrediterar f(cid:246)r att g(cid:246)ra de betalningar som avses i artiklarna 2 och 3, nedan kallade ”utbetalningsst(cid:228)llen”. b) Om fler (cid:228)n ett utbetalningsst(cid:228)lle har ackrediterats, den myndighet eller det organ, nedan kallat ”sam- ordningsorgan”, som den ger i uppdrag dels att samla in och (cid:246)verf(cid:246)ra de uppgifter som skall ges in till kommissionen, dels att fr(cid:228)mja en enhetlig till- (cid:228)mpning av gemenskapsbest(cid:228)mmelserna. Bidrag vid export 1. tredje land, beviljade i till enlighet med gemenskapsbest(cid:228)mmelserna inom ramen 2. Utbetalningsst(cid:228)llena skall vara medlemsstaternas myndigheter och organ som, s(cid:229)vitt avser de betal- L 160/106 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 6. 1999 ningar som skall g(cid:246)ras inom deras omr(cid:229)den skall ge tillr(cid:228)ckliga garantier f(cid:246)r att a) ans(cid:246)kningarnas ber(cid:228)ttigande och (cid:246)verensst(cid:228)mmelse kontrolleras gemenskapsbest(cid:228)mmelserna med innan betalningarna godk(cid:228)nns, b) de gjorda betalningarna redovisas korrekt och full- st(cid:228)ndigt i r(cid:228)kenskaperna, c) n(cid:246)dv(cid:228)ndiga handlingar ges in inom den tid och i den form som f(cid:246)reskrivs i gemenskapsbest(cid:228)mmel- serna. Utbetalningsst(cid:228)llena skall inneha verifikations- 3. handlingar avseende de gjorda utbetalningarna och handlingar som g(cid:228)ller genomf(cid:246)randet av de f(cid:246)re- skrivna administrativa och fysiska kontrollerna. Om de relevanta handlingarna f(cid:246)rvaras hos de organ som har till uppgift att godk(cid:228)nna utgifterna, skall dessa organ tillst(cid:228)lla utbetalningsst(cid:228)llet rapporter om antalet genomf(cid:246)rda kontroller, dessas inneh(cid:229)ll och de (cid:229)tg(cid:228)rder som har vidtagits mot bakgrund av resultaten. Endast utgifter 4. utbetalningsst(cid:228)llen skall finansieras av gemenskapen. som betalas av ackrediterade 5. Varje medlemsstat skall, med beaktande av lan- dets konstitutionella best(cid:228)mmelser och institutionella struktur, begr(cid:228)nsa antalet ackrediterade utbetalnings- st(cid:228)llen till minsta m(cid:246)jliga antal f(cid:246)r att de utgifter som avses i artiklarna 2 och 3 skall kunna betalas under tillfredsst(cid:228)llande f(cid:246)rvaltnings- och redovisningsf(cid:246)rh(cid:229)l- landen. k(cid:228)nt utbetalningsst(cid:228)lle skall ackrediteringen (cid:229)terkallas, s(cid:229)vida inte utbetalningsst(cid:228)llet genomf(cid:246)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga anpassningar inom den tid som best(cid:228)ms utifr(cid:229)n hur allvarligt problemet (cid:228)r. Den ber(cid:246)rda medlemsstaten skall underr(cid:228)tta kommissionen om detta. Till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifterna f(cid:246)r denna artikel skall 8. antas i enlighet med f(cid:246)rfarandet i artikel 13. Artikel 5 1. De ekonomiska resurser som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att t(cid:228)cka de utgifter som avses i artiklarna 2 och 3 skall g(cid:246)ras tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r medlemsstaterna av kommissionen genom f(cid:246)rskott p(cid:229) utgifter som verkst(cid:228)llts under en referensperiod. F(cid:246)rskottsbetalning f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av program inom ramen f(cid:246)r de (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r landsbygdsutveckling som avses i artikel 3. 1 f(cid:229)r beviljas av kommissionen n(cid:228)r dessa program godk(cid:228)nns och skall betraktas som utgifter som verkst(cid:228)llts den f(cid:246)rsta dagen i m(cid:229)naden efter beslutet om beviljandet. Till dess att f(cid:246)rskotten p(cid:229) verkst(cid:228)llda utgifter har 2. utbetalats skall medlemsstaterna tillhandah(cid:229)lla de medel som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att t(cid:228)cka n(cid:228)mnda utgif- ter, alltefter de godk(cid:228)nda utbetalningsst(cid:228)llenas behov. Till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifterna f(cid:246)r denna artikel skall 3. antas i enlighet med f(cid:246)rfarandet i artikel 13. Varje medlemsstat skall till kommissionen (cid:246)ver- 6. l(cid:228)mna f(cid:246)ljande upplysningar om utbetalningsst(cid:228)llena: Artikel 6 a) Namn och stadgar. b) F(cid:246)rvaltnings- och redovisningsf(cid:246)rh(cid:229)llanden samt interna kontrollf(cid:246)rh(cid:229)llanden under vilka betal- ningar skall g(cid:246)ras i samband med genomf(cid:246)randet av gemenskapsbest(cid:228)mmelserna inom ramen f(cid:246)r den gemensamma jordbrukspolitiken. c) Ackrediteringshandlingen. Kommissionen skall omedelbart underr(cid:228)ttas om dessa uppgifter (cid:228)ndras p(cid:229) n(cid:229)got s(cid:228)tt. 1. Medlemsstaterna skall med j(cid:228)mna mellanrum till- st(cid:228)lla kommissionen f(cid:246)ljande uppgifter om de ackredi- terade utbetalningsst(cid:228)llena och samordningsorganen och de transaktioner som finansieras av fondens garantisektion: a) En redovisning av utgifterna och en bed(cid:246)mning av finansieringsbehoven. b) (cid:138)rsredovisningen tillsammans med n(cid:246)dv(cid:228)ndiga underlag f(cid:246)r granskning och godk(cid:228)nnande samt ett intyg avseende den vidarebefordrade redovisning- ens fullst(cid:228)ndighet, exakthet och sanningsenlighet. 7. Om ett eller flera av villkoren f(cid:246)r ackrediteringen inte har uppfyllts eller inte l(cid:228)ngre uppfylls av ett god- 2. Till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifter f(cid:246)r denna artikel, s(cid:228)r- skilt de som g(cid:228)ller det redovisningsintyg som avses i punkt 1 b, skall antas enligt f(cid:246)rfarandet i artikel 13. 26. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 160/107 Artikel 7 bristen p(cid:229) (cid:246)verensst(cid:228)mmelse (cid:228)r. Kommissionen skall beakta (cid:246)vertr(cid:228)delsens art och betydelse samt den eko- nomiska f(cid:246)rlust som gemenskapen lidit. 1. Efter att ha h(cid:246)rt fondkommitte´n skall kommis- sionen fatta de beslut som anges i punkterna 2, 3 och 4. En v(cid:228)gran att finansiera f(cid:229)r inte omfatta f(cid:246)ljande: Kommissionen skall besluta om m(cid:229)natliga f(cid:246)r- 2. skott p(cid:229) verkst(cid:228)llda utgifter som betalas av de ackredi- terade utbetalningsst(cid:228)llena. Utgifterna f(cid:246)r oktober skall h(cid:228)nf(cid:246)ras till oktober om de verkst(cid:228)lls mellan den 1 och den 15 oktober och till november om de verkst(cid:228)lls mellan den 16 och den 31 oktober. F(cid:246)rskottsbetalningar skall g(cid:246)ras till med- lemsstaten senast den tredje arbetsdagen i den andra m(cid:229)naden efter den m(cid:229)nad d(cid:229) utgifterna verkst(cid:228)lls. a) De utgifter som avses i artikel 2 och som verk- st(cid:228)llts f(cid:246)re de tjugofyra m(cid:229)nader som f(cid:246)regick kommissionens till den ber(cid:246)rda medlemsstaten om resultaten av kontrol- lerna. skriftliga meddelande b) De utgifter f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder som avses i artikel 3 och d(cid:228)r den slutliga betalningen verkst(cid:228)lldes f(cid:246)re de tjugofyra m(cid:229)nader som f(cid:246)regick kommissionens skriftliga meddelande till den ber(cid:246)rda medlemssta- ten om resultaten av kontrollerna. Ytterligare f(cid:246)rskott underr(cid:228)ttas vid n(cid:228)sta samr(cid:229)d. f(cid:229)r g(cid:246)ras om fondkommitte´n Best(cid:228)mmelsen i femte stycket skall emellertid inte till- l(cid:228)mpas p(cid:229) de ekonomiska f(cid:246)ljderna 3. Kommissionen skall f(cid:246)re den 30 april (cid:229)ret efter det aktuella budget(cid:229)ret p(cid:229) grundval av de uppgifter som avses i artikel 6. 1 b granska och godk(cid:228)nna r(cid:228)ken- skaperna f(cid:246)r utbetalningsst(cid:228)llena. Beslutet att granska och godk(cid:228)nna r(cid:228)kenskaperna skall omfatta den (cid:246)verl(cid:228)mnade redovisningens fullst(cid:228)ndig- het, exakthet och sanningsenlighet. Beslutet skall inte p(cid:229)verkar antagandet av ett senare beslut i enlighet med punkt 4. 4. Kommissionen skall besluta om vilka utgifter som inte skall omfattas av gemenskapsfinansiering enligt artiklarna 2 och 3 om den finner att utgifterna inte har verkst(cid:228)llts i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med gemen- skapsbest(cid:228)mmelserna. F(cid:246)re varje beslut om att v(cid:228)gra finansiering skall resul- taten av kommissionens kontroller och den ber(cid:246)rda medlemsstatens svar (cid:246)verl(cid:228)mnas skriftligen, varefter b(cid:229)da parter skall s(cid:246)ka n(cid:229) en (cid:246)verenskommelse om vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som skall vidtas. Om ingen (cid:246)verenskommelse n(cid:229)s f(cid:229)r medlemsstaten beg(cid:228)ra att ett f(cid:246)rfarande inleds i syfte att medla mellan deras respektive st(cid:229)ndpunkter inom en tid av fyra m(cid:229)nader; resultaten h(cid:228)rav skall anges i en rapport, som skall (cid:246)verl(cid:228)mnas till och granskas av kommissio- nen innan ett beslut om att v(cid:228)gra finansiering fattas. a) av oegentligheter enligt artikel 8. 2, b) av statligt st(cid:246)d eller (cid:246)vertr(cid:228)delser f(cid:246)r vilka f(cid:246)rfar- andena som anges i artiklarna 88 och 226 i f(cid:246)r- draget har inletts. 5. Till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifterna f(cid:246)r denna artikel skall antas i enlighet med f(cid:246)rfarandet i artikel 13. Dessa f(cid:246)reskrifter skall s(cid:228)rskilt omfatta de f(cid:246)rskottsbetal- ningar som avses i artikel 5. 1 andra stycket under punkterna 2, 3 och 4 i denna artikel och f(cid:246)rfarandena f(cid:246)r de beslut som avses i n(cid:228)mnda punkterna 2, 3 och 4. Artikel 8 1. Medlemsstaterna skall i enlighet med nationella best(cid:228)mmelser i lagar och andra f(cid:246)rfattningar vidta de (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att a) f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om att transaktioner som finansieras av fonden verkligen (cid:228)ger rum och att de genomf(cid:246)rs korrekt, b) f(cid:246)rhindra och ingripa mot oegentligheter, Kommissionen skall g(cid:246)ra en bed(cid:246)mning av de belopp som skall undantas, s(cid:228)rskilt med h(cid:228)nsyn till hur stor c) indriva belopp som f(cid:246)rlorats till f(cid:246)ljd av oegentlig- heter eller f(cid:246)rsumlighet. L 160/108 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 6. 1999 Medlemsstaterna skall underr(cid:228)tta kommissionen om de (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits i dessa syften, s(cid:228)rskilt i vil- ket stadium de f(cid:246)rvaltningsm(cid:228)ssiga och r(cid:228)ttsliga f(cid:246)rfa- randena befinner sig. b) om de erforderliga underlagen finns och om dessa (cid:246)verensst(cid:228)mmer med de transaktioner som finan- sieras av fonden, 2. Om en fullst(cid:228)ndigt indrivning inte kan (cid:229)stadkom- mas skall de ekonomiska f(cid:246)ljderna av oegentligheter eller f(cid:246)rsumlighet b(cid:228)ras av gemenskapen, med undan- tag f(cid:246)r f(cid:246)ljderna av s(cid:229)dana oegentligheter eller s(cid:229)dan f(cid:246)rsumlighet som kan tillskrivas medlemsstaternas myndigheter eller andra organ. De indrivna beloppen skall betalas till de ackrediterade utbetalningsst(cid:228)llena och dessa organ skall dra av de indrivna beloppen fr(cid:229)n de utgifter som fonden finan- sierar. R(cid:228)ntan p(cid:229) de belopp som drivits in eller som betalats f(cid:246)r sent skall betalas in till fonden. 3. R(cid:229)det skall, p(cid:229) f(cid:246)rslag av kommissionen, med kvalificerad majoritet fastst(cid:228)lla de allm(cid:228)nna till(cid:228)mp- ningsf(cid:246)reskrifterna f(cid:246)r denna artikel. Artikel 9 1. Medlemsstaterna skall till kommissionens f(cid:246)rfo- gande st(cid:228)lla alla uppgifter som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att fonden skall fungera v(cid:228)l och de skall (cid:228)ven vidta alla l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att underl(cid:228)tta den kontroll som kommis- sionen kan anse vara n(cid:246)dv(cid:228)ndig inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)r- valtningen av gemenskapsfinansieringen, inbegripet kontroller p(cid:229) plats. c) under vilka f(cid:246)rh(cid:229)llanden transaktioner som finan- sieras av fonden genomf(cid:246)rs och kontrolleras. Kommissionen skall i god tid f(cid:246)re kontrollen under- r(cid:228)tta den ber(cid:246)rda medlemsstaten eller den medlemsstat inom vars territorium kontrollen skall (cid:228)ga rum. Tj(cid:228)ns- tem(cid:228)n fr(cid:229)n den ber(cid:246)rda medlemsstaten f(cid:229)r delta i kon- trollen. P(cid:229) beg(cid:228)ran av kommissionen och med medlemsstatens samtycke skall kontroller eller utredningar betr(cid:228)ffande de transaktioner som avses i denna f(cid:246)rordning utf(cid:246)ras av den medlemsstatens beh(cid:246)riga myndigheter. Tj(cid:228)nste- m(cid:228)n fr(cid:229)n kommissionen f(cid:229)r ocks(cid:229) delta. F(cid:246)r att effektivisera kontrollen f(cid:229)r kommissionen, med de ber(cid:246)rda medlemsstaternas samtycke, ombes(cid:246)rja att myndigheter i dessa stater deltar i vissa kontroller eller utredningar. 3. R(cid:229)det skall vid behov, p(cid:229) f(cid:246)rslag av kommissio- nen, med kvalificerad majoritet fastst(cid:228)lla allm(cid:228)nna till- l(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifter f(cid:246)r denna artikel: Artikel 10 Medlemsstaterna skall underr(cid:228)tta kommissionen om alla best(cid:228)mmelser i lagar och andra f(cid:246)rfattningar som f(cid:246)r till(cid:228)mpningen av gemenskapens de har antagit r(cid:228)ttsakter avseende den gemensamma jordbrukspoliti- ken, i den m(cid:229)n dessa akter har ekonomiska f(cid:246)ljder f(cid:246)r fonden. F(cid:246)re den 1 juli varje (cid:229)r skall kommissionen tillst(cid:228)lla Europaparlamentet och r(cid:229)det en finansiell rapport om f(cid:246)rvaltningen av fonden under det f(cid:246)reg(cid:229)ende r(cid:228)ken- skaps(cid:229)ret, s(cid:228)rskilt dess ekonomiska st(cid:228)llning och utvecklingen av utgifternas storlek och utgiftsslagen samt f(cid:246)ruts(cid:228)ttningarna f(cid:246)r gemenskapsfinansieringens genomf(cid:246)rande. 2. Utan att det p(cid:229)verkar den kontroll som medlems- staterna utf(cid:246)r i enlighet med nationella best(cid:228)mmelser i lagar och andra f(cid:246)rfattningar och utan att det p(cid:229)ver- kar till(cid:228)mpningen av best(cid:228)mmelserna i artikel 248 i f(cid:246)rdraget eller s(cid:229)dana kontroller som f(cid:246)retas med st(cid:246)d av artikel 279 c i f(cid:246)rdraget skall f(cid:246)retr(cid:228)dare som kom- missionen utsett att genomf(cid:246)ra kontroller p(cid:229) plats ha tillg(cid:229)ng till alla b(cid:246)cker och andra handlingar, inbegri- pet uppgifter som uppr(cid:228)ttas eller lagras i elektronisk form, avseende utgifter som finansieras av fonden. Artikel 11 Kommitte´n f(cid:246)r Europeiska utvecklings- och garanti- fonden f(cid:246)r jordbruket (nedan kallad fondkommitte´n) skall bist(cid:229) kommissionen med f(cid:246)rvaltningen av fonden i enlighet med best(cid:228)mmelserna i artiklarna 12–15. De f(cid:229)r s(cid:228)rskilt kontrollera Artikel 12 a) om f(cid:246)rvaltningsrutinerna (cid:228)r f(cid:246)renliga med gemen- skapsreglerna, Fondkommitte´n skall best(cid:229) av f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r med- lemsstaterna och f(cid:246)r kommissionen. Varje medlemsstat 26. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 160/109 skall i fondkommitte´n f(cid:246)retr(cid:228)das av h(cid:246)gst fem tj(cid:228)nste- m(cid:228)n. Ordf(cid:246)rande f(cid:246)r fondkommitte´n skall vara en f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r kommissionen. c) om utkast till rapporter om fonden som skall (cid:246)ver- l(cid:228)mnas till r(cid:229)det. Artikel 13 1. Om f(cid:246)rfarandet i denna artikel skall till(cid:228)mpas skall ordf(cid:246)randen, antingen p(cid:229) eget initiativ eller p(cid:229) beg(cid:228)ran av en f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r en medlemsstat, h(cid:228)n- skjuta (cid:228)rendet till fondkommitte´n. Fondkommitte´n f(cid:229)r unders(cid:246)ka alla andra fr(cid:229)gor 2. som dess ordf(cid:246)rande, antingen p(cid:229) eget initiativ eller p(cid:229) beg(cid:228)ran av en f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r en medlemsstat, har h(cid:228)nskjutit till den. Fondkommitte´n skall regelbundet informeras om fon- dens verksamheter. Artikel 15 2. Kommissionens f(cid:246)retr(cid:228)dare skall f(cid:246)rel(cid:228)gga kom- mitte´n ett f(cid:246)rslag till (cid:229)tg(cid:228)rder. Kommitte´n skall yttra sig (cid:246)ver f(cid:246)rslaget inom den tid som ordf(cid:246)randen best(cid:228)mmer med h(cid:228)nsyn till hur br(cid:229)dskande fr(cid:229)gan (cid:228)r. Den skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 205. 2 i f(cid:246)rdraget skall till(cid:228)mpas vid beslut som r(cid:229)det skall fatta p(cid:229) f(cid:246)rslag av kommissionen. Med- lemsstaternas r(cid:246)ster skall v(cid:228)gas enligt den artikeln. Ordf(cid:246)randen f(cid:229)r inte r(cid:246)sta. Ordf(cid:246)randen skall sammankalla fondkommitte´n. Kommissionen skall st(cid:228)lla sekretariatstj(cid:228)nster till fond- kommitte´ns f(cid:246)rfogande. Fondkommitte´n skall sj(cid:228)lv fastst(cid:228)lla sin arbetsordning. 3. a) Kommissionens beslut skall ha omedelbar ver- kan. Artikel 16 b) Om beslutet inte (cid:228)r f(cid:246)renligt med fondkommit- te´ns yttrande skall kommissionens emellertid genast underr(cid:228)tta r(cid:229)det. I s(cid:229)dana fall — f(cid:229)r kommissionen uppskjuta verkst(cid:228)llandet av de beslutade (cid:229)tg(cid:228)rderna under den tid som inte (cid:246)verstiger en m(cid:229)nad fr(cid:229)n den dag d(cid:229) r(cid:229)det underr(cid:228)ttats. — R(cid:229)det f(cid:229)r inom den tidsfrist som anges i f(cid:246)reg(cid:229)ende strecksats fatta ett annat beslut med kvalificerad majoritet. 1. F(cid:246)rordning (EEG) nr 729/70 skall upph(cid:228)vas. 2. H(cid:228)nvisningar till den upph(cid:228)vda f(cid:246)rordningen skall tolkas som h(cid:228)nvisningar till denna f(cid:246)rordning och skall l(cid:228)sas i enlighet med j(cid:228)mf(cid:246)relsetabellen i bila- gan. Artikel 17 Artikel 15 tredje stycket och artikel 40 i beslut 90/ 424/EEG skall utg(cid:229). Artikel 14 Artikel 18 1. Fondkommitte´n skall h(cid:246)ras a) i samtliga fall d(cid:228)r det (cid:228)r f(cid:246)reskrivet att den skall h(cid:246)ras, De (cid:229)tg(cid:228)rder som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att underl(cid:228)tta (cid:246)verg(cid:229)ngen fr(cid:229)n best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rordning (EEG) nr 729/70 till best(cid:228)mmelserna i den h(cid:228)r f(cid:246)rordningen skall antas enligt f(cid:246)rfarandet i artikel 13. b) ang(cid:229)ende den bed(cid:246)mning av fondens anslag som skall skrivas in i kommissionens upskattning f(cid:246)r kommande budget(cid:229)r och vid behov i ytterligare budgetsf(cid:246)rslag, Kommissionen f(cid:229)r stryka f(cid:246)rsta meningen i artikel 7. 2 andra stycket enligt f(cid:246)rfarandet i artikel 13, om de Artikel 19 L 160/110 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 6. 1999 budgetmedel som beviljats fondens garantisektion och som finns tillg(cid:228)ngliga i slutet av ett visst budget(cid:229)r, g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r fonden att finansiera de till(cid:228)ggsutgifter som blir f(cid:246)ljden av strykningen f(cid:246)r samma budget(cid:229)r. Om kommissionen anv(cid:228)nder sig av denna befogenhet f(cid:229)r den i enlighet med samma f(cid:246)rfarande senarel(cid:228)gga startdatum till den 1 november f(cid:246)r de betalningsperio- der f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder som p(cid:229)b(cid:246)rjas f(cid:246)r att l(cid:246)pa mellan den 16 till och med den 31 oktober. Artikel 20 Denna f(cid:246)rordning tr(cid:228)der i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenska- pernas officiella tidning. Den skall till(cid:228)mpas p(cid:229) utgifter som betalas fr(cid:229)n och med den 1 januari 2000. Denna f(cid:246)rordning (cid:228)r till alla delar bindande och direkt till(cid:228)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:228)rdad i Bryssel den 17 maj 1999. P(cid:229) r(cid:229)dets v(cid:228)gnar K. -H. FUNKE Ordf(cid:246)rande 26. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 160/111 BILAGA J(cid:190)MF(cid:214)RELSETABELL F(cid:246)rordning (EEG) nr 729/70 Denna f(cid:246)rordning Artikel 1. 1 Artikel 1. 2 a och b Artikel 1. 1 Artikel 1. 2 a och b Artikel 1. 4 Artikel 2. 1 Artikel 2. 2 Artikel 3. 1 Artikel 3. 2 Artikel 3. 3 Artikel 4. 1 a f(cid:246)rsta stycket Artikel 4. 1 a andra stycket Artikel 4. 1 a tredje stycket Artikel 4. 1 b f(cid:246)rsta stycket Artikel 4. 1 b andra stycket Artikel 4. 2 Artikel 4. 3 Artikel 4. 4 Artikel 1. 4 Artikel 2. 1 Artikel 2. 3 Artikel 2. 3 Artikel 2. 3 — Artikel 4. 1 a Artikel 4. 2 Artikel 4. 3 Artikel 4. 1 b Artikel 4. 4 Artikel 4. 5 Artikel 4. 6 Artikel 4. 7 Artikel 4. 5 f(cid:246)rsta meningen Artikel 5. 1 f(cid:246)rsta stycket Artikel 4. 5 f(cid:246)rsta meningen Artikel 5. 2 Artikel 4. 6 Artikel 5. 1 Artikel 5. 2 a Artikel 5. 2 b Artikel 5. 2 c Artikel 5a Artikel 6 Artikel 6a Artikel 6b Artikel 6c Artikel 7 Artikel 8 Artikel 9 Artikel 10 Artikel 11 Artikel 4. 8 och artikel 5. 3 Artikel 6. 1 Artikel 7. 2 Artikel 7. 3 Artikel 7. 4 — — — — — — Artikel 8 Artikel 9 Artikel 10 Artikel 11 L 160/112 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 26. 6. 1999 F(cid:246)rordning (EEG) nr 729/70 Denna f(cid:246)rordning Artikel 12. 1 Artikel 12. 2 Artikel 13 Artikel 14 Artikel 15 Artikel 16 Artikel 12 — Artikel 13 Artikel 14 Artikel 15 —


title: 1999/439/CE: Decisión del Consejo, de 17 de mayo de 1999, relativa a la celebración del Acuerdo con la República de Islandia y el Reino de Noruega sobre la asociación de estos dos Estados a la ejecución, aplicación y desarrollo del acervo de Schengen

eurovoc_concepts:
Iceland
Norway
Schengen Agreement
application of EU law
association agreement (EU)

text: 10. 7. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 176/35 relativa a la celebraci(cid:243)n del Acuerdo con la Repœblica de Islandia y el Reino de Noruega sobre la asociaci(cid:243)n de estos dos Estados a la ejecuci(cid:243)n, aplicaci(cid:243)n y desarrollo del acervo de Schengen de 17 de mayo de 1999 (1999/439/CE) EL CONSEJO DE LA UNI(cid:211)N EUROPEA, Visto el pÆrrafo primero del art(cid:237)culo 6 del Protocolo por el que se integra el acervo de Schengen en el marco de la Uni(cid:243)n Europea, anejo al Tratado de la Uni(cid:243)n Europea y al Tratado constitutivo de la Comunidad Europea en virtud del Tratado de Amsterdam, DECIDE: Art(cid:237)culo œnico Queda aprobado el Acuerdo con la Repœblica de Islandia y el Reino de Noruega sobre la asociaci(cid:243)n de estos dos Estados a la ejecuci(cid:243)n, aplicaci(cid:243)n y desarrollo del acervo de Schengen, con los Anexos, su Acta Final, Declaraciones y los Canjes de notas anejos al mismo. El texto de los actos citados en el pÆrrafo primero se adjuntan a la presente Decisi(cid:243)n. Hecho en Bruselas, el 17 de mayo de 1999. Por el Consejo El Presidente J. FISCHER


title: Id-Deċiżjoni tal-Kunsill tas-17 ta' Mejju 1999 dwar ċerti arranġamenti għall-applikazzjoni tal-Ftehim konkluż mill-Kunsill ta' l-Unjoni Ewropea u r-Repubblika ta' l-Islanda u r-Renju tan-Norveġja dwar l-assoċjazzjoni ta' dawn iż-żewġ Stati ma' l-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta' Schengen

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
Iceland
Norway
Schengen Agreement
application of EU law
association agreement (EU)

text: 19/Vol. 1 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 165 31999D0437 L 176/31 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 10. 7. 1999 ID-DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL tas-17 ta’ Mejju 1999 dwar ċerti arranġamenti għall-applikazzjoni tal-Ftehim konkluż mill-Kunsill ta’ l-Unjoni Ewropea u r-Repubblika ta’ l-Islanda u r-Renju tan-Norveġja dwar l-assoċjazzjoni ta’ dawn iż-żewġ Stati ma’ l-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp tal-acquis ta’ Schengen (1999/437/KE) IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Wara li kkunsidra l-Protokoll li jintegra l-acquis ta’ Schengen fil- qafas ta’ l-Unjoni Ewropea, anness mat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea bit-Trattat ta’ Amsterdam (hawnhekk iżjed ‘il quddiem imsejjaħ il-“Protokoll Schengen”), u b’mod partikolari l-Artikolu 2 tiegħu, terminazzjoni jew kontinwazzjoni tal-Ftehim, bil-għan li tintlaħaq posizzjoni komuni bejn il-membri tal-Kunsill, (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) Billi fit-18 ta’ Mejju 1999, Ftehim ibbażat fuq l-ewwel paragrafu ta’ l-Artikolu 6 tal-Protokoll ta’ Schengen kien konkluż mar-Repubblika ta’ l-Islanda u r-Renju tan- Norveġja dwar l-assoċjazzjoni ta’ dawn iż-żewġ Stati ma’ l-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp ta’ l-acquis ta’ Schengen (hawnhekk iżjed ‘l riferut bħala “l-Ftehim”); isfel Billi hu meħtieġ li jiġu stabbiliti arranġamenti għall- applikazzjoni ta’ xi wħud mid-disposizzjonijiet tal-Ftehim; l-kwistjonijiet Billi l-Ftehim jistabbilixxi Kumitat Konġunt, li għandu jin- dirizza jirrelataw ma’ l-applikazzjoni u aktar żvilupp ta’ dawk id-disposizzjonijiet ta’ l-Unjoni Ewropea li l-Islanda u n-Norveġja intrabtu li jimplimentaw u japplikaw skond l-Artikolu 2 tal-Ftehim; kollha li IDDEĊIEDA DAN LI ĠEJ: Artikolu 1 Il-proċeduri mniżżla fil-Ftehim tat-18 ta’ Mejju 1999 konkluż mill-Kunsill ta’ l-Unjoni Ewropea u r-Repubblika ta’ l-Islanda u r-Renju tan-Norveġja li jikkonċerna l-assoċjazzjoni ta’ dawk iż-żewġ Stati ma’ l-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp ta’ imsejjaħ “il- Ftehim”) għandhom jiġu applikati għal proposti u inizjattivi għal aktar li dwarhom koperazzjoni eqreb ġiet awtorizzata taħt il-Protokoll Schengen li jaqgħu f’waħda mill-aeri li ġejjin: l-acquis ta’ Schengen (hawnhekk iżjed ‘l żvilupp ta’ dawk id-disposizzjonijiet isfel Billi huwa għall-Unjoni Ewropea li tiddefinixxi l-aeri li fihom aktar żvilupp tad-disposizzjonijiet eżistenti ta’ l-Unjoni għandhom ikunu koperti bil-proċedura mniżżla fil-Ftehim, b’mod partikolari l-proċeduri għad-diskussjoni fil-Kumitat Konġunt; Billi kull emenda għall-lista ta’ dawk l-aeri tista’ tiġi adot- tata mill-Kunsill fuq l-istess bażi legali bħal dak ta’ din id-Deċiżjoni; Billi l-applikazzjoni tal-proċeduri mniżżla fil-Ftehim huma mingħajr preġudizzju għall-Ftehim dwar iż-Żona Ekono- mika Ewropea u kull ftehim ieħor bejn il-Komunità Ewro- pea u l-Islanda u n-Norveġja jew kull ftehim konkluż ma’ dawk l-Istati fuq il-bażi ta’ l-Artikoli 24 u 38 tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea; Billi din id-Deċiżjoni hija mingħajr preġudizzju għall- applikazzjoni jew l-interpretazzjoni kemm tal-Protokoll dwar il-posizzjoni tad-Danimarka, anness mat-Trattat ta’ Amsterdam għat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u t-Trattat li jwaqqaf il-Komunita Ewropea, u ta’ disposizzjonijiet oħra tal-Protokoll Schengen; Billi disposizzjoni għandha ssir dwar proċedura ta’ konsultazzjoni fi ħdan il-Kunsill qabel ma tittieħed xi deċiżjoni mill-Kumitat Konġunt li għanda x’taqsam mat- inklużi r-regoli u l-arranġamenti A. Tal-qsim minn persuni tal-fruntieri esterni ta’ dawk l-Istati li jkunu ddeċidew li jabolixxu il-verifiki fil-fruntieri nterni tagħ- hom, li magħhom dawk l-Istati għandhom jikkoformaw meta jwettqu verifiki fuq persuni fil-fruntieri esterni, sorveljanza ta’ l-aeri tal-fruntieri u koperazzjoni mas-servizzi responsabbli għall-kontroll tal- fruntiera. B. Viżi għal żmien qasir, b’mod partikolari r-regoli dwar viża uniformi, il-lista tal-pajjiżi li ċ-ċittadini tagħhom għandhom ikunu fil-pussess ta’ viżi għall-Istati konċernati u dawk li ċ-ċittadini tagħhom huma ezenti minn dik il-ħtieġa, il-proċeduri u l-kondizzjonijiet għall-ħruġ ta’ viżi uniformi, u l-koperazzjoni u l-konsultazzjoni bejn is-servizzi li joħorġu- hom. C. Moviment liberu, għall-perijodu massimu ta’ tlett xhur, ta’ ċit- tadini ta’ terzi pajjiżi fit-territorju ta’ dawk l-Istati li jkunu dde- ċidew li jabolixxu l-verifiki fuq il-fruntieri nterni tagħhom u t-tkeċċija ta’ dawk il-persuni meta l-posizzjoni tagħhom tkun illegali. D. Il-ftehim dwar kwistjonijiet bejn Stati f’każi fejn Stat ikun ħareġ jew li qed jikkunsidra l-ħruġ ta’ permess ta’ residenza lill- barrani rrapportat bħala persuna li m’għandhiex tingħatalha permess tad-dħul minn Stat ieħor. E. Il-penalitajiet applikabbli għal dawk li jġorru u dwak respon- sabbli għall-organizzazzjoni ta’ immigrazzjoni illegali. 166 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 19/Vol. 1 F. Protezzjoni ta’ data personali mibdul bejn is-servizzi li hemm Artikolu 4 riferenza għalihom fil-punti A u B. G. Is-Sistema ta’ Informazzjoni Schengen (SIS), inklużi d-disposizzjonijiet rilevanti dwar il-protezzjoni u s-sigurta ta’ data, id-disposizzjonijiet dwar it-tħaddim tas-sezzjonijiet nazzjonali tas-SIS u l-bdil ta’ tagħrif bejn dawk is-sezzjonijiet nazzjonali (sistema SIRENE), u l-effett ta’ l-allerti ta’ l-SIS għal persuni mfittxija għall-arrest għal għanijiet ta’ estradizzjoni. H. Kull forma ta’ koperazzjoni ta’ pulizija li taqgħa taħt l-Arti- koli 39 sa 43, 46, 47, 73 u 126 sa 130 tal-Konvenzjoni tad-19 ta’ Ġunju 1990 li timplimenta l-Ftehim ta’ Schengen dwar l-abolizzjoni gradwali ta’ verifiki fuq il-fruntieri komuni, kif applikati bejn l-Istati Membri konċernati fiż-żmien tad-dħul fis-seħħ tat-Trattat ta’ Amsterdam. I. L-arranġamenti għal koperazzjoni ġudizzjarja fi kwistjonijiet kriminali deskritti fl-Artikoli 48 sa 63 u 65 sa 69 tal- Konvenzjoni tal-1990 li hemm riferenza għaliha fil-punt H, kif applikata bejn l-Istati Membri konċernati fiż-żmien tad- dħul fis-seħħ tat-Trattat ta’ Amsterdam. 1. Atti li ser jiġu adottati mill-Kunsill li jkunu jikkostitwixxu aktar żvilupp ta’ dawk id-disposizzjonijiet li dwarhom koperazzjoni eqreb tkun ġiet awtorizzata taħt il-Protokoll Schengen u li jaqgħu f’xi waħda mill-aeri koperti bl-Artikolu 1 għandu jkun fihom indikazzjoni għal dak l-effett. 2. Pubblikazzjoni fil-Ġurnal Uffiċċjali tal-Komunitajiet Ewropej ta’ xi att l-paragrafu 1 għandha tinkludi indikazzjoni li turi li taqgħa f’erja li dwarha koperazzjoni eqreb tkun ġiet awtorizzata taħt il-Protokoll Schengen. li għalih jirreferi Artikolu 5 li jieħdu sehem f’deċiżjoni jirrappreżentaw il-membri Qabel mad-delegazzjonijiet tal-Kunsill tal-Kumitat Konġunt imwaqqaf taħt il-Ftehim, skond l-Artikolu 8(4) jew l-Artikolu 11 tiegħu, għandhom jiltaqgħu fil-Kunsill biex jistabbilixxu jekk tistax tiġi adottata posizzjoni komuni. Artikolu 2 Fejn Stat Membru jew il-Kummissjoni jibgħatu lill-Kunsill inizjattiva jew proposta li hija meqjusa li taqgħa fl-erja koperta mill-Artikolu 1, għandha tindika dan fit-test mibgħut. Artikolu 6 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil jum li jiġi wara dak li fih tkun ippubblikata fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Artikolu 3 Magħmula fi Brussel, fis-17 ta’ Mejju 1999. tlaqqa Fuq it-talba ta’ xi Stat Membru jew il-Kommissjoni, il-Presidenza għamdha tar-Rappreżentanti Permanenti ta’ l-Istati Membri biex jiġi permess li tinżamm diskussjoni dwar jekk l-inizjattiva jew il-proposta taqgħax fl-erja koperta mill-Artikolu 1. tal-Kumitat laqgħa Għall-Kunsill Il-President J. FISCHER


title: Verordening (EG) nr. 1037/1999 van de Raad van 17 mei 1999 betreffende de uitvoering van specifieke maatregelen voor de invoer van druivensap en druivenmost van oorsprong uit Cyprus

eurovoc_concepts:
Cyprus
fruit juice
fruit product
grape
import

text: 21. 5. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 127/5 VERORDENING (EG) Nr. 1037/1999 VAN DE RAAD van 17 mei 1999 betreffende de uitvoering van specifieke maatregelen voor de invoer van druivensap en druivenmost van oorsprong uit Cyprus DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 133, Gezien het voorstel van de Commissie, schap te bl¶ven exporteren; dat het daartoe dienstig is om, in afwachting van de sluiting van een nieuwe overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en Cyprus, de nodige specifieke maatregelen vast te stellen, (1) (2) (3) Overwegende dat in de overeenkomst waarb¶ een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Euro- pese Economische Gemeenschap en de Republiek Cyprus (1) is bepaald dat een jaarl¶ks communautair tariefcontingent voor bepaalde soorten geconcen- treerd druivensap of geconcentreerde druivenmost van oorsprong uit Cyprus wordt geopend; dat het invoerrecht in het kader van dit tariefcontingent 0 % bedraagt; Overwegende dat de oude regeling van referentie- pr¶zen voor de invoer in de Gemeenschap van druivensap en druivenmost met van 1 september 1995 is vervangen door een nieuwe invoerregeling die het resultaat is van de multilate- rale handelsbesprekingen in het kader van de Uruguayronde; dat de associatieovereenkomst met Cyprus moet worden toegepast met inachtneming van deze nieuwe invoerregeling; ingang Overwegende dat de reeds toegekende tariefprefe- renties moeten worden gehandhaafd en dat Cyprus in staat moet worden gesteld z¶n producten in het kader van dit tariefcontingent naar de Gemeen- HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Het specifieke douanerecht van b¶lage I, derde deel, afde- ling I, b¶lage 2, van het gemeenschappel¶k douanetarief van de Europese Gemeenschappen voor de invoer van druivensap en druivenmost (geconcentreerd) van de GN- codes en 2009 60 71, 2204 30 92, wordt niet geheven op de betrokken producten van oorsprong uit Cyprus die in het kader van b¶lage V van Verordening (EG) nr. 1981/94 (2) genoemde tariefcontingent met volgnummer 09. 14121 worden inge- voerd. ex 2009 60 90 2009 60 51, Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de derde dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publica- tieblad van de Europese Gemeenschappen. Z¶ is van toepassing vanaf 1 juli 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 17 mei 1999. Voor de Raad De Voorzitter J. FISCHER (1) PB L 133 van 21. 5. 1973, blz. 2. (2) PB L 199 van 2. 8. 1994, blz. 1. Verordening laatstelijk gewij- zigd bij Verordening (EG) nr. 650/98 (PB L 88 van 24. 3. 1998, blz. 8)


title: Uredba Sveta (ES) št. 1251/1999 z dne 17. maja 1999 o uvedbi sistema podpore za pridelovalce določenih poljščin

eurovoc_concepts:
aid per hectare
cereals
oleaginous plant
producer organisation
regional aid
seed flax

text: 322 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 25 31999R1251 26. 6. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 160/1 UREDBA SVETA (ES) št. 1251/1999 z dne 17. maja 1999 o uvedbi sistema podpore za pridelovalce določenih poljščin SVET EVROPSKE UNIJE JE (5) ker naj se podpora na osnovi programa, uvedenega leta 1992, nadaljuje ob upoštevanju razvoja trga in izkušenj, pridobljenih ob uporabi tega programa; ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 36 in 37 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (2), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (3), (6) članice, pod določenimi pogoji, ker države lahko omogočijo, da se za travno silažo po tem režimu lahko uveljavljajo plačila na površino; ob upoštevanju mnenja Odbora regij (4), (7) ker mora reforma programa podpore upoštevati medna- rodne obveznosti Skupnosti; ob upoštevanju mnenja Evropskega računskega sodišča (5), (1) (2) (3) (4) ker si skupna kmetijska politika prizadeva doseči cilje iz člena 33 Pogodbe ob upoštevanju stanja na trgu; (8) ker je najboljši način za vzpostavitev ravnovesja na trgu približati cene žit v Skupnosti cenam na svetovnem trgu in predvideti proizvodno nevezana plačila na površino; ker se je za zagotovitev boljšega ravnovesja na trgu z Uredbo Sveta (EGS) št. 1765/92 z dne 30. junija 1992 o uvedbi programa pomoči za pridelovalce določenih polj- ščin (6), uvedel nov sistem podpor; ker je po reformi skupne kmetijske politike v letu 1992 prišlo do opazne izboljšave ravnovesja na trgu; ker je praha po sistemu podpor za pridelovalce dolo- čenih poljščin, uvedena leta 1992, poleg znižanja inter- vencijske cene pripomogla k nadziranju proizvodnje, hkrati pa je povečana cenovna konkurenčnost omogočila uporabo znatne dodatne količine žit na domačem trgu, predvsem za krmo; (9) ker naj bi se plačila na površine revidirala, če se razmere na trgu razlikujejo od trenutnih predvidevanj; (10) ker naj bi se pravico do plačila na površine moralo omejiti na površino pod poljščinami ali na površino pod praho, financirano iz javnih sredstev v preteklosti; (1) UL C 170, 4. 6. 1998, str. 4. (2) Mnenje, dano dne 6. maja 1999 (še ni objavljeno v Uradnem listu). (3) UL C 284, 14. 9. 1998, str. 55. (4) UL C 93, 6. 4. 1999, str. 1. (5) UL C 401, 22. 12. 1998, str. 3. (6) UL L 181, 1. 7. 1992, str. 12. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1624/98 (UL L 210, 28. 7. 1998, str. 3). (11) ker naj se, če seštevek površin, za katere se po programu uveljavlja plačila, presega osnovno površino, predvidi zmanjšanje upravičene površine na kmetijo za zagoto- vitev ravnovesja na trgu; 03/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 323 (12) (13) ker lahko države članice uporabijo eno ali več osnovnih nacionalnih površin; ker se zdi primerno, da države članice, ki se odločijo za to možnost, lahko razdelijo vsako osnovno nacionalno površino na podosnovne površine; ker naj bi se v primeru prekoračitve osnovne nacionalne površine zadevnim državam članicam dovo- lilo, da izvajanje ukrepov v celoti ali deloma osredotočijo na tiste površine, kjer se je ugotovila prekoračitev; ker naj plačila na površino odražajo strukturne značil- nosti, ki vplivajo na pridelek; ker naj se sestava regionali- zacijskega načrta na osnovi objektivnih kriterijev prepusti državam članicam; ker naj bi z regionalizacij- skimi načrti določili enotne povprečne pridelke; ker so ti načrti v skladu s povprečnimi pridelki v vsaki regiji, doseženimi v danem obdobju ob upoštevanju struk- turnih razlik med proizvodnimi regijami; ker naj se zagotovi poseben postopek za pregled teh načrtov na ravni Skupnosti; (14) ker se razlike med pridelki lahko dovolijo za namakane in nenamakane površine, če se določi ločena osnovna površina za namakane pridelke in se celotna osnovna površina ne razširi; (15) ker ima koruza drugačen pridelek, kar jo loči od drugih žit, zato se lahko upravičeno obravnava ločeno; (16) (17) ker naj se za izračun plačila na površino osnovno vred- nost na tono pomnoži s „povprečnim pridelkom žit“, določenim za zadevno regijo; ker naj se po določitvi različnega pridelka za koruzo in druga žita ustanovi ločene osnovne površine za koruzo; ker naj se določi enotna osnovna vrednost za poljščine; ker naj se osnovna vrednost na tono poveča ob upošte- vanju postopnega znižanja intervencijske cene žitaric; ker naj se oblikuje posebna pomoč za stročnice, da bi se ohranila njihova konkurenčnost z žiti; nadzoroval proračunsko porabo; ker naj se ta cilj doseže z uvedbo dodatka, omejenega, za vsako zadevno državo članico, na največjo površino s trdo pšenico; ker naj se vsakršna prekoračitev teh površin ustrezno prilagodi predloženim zahtevam; (20) ker je, nadalje, v nekaterih državah članicah, pridelava trde pšenice ustaljena v regijah izven tradicionalnih območij; ker je zaželeno ščititi določeno raven pridelave v teh regijah z dodelitvijo posebne pomoči; (21) ker naj bi pridelovalci za to, da bi imeli korist od plačil na površino, pustili v prahi predhodno določen odstotek svojih obdelovalnih površin; ker naj se za praho skrbi tako, da izpolnjuje minimalne okoljevarstvene standarde; ker naj bi se praha upravičeno uporabljala tudi za nepre- hrambene namene, pod pogojem, da se lahko uporab- ljajo učinkoviti nadzorni sistemi; (22) ker naj se v sedanjem stanju na trgu zahteva po prahi zniža na 10 % za obdobje 2000–2006; ker naj se ta odstotek znova preuči zato, da se upošteva razvoj proiz- vodnje in trga; (23) ker naj bo obveznost prahe predmet ustreznih kompen- zacij; ker naj bo kompenzacija enakovredna plačilom na površine za žita; (24) ker naj se zahteva po prahi ne naloži malim pridelo- valcem, katerih zahtevek za plačilo na površino je pod določeno ravnijo, katero je potrebno določiti; (25) ker se za prostovoljno praho pridelovalcem lahko odobri plačilo za praho za dodatno opuščeno zemljišče; ker naj države članice določijo največji obseg površin; (18) ker se v primeru končnega znižanja intervencijske cene poveča osnovna vrednost ob enaki stopnji kompenzacije kot v tržnih letih 2000/2001 in 2001/2002; (26) (19) ker naj se uvede poseben program za trdo pšenico za zagotovitev takšne ravni pridelave trde pšenice, ki bi in hkrati zadostoval za oskrbo predelovalnih industrij ker naj se plačila na površino plačujejo enkrat letno za dano površino; ker naj površine, ki niso bile obdelovane neposredno, preden je stopil v veljavo program, ustanov- ljen z Uredbo (EGS) št. 1765/92, ne bi bile upravičene do plačil; ker naj bi se zato, da se upoštevajo nekatere posebne razmere, v katerih je ta predpis neupravičeno restriktiven, državam članicam dovolilo, da same urejajo nekatera odstopanja; 324 (27) SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 25 ker je treba opredeliti nekatere pogoje, pod katerimi se lahko vloži vloga za plačila na površino, in natančno določiti, kdaj se le-ta pridelovalcem izplačajo; — „poljščine“ pomenijo tiste, navedene v Prilogi I. (28) ker naj se datume plačil točno določi za zagotovitev enakomerne porazdelitve prodaje poljščin med tržnim letom; (29) ker naj se datume setve prilagodi naravnim pogojem na različnih pridelovalnih površinah; (30) (31) ker je treba zagotoviti prehodna pravila za ukinitev proizvodno vezanih plačil za oljnice od tržnega leta 2002/2003 naprej; ker je treba nekatere od obstoječih predpisov v tem sektorju obdržati ob upoštevanju mednarodnih obveznosti Skupnosti; ker naj izdatke držav članic v okviru obveznosti, ki izha- jajo iz uporabe te uredbe, financira Skupnost skladno s členoma 1 in 2 Uredbe Sveta (ES) št. 1258/99 z dne 17. maja 1999 o financiranju skupne kmetijske politike (1); (32) ker je treba predvideti prehodne ukrepe in omogočiti Komisiji, da po potrebi sprejme dodatne prehodne ukrepe; (33) ker naj se uvedejo prilagoditve sistemu podpore za polj- ščine v tržnem letu 2000/2001; (34) je glede na zdajšnje prilagoditve ker sedanjemu programu podpor in prejšnje spremembe zaradi večje preglednosti primerno Uredbo (EGS) št. 1765/92 nado- mestiti z novo uredbo, SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 3. V državah članicah, kjer koruza ni tradicionalna poljščina, se lahko uveljavlja plačilo na površino za travno silažo pod enakimi pogoji, kakor veljajo za poljščine. POGLAVJE 1 Člen 2 Pridelovalci poljščin v Skupnosti lahko vložijo zahtevek 1. za plačilo na površino pod pogoji, predpisanimi v tej uredbi. Plačilo na površino se določi na hektarski osnovi in se 2. razlikuje po regijah. Plačilo na površino se v skladu s členom 6 odobri za površino pod poljščinami ali površine v prahi, in ne presega osnovne regionalne površine. Ta se določi kot povprečno število hekta- rjev znotraj regije za poljščine ali, kjer je to primerno, neobde- lana površina v skladu z javno financiranim programom v letih 1989, 1990 in 1991. Regija v tem smislu pomeni državo članico ali regijo znotraj države članice, po izbiri zadevne države članice. Pridelovalci, ki zaprosijo za plačilo na površino, so obve- in za to 3. zani opustiti obdelavo dela zemljišča v svoji obveznost prejmejo kompenzacijo. lasti 4. Kadar seštevek površin, za katere se uveljavlja plačilo po programu za poljščine, vključno s praho, predvideno s tem programom, presega osnovno površino, se med istim tržnim letom v zadevni regiji upravičena površina na kmeta sora- zmerno zmanjša za vsa plačila, odobrena v skladu s to uredbo. Ta uredba vzpostavlja sistem plačil na površino za pride- 1. lovalce poljščin. 2. Za namene te uredbe: — traja tržno leto od 1. julija do 30. junija, Površine, ki po tej uredbi niso predmet zahtevka za plačilo, temveč se uporabljajo za podkrepitev zahtevka za podporo po Uredbi Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje meso (2), se prav tako upoštevajo pri izračunu površin, za katere se zahteva plačilo. (1) UL L 160, 26. 6. 1999, str. 103. (2) UL L 160, 26. 6. 1999, str. 21. 03/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 325 5. Če je v državi članici travna silaža upravičena do plačil za površine s poljščinami, se opredeli ločena osnovna površina. Če osnovna površina za poljščine ali travno silažo ni dosežena v danem tržnem letu, se za isto tržno leto razlika v hektarjih razporedi na ustrezno osnovno površino. Države članice lahko tudi v omenjenih regijah ustanovijo ločene osnovne površine za poljščine z izjemo koruze. V takih primerih se, če osnovna površina za koruzo ni dose- žena v danem tržnem letu, razlika v hektarjih za isto tržno leto razporedi na ustrezno osnovno površino za poljščine z izjemo koruze. 6. Kadar se država članica odloči ustanoviti eno ali več osnovnih nacionalnih površin, lahko vsako osnovno nacionalno površino razdeli na podosnovne površine v skladu z objektiv- nimi merili, ki jih določi država članica. Za namen uporabe tega odstavka, se osnovni površini „Secano“ in „Regadío“ upoštevata kot osnovni nacionalni površini. V primeru prekoračitve osnovne nacionalne površine lahko zadevna država članica v skladu z objektivnimi merili v celoti ali deloma usmeri izvajanje ukrepa iz odstavka 4 na podos- novne površine, pri katerih je bila ugotovljena prekoračitev. Države članice, ki so se odločile uporabiti možnosti, predvidene v tem odstavku, pridelovalce in Komisijo do 15. septembra obvestijo o svojih odločitvah in podrobnih pravilih za njihovo izvajanje. Člen 3 1. Za namen določitve povprečnega pridelka za izračun plačila na površino, sestavi vsaka država članica regionaliza- cijski načrt, ki določa ustrezna objektivna merila za opredelitev ločenih proizvodnih regij, da bi ustanovili jasno določene homogene površine. V skladu s tem države članice pri sestavljanju regionalizacij- skega načrta upoštevajo posebne razmere. Še posebej lahko prilagodijo pridelke morebitnim strukturnim povprečne razlikam med proizvodnimi regijami. 2. Države članice lahko poleg tega v svojih regionalizacijskih načrtih za koruzo uporabijo drugačen pridelek kot za druga žita. (b) Kadar je pridelek koruze enak ali manjši kot pri ostalih tudi žitih, se lahko v skladu s točko (a) in če se osnovno površino za koruzo. V takih primerih, država članica odloči opredeliti osnovno površino za „poljš- čine z izjemo koruze“, ločeno določi — če osnovna površina za „koruzo“ ni dosežena v danem tržnem letu, se razlika v hektarjih za isto tržno leto razporedi na ustrezno osnovno površino za druge polj- ščine, — če osnovna površina za „poljščine z izjemo koruze“, ni dosežena v danem tržnem letu, se razlika v hektarjih za isto tržno leto razporedi na zadevno osnovno površino za „koruzo“. V primeru prekoračitve teh osnovnih površin, se uporabi člen 2(4). 3. Države članice lahko v svojih regionalizacijskih načrtih določijo različne pridelke za namakano in nenamakano zemljo. V tem primeru države članice ustanovijo ločeno osnovno površino za površine z namakanimi poljščinami. Namakana osnovna površina je enaka povprečni površini, namakani od leta 1989 do 1991 glede na žetev vključno s povečanjem pridelka iz člena 3(1), četrti pododstavek, zadnji stavek Uredbe se namakana osnovna površina na Portugalskem postopoma povečuje največ do 60 000 ha za tiste površine, za katere je bilo ugotovljeno, da so se naložbe v namakanje začele po 1. avgustu 1992. Ta porast se lahko v celoti ali deloma doda namakani osnovni površini za koruzo iz člena 3(2). št. 1765/92. Vendar (EGS) (a) Kadar je pridelek koruze višji od ostalih žit, se osnovna površina iz člena 2(2) določi ločeno za koruzo, zajemajoč eno ali več regij za pridelavo koruze, po izbiri države članice. Vzpostavitev namakane osnovne površine ne sme privesti do kakršnega koli porasta v skupni osnovni površini zadevne države članice. V primeru prekoračitve namakane osnovne površine se uporabi člen 2(4). 326 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 25 Če namakana osnovna površina ni dosežena v danem tržnem letu, se razlika v hektarjih za isto tržno leto razporedi na ustrezno nenamakano osnovno površino. 4. Regionalizacijski načrt v vseh primerih zagotavlja, da se upošteva povprečni pridelek zadevne države članice, določen v skladu s kriteriji in za obdobje iz odstavka 5. Komisija preuči regionalizacijske načrte, predložene s strani držav članic, in zagotovi, da vsak načrt temelji na ustreznih, objektivnih merilih in je skladen z razpoložljivimi informaci- jami iz preteklih let. Komisija lahko nasprotuje načrtom, ki niso združljivi s povprečnim pridelkom države članice. V tem primeru so po posvetovanju s Komisijo načrti predmet prilagoditev s strani zadevnih držav članic. s prej omenjenimi ustreznimi merili, zlasti Za 5. članica vsako proizvodno regijo poda država podrobne informacije o površinah in pridelkih poljščin, pride- lanih v tisti regiji med petletnim obdobjem 1986/1987 do 1990/1991. Povprečni pridelki žit se ločeno izračunajo za vsako regijo tako, da se ne upoštevata leti z najvišjim in najnižjim pridelkom v tem obdobju. Vendar je ta obveznost lahko izpolnjena v primeru: — portugalskih žit s podatki, posredovanimi v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3653/90 z dne 11. decembra 1990 o uvedbi prehodnih ukrepov, ki urejajo skupno ureditev trga za žita in riž na Portugalskem (1), — petih novih nemških Länder s posredovanjem povprečnega pridelka, ki se lahko uporablja v drugih nemških Länder, — Italije in Španije z določitvijo referenčnega pridelka 3,9 ton/ hektar za Italijo in 2,9 ton/hektar za Španijo. Če se država članica odloči obravnavati: — koruzo ločeno od ostalih žit, se povprečni pridelek žit, ki se ne spremeni, porazdeli med koruzo in ostala žita, — namakano zemljišče ločeno od nenamakanega zemljišča, se ustrezni povprečni pridelek, ki se ne spremeni, porazdeli med ti dve vrsti zemljišča. Države članice predložijo svoj 6. regionalizacijski načrt Komisiji do 1. avgusta 1999 skupaj z vsemi potrebnimi dodat- nimi informacijami. Za izpolnitev te obveznosti se lahko sklicu- jejo na svoj regionalizacijski načrt, predložen Komisiji v skladu z Uredbo (EGS) št. 1765/92. (1) UL L 362, 27. 12. 1990, str. 28. Uredba, spremenjena z Uredbo komisije (ES) št. 1664/95 (UL L 158, 8. 7. 1995, str. 13). Zadevna država članica lahko regionalizacijski načrt revidira na zahtevo Komisije ali na lastno pobudo v skladu s postopkom, določenim v tem členu. izhaja iz regionalizacijskega načrta, ki Če se država članica v skladu z odstavkom 1 odloči usta- 7. noviti proizvodne regije, katerih razmejitev ne ustreza razme- jitvi osnovnih regionalnih površin, pošlje Komisiji zbirni izpis o zahtevkih za plačilo in z njimi povezanih pridelkih. Če je iz razvidno, da je v državi članici povprečni teh informacij je bil v pridelek, ki uporabi leta 1993, ali v primeru Avstrije, Finske in Švedske povprečni pridelek, ki izhaja iz načrta, ki je bil v uporabi leta 1995, ali v primeru Italije in Španije donos, kakor ga določa člen 3(5), prekoračen, se vsa plačila v tej državi članici za naslednje tržno leto znižajo sorazmerno z zabeleženo prekora- čitvijo. Vendar se ta določba ne uporablja v primeru, da koli- čina, za katero so bili vloženi zahtevki, izražena v tonah žitaric, ne presega količine, ki izhaja iz proizvodnje skupnih osnovnih površin države članice za zgoraj omenjeni povprečni pridelek. Države članice se lahko odločijo preveriti, ali je prišlo do kakršnih koli prekoračitev povprečnega pridelka za vsako osnovno površino. V takih primerih se določbe v tem odstavku uporabljajo za plačila, ki jih je treba plačati na vsako zadevno osnovno površino. Člen 4 Brez vpliva na člen 10 se plačilo na površino izračuna s 1. pomnožitvijo osnovne vrednosti na tono s povprečnim pridelkom žit, opredeljenim v regionalizacijskem načrtu za zadevno regijo. 03/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 327 2. Izračun iz odstavka 1 se naredi z uporabo povprečnega pridelka žit. Vendar se pridelek „koruze“ uporablja za koruzo, kjer se koruza obravnava ločeno, in pridelek „žit z izjemo koruze“, uporablja za žita, oljnice in lan. Če seštevek površin, za katere se zahteva dodatek k plačilu na površino, presega zgoraj navedene omejitve tekom tržnega leta, se površina na pridelovalca, za katero se lahko izplača dodatek, sorazmerno zmanjša. 3. Osnovna vrednost se določi na naslednji način: za stročnice: — 72,50 EUR/t od tržnega leta 2000/2001 naprej; za žita, travno silažo in praho: — 58,67 EUR/t za tržno leto 2000/2001, — 63,00 EUR/t od tržnega leta 2001/2002 naprej; za lan: — 88,26 EUR/t za tržno leto 2000/2001, — 75,63 EUR/t za tržno leto 2001/2002, — 63,00 EUR/t od tržnega leta 2002/2003 naprej; za oljnice: — 63,00 EUR/t od tržnega leta 2002/2003 naprej. Vendar lahko v skladu z omejitvami na državo članico, določe- nimi v Prilogi III, države članice porazdelijo površine, navedene v tej prilogi, med proizvodna območja iz Priloge II, ali po potrebi med proizvodne regije iz člena 3, glede na obseg pride- lave trde pšenice v obdobju od 1993 do 1997. V takem primeru se, če seštevek površin znotraj regije, za katero se zahteva dodatek k plačilu na površino, presega ustrezno regio- nalno mejo tekom tržnega leta, površina na pridelovalca v tej proizvodni regiji, za katero se lahko izplača dodatek, sora- zmerno zmanjša. Zmanjšanje se izvede, ko se znotraj države članice površine v regijah, ki niso dosegle svojih regionalnih meja, razporedijo na regije, znotraj katerih so bile te meje presežene. V regijah z dobro ustaljeno proizvodnjo trde pšenice, z izjemo tistih iz Priloge se posebna podpora v znesku do 138,90 EUR na hektar odobri do meje števila hektarjev, dolo- čene v Prilogi IV. II, Znesek 63 EUR/t se lahko poveča od tržnega leta 2002/2003 naprej, z vidika končnega znižanja intervencijske cene žit, pred- videne v členu 3(4) Uredbe (EGS) št. 1766/92. To povečanje plačil na površino bo v enakem sorazmerju z znižanjem intervencijske cene kakor tisto, uporabljeno za leti 2000/2001 in 2001/2002. 4. Na Finskem in Švedskem severno od 62. vzporednika in na nekaterih sosednjih območjih s podobnimi podnebnimi razmerami, ki še posebej otežujejo kmetijske dejavnosti, se za žita in oljnice poleg plačila na površino uporabi še dodatni znesek v višini 19 EUR/t, pomnožen z donosom, uporabljenim za plačila na površino. Člen 6 1. Obveznost prahe za vsakega pridelovalca, ki vloži zahtevek za plačila na površino, se določi kot sorazmerni delež njegove površine za poljščine, za katero se vlaga zahtevek za plačilo in v skladu s to uredbo pusti v prahi. Od tržnega leta 2000/2001 do tržnega leta 2006/2007 znaša osnovna stopnja obvezne prahe 10 %. Države članice izvajajo primerne okoljevarstvene ukrepe, 2. ki ustrezajo specifičnemu stanju prahe. Člen 5 3. Praha se lahko uporabi za preskrbo materialov za proiz- vodnjo izdelkov znotraj Skupnosti, ki niso prvotno namenjeni za prehrano ljudi ali živali, pod pogojem, da se uporabljajo učinkoviti kontrolni sistemi. Dodatek k plačilu na površino v višini 344,50 EUR na hektar se izplača za površino pod trdo pšenico v tradicionalnih obmo- čjih proizvodnje iz Priloge II, ki so predmet omejitev iz Priloge III. Države članice imajo pooblastila za plačilo nacionalne podpore do 50 % stroškov, povezanih z uvedbo večletnih nasadov, namenjenih za proizvodnjo biomase na površini v prahi. 328 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 25 4. Ko se za namakano zemljišče določijo drugačni pridelki kot za nenamakano, se za praho uporabi enako plačilo kot za nenamakano zemljišče. V primeru Portugalske se pri plačilu upošteva podpora, odobrena z Uredbo (EGS) št. 3653/90. Vendar se na teh površinah plačilo na površino, določeno v členu 4, ne odobri in podpora, odobrena v skladu s členom 24(1) ali členom 31(1), druga alinea Uredbe (ES) št. 1257/ je 1999 (uredba o razvoju podeželja) omeji na znesek, ki kvečjemu enak plačilu na površino pod praho iz člena 4(3). 5. Pridelovalcem se lahko odobri plačilo za praho na zemljišču, ki ga prostovoljno pustijo v prahi v obsegu, ki presega njihovo obveznost. Države članice lahko kmetom dovolijo pustiti v prahi najmanj 10 % površine za poljščine, za katero je vložen zahtevek za plačilo, ter v skladu s to uredbo puščeno v prahi. Država članica lahko določi višji odstotek ob upoštevanju posebnih razmer in zagotavljanju zadostne zasedbe kmetijskega zemljišča. Države članice se lahko odločijo, da programa, predvidenega v tem odstavku, ne izvajajo pri novem prosilcu v katerikoli regiji, kjer obstaja stalna nevarnost znatnega presega regionalne osnovne površine. Plačilo za praho se lahko odobri na večletni osnovi za 6. obdobje do pet let. Člen 7 7. Pridelovalci, ki vložijo zahtevek za plačilo na površino, ki ne presega površine, potrebne za proizvodnjo 92 ton žit, na osnovi donosov, določenih za njihovo regijo, niso zavezani obveznosti prahe. Za te pridelovalce se uporabita odstavka 5 in 6. Do zahtevkov za plačila niso upravičena zemljišča, ki so bila dne 31. decembra 1991 trajni pašniki, trajni nasadi, poraščena z drevjem ali uporabljena v ne-kmetijske namene. 8. Brez vpliva na člen 7 se lahko površine: — pod praho v skladu s kmetijskim okoljem (členi 22 do 24 Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori razvoja podeželja iz Evropskega kmetijskega usme- rjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) in spremembami nekaterih uredb (1)), ki niso uporabljene v kmetijske niti v druge pridobitvene namene, razen tistih, sprejetih za druga zemljišča pod praho skladno s to uredbo, ali — pogozdene v skladu s pogozdovanjem (člen 31 Uredbe (ES) št. 1257/1999), na podlagi zahtevka, vloženega po 28. juniju 1995, do kakršne koli omejitve na posestvo, ki jo lahko postavi zadevna država članica, štejejo kot praha, zato da zadostijo zahtevi prahe iz odstavka 1. Ta omejitev je določena zgolj do mere, ki je potrebna, da bi se izognili nesorazmernemu znesku razpolož- se nanašajo na omenjeni ljivih proračunskih sredstev, ki program, osredotočen na majhno število kmetij. (1) Glej stran 80 tega Uradnega lista. jih je treba določiti, Države članice se lahko, pod pogoji, ki oddaljijo od teh določb v nekaterih posebnih okoliščinah, zlasti za površine, ki so predmet programov prestrukturiranja, ali površine, ki so predmet standardnemu kolobarjenju večletnih poljščin s poljščinami iz Priloge I. V takih primerih se sprejmejo ukrepi, potrebni za preprečitev znatnega porasta celotne upra- vičene kmetijske površine. To lahko vključuje zlasti izravnalni ukrep, v katerem se prej upravičene površine štejejo za neupra- vičene. članice lahko odstopijo od določb iz prvega Države pododstavka pod nekaterimi posebnimi okoliščinami, poveza- nimi s takšno ali drugačno obliko javne intervencije, ko na podlagi tovrstne intervencije kmetje gojijo pridelke na do takrat neupravičenem zemljišču, da nadaljujejo s svojimi običajnimi kmetijskimi dejavnostmi in ko omenjena intervencija pomeni, da prvotno upravičeno zemljišče nima več tega statusa, zaradi česar se skupna vrednost upravičenega zemljišča bistveno ne poveča. Nadalje lahko države članice v nekaterih primerih, ki jih prejšnja dva pododstavka ne urejata, odstopijo od prvega pododstavka, če v načrtu, ki ga dostavijo Komisiji, predložijo dokazilo, da skupen obseg upravičenega zemljišča ostaja nespremenjen. 03/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 329 Člen 8 1. Plačila se izplačajo med 16. novembrom in 31. januarjem po žetvi. Vendar se v primeru uporabe člena 6(3) plačila na površino pod praho izplačajo med 16. novembrom in 31. marcem. 2. Da bi proizvajalec izpolnil pogoje za pridobitev plačila na površino, mora do najkasneje 31. maja pred relevantno žetvijo posejati semena in najkasneje do 15. maja vložiti zahtevek. Države članice prevzamejo potrebne ukrepe za opozorilo 3. prosilcev na potrebo po spoštovanju okoljevarstvene zakono- daje. — tista, ki se nanašajo na pogoje za uporabo člena 7; ti pogoji natančno določajo okoliščine, v katerih se lahko odstopi od določb iz člena 7, in obveznost države članice, da načrto- vano dejavnost predloži Komisiji v odobritev, — tista, ki se nanašajo na ravnanje skladno z memorandumom o soglasju o nekaterih oljnicah, sklenjenem med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike v okviru Splošnega sporazuma o carinah in trgovini, potrje- nega z Odločbo 93/355/EGS (2). V skladu z enakim postopkom lahko Komisija: — ali pogojuje odobritev plačil s pridržkom do rabe določenih semen, certificiranih semen v primeru trde pšenice, neka- terih podvrst v primeru oljnic, trde pšenice in lanu ali pred- vidi možnost, da države članice odobrijo plačila, ki so predmet takšnih pogojev, Člen 9 — dovoli spreminjanje datumov iz člena 8(2) v določenih izjemnih podnebnih razmer so zaradi območjih, kjer običajni datumi neprimerni, Natančna pravila za izvajanje tega poglavja se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 23 Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/ 92 z dne 30. junija 1992 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti: — tista, ki se nanašajo na vzpostavitev in upravljanje osnovnih površin, — tista, ki se nanašajo na vzpostavitev načrtov regionalizacije proizvodnje, — tista, ki se nanašajo na travno silažo, — tista, ki se nanašajo na odobritev plačila na površino, — tista, ki se nanašajo na najmanjšo površino, upravičeno do plačila; ta pravila zlasti upoštevajo zahteve po spremljanju in zaželeno učinkovitost omenjenega programa, — tista, ki pri trdi pšenici določajo upravičenost do dodatka k plačilu na površino iz člena 5, in pogoje za upravičenost do posebne podpore iz istega člena, in zlasti opredelitev regij, ki jih je treba upoštevati, — dovoli državam članicam, če proračunsko stanje to dovo- ljuje, da z odstopanjem od člena 8(1) v nekaterih regijah pred 16. novembrom odobrijo plačila, ki znašajo do 50 % plačil na površino, in plačil na praho v letih, v katerih so izjemni podnebni pogoji tako znižali donos, da se proizva- jalci spopadajo s hudimi finančnimi težavami. POGLAVJE II Člen 10 Za tržni 1. površino z oljnicami zneskov s 2004/06/001v regionalizacijskem načrtu zadevne regije: leti 2000/2001 in 2001/2002 se plačila na izračuna s pomnožitvijo naslednjih določenim povprečnim pridelkom žit, — tista, ki se nanašajo na praho, zlasti tista, ki se nanašajo na člen 6(3); ti pogoji lahko vključujejo gojenje pridelkov brez kompenzacij, — 81,74 EUR/t za tržno leto 2000/2001, — 72,37 EUR/t za tržno leto 2001/2002. (1) UL L 181, 1. 7. 1992, str. 21. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 923/96 (UL L 126, 24. 5. 1996, str. 37). (2) UL L 147, 18. 6. 1993, str. 25. 330 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 25 Vendar imajo države članice možnost, da nadaljujejo z določa- njem plačil za oljnice na osnovi historičnega regionalnega pridelka oljnic. V tem primeru se pridelek pomnoži z 1,95. 6. Če se MZP za Skupnost v tržnem letu 2000/2001 preseže, Komisija osnovni relevantni znesek za tržno leto 2000/2001 zmanjša za enak odstotek kakor tisti, ki se je referenčne zneske za tržno leto uporabil za regionalne 1999/2000. Za tržni 2. leti 2000/2001 in 2001/2002 se vzpostavi maksimalna zajamčena površina (MZP) v obsegu 5 482 000 hektarjev za proizvodno vezana plačila na površino z oljnicami, ki je zmanjšana za stopnjo obvezne prahe v uporabi za tisto tržno leto, ali za 10 %, če je ta stopnja manjša od 10 %. Če je po uporabi člena 2 maksimalna zajamčena površina presežena, Komisija zniža znesek iz odstavka 1 skladno z določbami iz odstavka 3 in 4. 3. Če je površina z oljnicami že opredeljena kot upravičena do neposrednih proizvodno vezanih plačil na površino z oljni- cami, v katerem koli letu preseže maksimalne zajamčene površine, Komisija za tisto leto zniža osnovno vrednost za 1 % za vsako odstotno točko, za katero je presežena maksimalna zajamčena površina. Če je presežena za več kot mejni odstotek, se uporabijo posebna pravila. Znižanje vrednosti je do mejnega odstotka enako v vseh državah članicah. Preko mejnega odstotka se uporabijo ustrezna dodatna znižanja v državah članicah, ki so presegle nacionalno referenčno površino iz Priloge V, znižano za stopnjo iz odstavka 4. Vendar se v primeru Nemčije lahko ustrezno dodatno znižanje na njeno prošnjo prilagodi v celoti ali deloma, v skladu z osnovno regio- nalno površino; v primeru izrabe te možnosti Nemčija nemu- doma pošlje Komisiji podatke, s katerimi je izračunala znižanja, ki jih je treba uporabiti. Komisija v skladu s postopkom iz člena 23 Uredbe (EGS) št. 1766/92 določi velikost in distribucijo ustreznih znižanj, ki jih je treba uporabiti, in predvsem zagotovi, da je ponderirano povprečno znižanje za Skupnost kot celota enako odstotku, za katerega je bila presežena MZP. 4. Mejni odstotek, predviden v odstavku 3, znaša 0 %. 7. Ne glede na določbe tega člena lahko države članice, v katerih obstaja precejšnje tveganje, da se nacionalna referenčna površina, določena v Prilogi V, znatno prekorači v naslednjem tržnem letu, omejijo površino, za katero lahko posamezni iz tega pridelovalec prejme plačila na površino z oljnicami člena. Ta meja se izračuna kot odstotek obdelovalnega zemljišča bodisi države članice bodisi osnovne regionalne površine, ki je upravičena do plačil na površino, predvidenih v tej uredbi, in se uporablja na pridelovalčevo upravičeno obdelo- valno površino. Ta meja se lahko med osnovnimi regionalnimi površinami in podosnovnimi površinami razlikuje na osnovi objektivnih meril. Države članice to mejo razglasijo najkasneje do 1. avgusta tržnega leta, ki je predhoden tistemu tržnemu letu, za katerega je vložen zahtevek za plačilo na površino, ali pred tem datumom v primeru države članice ali regij znotraj države članice, kjer setev za zadevno tržno leto poteka pred 1. avgustom. 8. Znižanje zaradi prekoračitve MZP, ki se uporablja skladno z določbami tega člena, ne sme pripeljati do zneskov nižjih od: — 58,67 EUR/t za tržno leto 2000/2001, — 63,00 EUR/t za tržno leto 2001/2002. 9. Proizvajalci sončničnih semen za potrebe slaščičarske industrije, posejanih za žetev, ne morejo pridobiti podpore, ob pogojih iz tega člena. 10. V dveh letih od začetka uporabe tega člena Komisija predloži Svetu poročilo o razvoju na trgu za oljnice. Če se proizvodni potencial znatno zniža, se v to poročilo po potrebi vključijo ustrezni predlogi. Če je plačilo na površino z oljnicami znižano v skladu z 5. iz odstavkov 3 in 4, Komisija ustrezno zniža določbami osnovni znesek za naslednje tržno leto za enak odstotek, če pa MZP tistega leta ni presežena, se Komisija lahko odloči, da znižanja ne bo. Zneski plačil na površino in plačil na praho kot tudi odstotek prahe, ki jih določa ta uredba, se lahko spremenijo z vidika razvoja v proizvodnji, produktivnosti in trgov, v skladu s postopkom iz člena 37(2) Pogodbe. Člen 11 03/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 331 Člen 12 Člen 14 Če so potrebni posebni ukrepi za olajševanje prehoda iz veljav- nega sistema v sistem, vzpostavljen s to uredbo, se ti ukrepi sprejmejo v skladu s postopkom, določenim v členu 23 Uredbe (EGS) št. 1766/92. Člen 13 Ukrepi, opredeljeni v tej uredbi, se razumejo kot intervencija z namenom stabiliziranja kmetijskih trgov v smislu člena 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999. Uredba (EGS) št. 1765/92 in Uredba (EGS) št. 1872/94 se razveljavita. Člen 15 Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem 1. listu Evropskih skupnosti. Ta uredba 2. 2000/2001 naprej. se začne uporabljati od tržnega leta Uredba (EGS) št. 1765/92 in Uredba (EGS) št. 1872/94 letoma še naprej uporabljata v povezavi tržnima 3. se 1998/1999 in 1999/2000. s Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 17. maja 1999 Za Komisijo Predsednik K. -H. FUNKE 332 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 25 PRILOGA I OPREDELITEV PROIZVODOV Tarifna oznaka KN Poimenovanje I. ŽITA 1001 10 00 1001 90 1002 00 00 1003 00 1004 00 00 1005 1007 00 1008 0709 90 60 II. OLJNICE 1201 00 ex 1205 00 ex 1206 00 10 III. STROČNICE 0713 10 0713 50 ex 1209 29 50 IV. LAN brez lanenih vlaken ex 1204 00 Trda pšenica Pšenica in soržica, drugo Rž Ječmen Oves Koruza Sorgo Ajda, proso in ptičje seme; druga žita Sladka koruza Soja Oljna repica Sončnice Grah Krmni bob Sladka lupina Laneno seme (Linum usitatissimum L. ) 03/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 333 PRILOGA II TRADICIONALNA OBMOČJA PROIZVODNJE S TRDO PŠENICO GRČIJA Nomoi (prefectures) naslednjih regij Centralna Grčija Peloponez Ionski otoki Thessaly Makedonija Egejski otoki Thrace ŠPANIJA Province Almería Badajoz Burgos Cádiz Córdoba Granada Heulva Jaén Malaga Navarra Salamanca Seville Toledo Zamora Zaragoza AVSTRIJA Panonija FRANCIJA Regije Srednji Pireneji Provence-Alpes-Côte ď Azur Languedoc-Roussillon Departmaji (*) Ardèche Drôme ITALIJA Regije Abruzzo Basilicata Kalabrija Campania Latium Marches Molise Umbria Apulia Sardinija Sicilija Toskana PORTUGALSKA Okrožja Santarém Lizbona Setúbal Portalegre Évora Beja Faro (*) Vsak od teh departmajev je lahko povezan z eno od zgoraj omenjenih regij. 334 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 25 MAKSIMALNE ZAJAMČENE POVRŠINE S PREJEMKOM DODATKA K PLAČILU NA POVRŠINO ZA TRDO PŠENICO PRILOGA III Grčija Španija Francija Italija Avstrija Portugalska (hektarji) 617 000 594 000 208 000 1 646 000 7 000 118 000 NAJVEČJE ZAJAMČENE POVRŠINE S PREJEMKOM POSEBNE POMOČI ZA TRDO PŠENICO PRILOGA IV Nemčija Španija Francija Italija Združeno kraljestvo (hektarji) 10 000 4 000 50 000 4 000 5 000 03/Zv. 25 SL Uradni list Evropske unije 335 PRILOGA V NACIONALNA REFERENČNA POVRŠINA Država Za tržni leti 2000/2001 in 2001/2002 (v 1 000 hektarih) Belgija Danska Nemčija Grčija Španija Francija Irska Italija Luksemburg Nizozemska Avstrija Portugalska Finska Švedska Združeno kraljestvo 6 236 929 26 1 168 1 730 5 542 2 7 147 93 70 137 385