title: Meddelande från kommissionen - Att genomföra handlingsramen för finansmarknaderna: en handlingsplan

eurovoc_concepts:
financial institution
financial legislation
financial market
free movement of capital
single market

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 11. 05. 1999 KOM( 1999) 232 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN ATT GENOMFÖRA HANDLINGsRAMEN FÖR FINANSMARKNADERNA: EN HANDLINGSPLAN ATT GENOMFORA HANDLINGsRAMEN FOR FINANSMARKNADERNA: EN HANDLINGSPLAN l. INLEDNING finansiella marknader är dock i andra medlemsstater. Unionens Arbetet för att skapa en inre marknad för finansiella tjänster har pågått sedan 1973. Viktiga steg har tagits för att skapa en sund och säker omgivning i vilken finansiella institut kan göra affärer fortfarande fragmenterade och företagen och konsumenterna har ännu inte direkt tillgång till. finansiella institut som verkar över gränserna. Nu har emellertid läget förändrats. l och med införandet av euron föreligger det ett unikt tillfälle att förse EU med en modern finansiell sektor inom vilken kostnaden för kapital och för finansiell förmedling hålls på lägsta möjliga nivå. Företag och hushåll som använder finansiella tjänster kommer att gynnas avsevärt och investeringar och sysselsättning i hela unionen kommer att stimuleras. De strukturförändringar som euron utlöser innebär även att de finansiella reglerings- och tillsynsorganen ställs inför nya utmaningar som fordrar effektiva lösningar i syfte att säkerställa en balanserad regional fördelning av de fördelar som konkurrenskraftiga och integrerade finansiella tjänstemarknader medför. Som ett erkännande av dessa förändringar i den finansiella omgivningen uppmanade Europeiska rådet vid sitt möte i Cardiff i juni 1998 "kommissionen att. lägga fram en handlingsram för att förbättra den inre marknaden beträffande finansiella tjänster"1. Som ett svar på detta uppdrag offentliggjorde kommissionen ett meddelande2 i viJket ett antal frågor identifieras som kräver brådskande åtgärder för att fullt ut säkra fördelarna med den gemensamma valutan och en optimalt fungerande europeisk finansmarknad. Följande fem åtgärdskrav lyftes fram: • EU bör ges en rättslig ram som kan möta nya regleringsutmaningar. • Den återstående fragmenteringen av kapitalmarknaderna bör avlägsnas i syfte att minimera kostnaderna för kapital som anskaffas på EU-marknaderna. • Både de som använder och de som tillhandahåller finansiella tjänster bör ha möjlighet att fritt utnyttja de affä. rsmöjligheter som en enda finansmarknad erbjuder, samtidigt som det råder en hög konsumentskyddsnivå • Ökad samordning mellan tillsynsmyndigheterna bör uppmuntras. • En integrerad infrastruktur på EU-nivå till stöd för finansiella detaljist- och grossisttransaktioner bör utvecklas. Europeiska rådet ansåg vid sitt möte i Wien i december 1998 att det var av avgörande tydliga samsynen om de utmaningar och möjligheter som EU:s betydelse att den finansmarknader står inför snabbt omsätts i ett konkret arbetsprogram3, varvid det betonade den finansiella tjänstesektoms betydelse som en drivkraft för tillväxt och skapande av sysselsättning samt behovet av att möta de nya utmaningar som införandet av den gemensamma valutan innebär. En grupp av personliga företrädare för Ekofin-ministrarna och Europeiska centralpanken, under kommissionens ordförandeskap, anförtroddes därför uppgiften att hjälpa kommissionen att lägga fram förslag till prioriterade åtgärder till Ekofin rådets möte den 25 maj. Punkt 17, Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Cardiff ( 15-16 juni 1998). 2 KOM {1998) 625, 28. 10. 98: "Finansiella ijänster: att skapa en handlingsram". 3 Punkt 51, Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Wien ( 11-12 december 1998). l Policygruppen för finansiella tjänster (FSPG) har sammanträtt tre gånger. Dess överläggningar, tillsammans med det omfattande samråd som tidigare genomförts inför handlingsramen samt Europaparlamentets resolution4, har i hög grad hjälpt kommissionen att utveckla ett nytt perspektiv för sitt arbete. Kommissionen lägger nu fram detta meddelande som, även om det inte är en rapport från FSPG, grundar sig på dess arbete och avspeglar de övergripande diskussionerna i gruppen. Kommissionen lägger fram detta meddelande som en möjlig grundval för ett framtida arbetsprogram på detta område, varvid den bygger vidare på tidigare överenskommen kommissionspolitik så som den utvecklats genom diskussionerna i FSPG och i Europaparlamentet Avsikten med meddelandet är att • bekräfta de mål som skulle kunna vägleda politiken i fråga om finånsiella tjänster under de kommande åren, • fastställa en prioritetsordning och en vägledande tidsplan för genomförandet av målen, och • ange ett antal mekanismer som kan bidra till att de genomförs. Den bifogade handlingsramen är ett program vars målsättning är att åstadkomma snabba framsteg- mot en enda finansmarknad. Det är en åskådliggörande plan som kan följas av nästa _kommission, vilken givetvis kommer att behöva fastställa villkoren för hur de olika åtgärderna skall inledas. Den vägledande tidsramen avspeglar. de prioriteringar som framkommit efter diskussionerna i FSPG och i Europaparlamentet Europaparlamentet och rådet uppmanas å sin sida att bekräfta handlingsplanens innehåll och brådskande karaktär. l den utsträckning som det föreligger politiskt stöd på högsta nivå uppmanas Europaparlamentet och rådet att göra största möjliga ansträngningar för att tillse att det snabbt nås enighet om de enskilda åtgärderna och att de skyndsamt genomförs. Il. An L0SA BRÅDSKANDE PÅGÅENDE FRÅGOR Flera förslag som är av stor och omedelbar betydelse för EU :s finansmarknaders funktion har fastnat i ett utdraget politiskt dödläge. Om detta dödläge kunde brytas skulle det vara ett direkt och påtagligt bidrag till den inre marknadens funktion på området för finansiella tjänster och en klar signal om att det finns en politisk beslutsamhet att så snabbt som möjligt föra arbetet vidare. l februari enades Ekofin-ministrarna om att intensifiera ansträngningarna för att nå en överenskommelse om fyra centrala lagstiftningsinitiativ (de två förslagen om likvidation av kreditinstitut och trettonde direktiv om bolagsrätt [uppköpserbjudanden] och Europabolagsordningen)5. Det har hittills inte åstadkommits något avgörande genombrott, men arbetet har gått framåt. försäkringsföretag, förslaget till ett 4 s Ref. PE 229. 721 slutlig, EP 15. 4. 99. Förslaget till direktiv om likvidation av kreditinstitut kommer att bidra till att klargöra och begränsa motpartsrisker. Det utgör därigenom ett viktigt skydd mot systemrisk och en oundgänglig del av en plan för sunda och stabila finansmarknader. Genom förslaget till direktiv om likvidation av försiJkringsföretag skulle försäkringsföretag, deras försäkringstagare, anställda och fordringsägare få den rättssäkerhet och den framtidstro som behövs för att dra fördel av den inre marknaden. Europabolagsordningen (förslag tillett dlrelctlv och en förordning) kommer att bidra till ökad öppenhet och insyn i fråga om lednings- och ägarstrukturer samt ge tillgång till en förenklad rättslig struktur för alleuropeiska transaktioner. Detta kommer att vara ett nyttigt bidrag till en integrerad primärmarknad och kommer även att utgöra ett viktigt steg mot nya (marknadsledda) strukturer för företagsstyrning i EU. Förslaget till direktiv om uppköpserbjudanden (trettonde bolagsrittsdirektlvet) kommer att underlätta den finansiella sektorns omstrukturering, vilket är en process som går allt snabbare, och vara en milstolpe för framväxten av en öppen marknad i EU vad gäller företagsäg ande. 2 Rådet uppmanas att baklifta dessa åtgärders grundläggande betydelse' 'fi>r ',en. effektiv inre m~rknscl•lör fmansiella tjänster och· att sträva efter att lösa'•de'återstände problemen så skyndsamtsom miJjllgt. · Det lyftes även fram andra förslag som det ansågs vara en högt prioriterad uppgift att anta före nästa århundrade. l den bifogade handlingsplanen anges det klart att båda åtgärdspaketen är brådskande. Det senare paketet omfattar bl. a. : • De två direktivförslagen om företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag). • Förslaget till direktiv om distansförsäljning av finansiella tjänster. • Förslaget till direktiv om e-pengar. Rådet och Europaparlamentet uppmanas att vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkra en ;polltlak<,överenskommelse,om dessa viktiga förslagftreden31 deciml:)lr 1999. 3 III. NYA PRIORITERINGAR FOR EN INRE MARKNAD FOR FINANSIELLA T JANSTER för finansiella fördelarna med den Det omfattande samråd som genomförts under de senaste 12. månaderna, Europaparlamentets resolution samt FSPG:s arbete har bekräftat att det behövs en ny impuls för att utnyttja de ovedersägliga tjänster och den inre marknaden gemensamma valutan. Resultaten av kommissionens meddelande, så som de konkretiserats genom diskussionerna i FSPG, föreligger i denna handlingsplan i en mer utarbetad form. l fråga om de flesta av de följande åtgärderna har kommissionen redan haft möjlighet att bekräfta eller tillkännage sin avsikt att gå vidare med åtgärder i enlighet med vad som framkommit genom ovan nämnda diskussioner. Åtgärder föreslås i huvudsak under tre rubriker, nämligen institutionella marimader (wholesale markets), icke-institutionella marknader (retail financial markets} och sunda tillsynsstrukturer. l den bifogade handlingsplanen återfinns det · detaljerade underlaget för detta arbete, vilket där så är lämpligt bör bygga på de ansträngningar som görs i andra ·formella eller informella organ. Vissa av de frågor som har samband med politiken på de angränsande områden som tas upp i kommissionens meddelande från oktober 1998 behandlas i det sista kapitlet i föreliggande text. INSTITUTIONELLA MARKNADER Euron fungerar som katalysator för en marknadsledd modernisering av EU:s marknader för Värdepapper och derivatinstrument Djupgående förändringar av EU :s finansmarknader är redan synliga, särskilt i förhållandet mellan olika fondbörser och i konsolideringen av betalningssystem och system för avveckling av värdepapper. De förebådar billigare och flexiblare finansiering för företag, inklusive innovativa nystartade företag. På motsvarande sätt behöver den stora mängden rättsliga och administrativa hinder skäras ned. l annat fall kommer den marknadsledda utvecklingen mot bättre integrerade system för handel med värdepapper att hämmas och fördelarna med tillgång till EU-omfattande kapitalmarknader inte att bli verklighet. Allmänt sett krävs det åtgärder på fem olika områden. 1. Gemensamma regler för integrerade marknader för värdepapper och derivatinstrument Direktivet om investeringstjänster är i ett trängande behov av modernisering om· det skall fungera som en hörnsten för en integrerad värdepappersmarknad. Vi måste bana väg för ett effektivt tillhandahållande av investeringstjänster över gränserna. Även om medlemsstaterna enligt direktivet skall ta hänsyn till i vilken utsträckning kunden/investeraren är tillräckligt sofistikerad för att ta fullt ansvar för att avgöra vilka regler som bör gälla kvarstår det hinder för gränsöverskridande handel. Trots den nämnda bestämmelsen är värdlandsmyndigheterna orubbliga med att tillämpa sina egna uppföranderegler. Det kan emellertid till sist uppstå ett behov av att på nytt överväga i vilken utsträckning värdlandstillämpning av uppföranderegler, vilket är den grundläggande principen i direktivet om investeringstjänster, är förenligt med en integrerad värdepappersmarknads behov. :, Ett ·tneädelande. med en ·sammanfattning av tillsynsmyndigheternas gemensamma tolkning skulle kunna. vara ett första· viktigt steg mot att klargöra gränsen mellan den sofistikerade inve$tti'B(fJn (varvid valet av "uppföranderegler'' kan överlämnas till de två avtalsslutande parterna). och den mindre professionella "hushållsinvesteraren" (varvid de lokala reglerna kan l· fodsä'tta·stttil/ämpas). 4 Nya regleringsfrågor: Nya utvecklingstrender och ny teknik innebär också en stor utmaning. En modem rättslig ram för konkurrenskraftiga sekundärmarknader kräver samsyn om • definitionerna av marknader och fondbörser (i syfte att säkerställa en klar ansvarsfördelning i fråga om auktorisation och tillsyn), • de villkor enligt vilka mäklare och handlare automatiskt skall kvalificera sig för fjärrmedlemskap på samtliga reglerade marknader och avskaffandet av alla andra begränsningar för att bedriva närstående verksamhet, • en gemensam metod för auktorisation och tillsyn av "alternativa handelssystem", och • strikta skyddsmekanismer för att motverka otillbörlig marknadspåverkan. Det kommer att genomföras samråd med alla berörda parter (fondbörser, reglerade marknader, tillsynsmyndigheter, från kommissionen. Dessutom kommer möjligheten av en anpassning av själva direktivet om investeringstjänster att övervägas. Nyttan av specifika lagstiftningsförslag i syfte att motverka otillbörlig marknadspåverkan kommer även att tas under allvarligt övervägande. intermediärer och emittenterJ på grundval av en grönbok 2. Kapitalanskaffning på EU-nivå Nödvändigheten för en emittent att ta fram flera olika uppsättningar officiell dokumentation för att kunna bjuda ut värdepapper i andra medlemsstater är kostsamt och otvivelaktigt ett hinder för alleuropeisk verksamhet. Det faktum att ytterligare nationella krav tillämpas har omintetgjort det ömsesidiga erkännande av prospekt som 1989 års direktiv om prospekt syftade till att uppnå. l kommissionens meddelande "Riskkapital: en nyckel till sysselsättning i Europeiska unionen"6 som godkändes av Europeiska rådet vid dess möte i Cardiff betonas de möjligheter i form av investeringar och nya arbetstillfällen som Europa förlorat på grund av underutvecklade riskkapitalmarknader. Ett antal hinder för en effektiv riskkapitalförsörjning har samband med de disparata sätten att reglera värdepappersmarknaden. Dessa diskrepanser innebär att riskkapitalmarknaderna hindras från att uppnå den kritiska massa som krävs för att vara ett lönsamt alternativ till. mer kostsamma och inflexibla finansieringsformer för innovativa nystartade företag. De åtgärder som anges i meddelandet om riskkapital, tillsammans med de möjliga åtgärder som presenteras i detta dokument, kommer att stimulera framväxten av djupare och likvidare marknader på EU-nivå. Ett närmare samarbete mellan tillsynsorgan på värdepappersområdet kommer också att tjäna detta syfte. Dessa åtgärder har nu inlemmats i handlingsramen och trycket för förändringar kommer därigenom att upprätthållas. För att tillse att det sker praktiska förbättringar av hur direktivet om prospekt för erbjudanden till allmänheten fungerar kommer samarbetet mellan kommissionen och FESC07 att intensifieras. På grundval av detta arbete kan direktivet komma att anpassas. Anpassningarna kan innebära en f6rstärkning av det praktiska genomförandet av ömsesidigt erkännande av prospekt och skapa nya strömlinjeformade förfaranden för att anskaffa kapital i etapper (särskilt genom att faststäl/a grunden för gemensamt godtagande av metoder för att förhandsregistrera värdepapper som skall emitteras). 6 SEK(1998) 552 slutlig, april1998. 7 The Forum of European seeurities Gommissions (forumet för europeiska värdepapperskommitteer). 5 r-----------··--···· ·- -------·-·--··--·-·. "". -. ------··-·"·-··--····-. -. ____ ,. _. l syfte att upprätthålla det politiska trycket i fråga om riskkapitalmarknader kommer en interimistisk rapport om de framsteg som gjorts i medlemsstaterna med att genomföra handlingsplimen för riskkapital, vilken godkänts av Europeiska rådet i Cardiff, att offentliggöras någon gång under de kommande månaderna. l rapporten kommer de åtgärder att belysas som. medlemsstatema vidtagit för att ·ta vara på det potentiella bidrag till sysselsättningen som ·livliga och dynamiska riskkapitalmarknader kan ge. 3. Finansiell rapportering integrerad kapitalmarknad. En bristande Jämförbar, tydlig och tillförlitlig finansiell information är av avgörande betydelse för en effektiv jämförbarhet kommer att motverka och gränsöverskridande investeringar på grund av osäkerhet om redovisningens trovärdighet. Diskussionerna i FSPG pekade på det trängande behovet av lösningar som ger företagen möjlighet att anskaffa kapital på EU-nivå med användning av redovisning som utarbetats på grundval av en enda uppsättning ekonomiska rapporteringskrav. Kapitalanskaffningen upphör inte vid unionens gränser. Företag i EU kan även behöva anskaffa kapital på kapital marknaderna utanför unionen. Lösningar som ökar jämförbarheten inom EU-marknaden måste avspegla utvecklingen för internationellt godtagen bästa praxis. För närvarande förefaller de internationella redovisningsnormerna {fAS) vara det lämpligaste riktmärket för en enda uppsättning ekonomiska rapporteringskrav som syftar till att göra det möjligt för företag (som så önskar) att anskaffa kapital på de internationella marknaderna. För att offentliggjord redovisning skall vara trovärdig. förefalter det tikaledes vara ett minimikrav att de internationella revisionsnormerna följs. Diskussionerna i FSPG har utlöst en viktig debatt om hur de två målen jämförbar ekonomisk rapportering och närmande ·till internationellt bästa praxis skall kunna uppnås samtidigt. För narvarande övervägs en möjlig lösning som skulle ge företagen möjlighet att välja att (som enda alternativ· till att utarbeta redovisning enligt nationella lagar genom vilka EU:s redovisningsdirektiv genomförs) offentliggöra redovisning på grundval av IAS-normerna. Jämförbarhet för den ekonomiska rapporteringen kommer att säkras genom att utesluta möjligheten till nationella awikelser från IAS-för företag som valt att utnyttja detta alternativ. En övervakningsmekanism kommer att krävas för att kontrollera att det som IAS producerar överensstämmer. med EU:s regler och helt och hållet motsvarar EU:s uppfattning om allmänintresset. Tillsynsorganen för värdepappersmarknaderna kunde vara involverade i detta arbete. Dessa frågor kommer att behandlas mer utförligt i ett meddelande från kommissionen som skall offentliggöras i slutet av 1999 och som kommer att handla om förestående ändringar av de fjärde och sjunde bolagsrättsdirektiven Revisionsfrågor kommer att · behandlas i en separat rekommendation från kommissionen. 4. En inremarknadsram för kompletterande pensionsskydd Det är medlemsstaterna som är behöriga att fastställa pensionsbestämmelser mot bakgrund av nationella omständigheter och krav. l den mån som det finns kompletterande {anställnings inom en sammanhängande relaterade) pensionsfonder bör dessa dock kunna verka inremarknadsr~m. Medlemmarna av FSPG ansåg att det var en såpass prioriterad uppgift att skapa en sådan ram att det motiverade en särskild diskussion. Diskussionen fokuserade på i vilken utsträckning lämpliga tillsynsregler för sådana finansiella tjänster kan göra det möjligt för fondförvaltarna att förbättra fondens resultat utan att skyddet för andelsägarna på något vis åsidosätts. ·1 och med eurons införande kan användningen av valutamatchningsregler och strikta regler om tillgångskategorier i ökande utsträckning, om än inte helt och hållet, ersättas 6 av kvalitativt inriktade tillsynsregler. På så sätt kan pensionsfonder tillåtas att välja tillgångar som bättre matchar skuldernas verkliga långsiktiga karaktär och därigenom 'minska risken. För att underlätta utvecklingen av fonderade pensionssystem krävs det en strikt tillsynsram i syfte att skydda dem som erhåller pensioner från pensionsfonderna. En hög skyddsnivå och bättre fondresultat till förmån för andelsägarna kommer inte endast att främja en ökad sysselsättning genom att de indirekta arbetskraftskostnaderna minskar, utan kommer även att lindra den ökande kostnad för att finansiera ålderspensionerna som är en följd av den demografiska utvecklingen. Vid utvecklingen av nya ideer har det ägnats stor omsorg åt att säkerställa lika konkurrensvillkor för alla som tillhandahåller anställningsrelaterade pensionssystem. Genom att vara en tillgänglig källa till långfristigt kapital kommer pensionsfonderna även att stimulera det flöde av kapital som är tillgängligt för den privata sektorn (och därigenom att främja nya arbetstillfällen och tillväxt). Detta kan vara en bland flera åtgärder för att bidra till att minska den ökade kostnad för att finansiera ålderspensionerna som är en följd av den demografiska utvecklingen. Den allmänna avsaknaden av en gemenskapsram hämmar även arbetskraftens rörlighet på grund av att det är svårt att överföra inljänade rättigheter från en medlemsstat till en annan och omöjligt för dem som är bosatta i en medlemsstat att gå med i ' en annan medlemsstats pensionssystem. De•· ~tora. dragen·•. tör. en ·•tillsyhsram •. för. kompl~tter~nde. pensionsskydq •• har·. diskuterats ••i PSPG pch Försäkringskommitten. Ett meddelande med ep syntes. av den senaste tiden~ samråd och. :giSKUS$iOI)et planeras, vilket sk u/le kunna Vana som •• under/ag fot filt. förslag. till direktiv· om. tillsyn,. över pensionsfonder. Deij· planerade ti/lsy~srafi'Jen s~ulle:ta. ·. hänsyn till de st()ra · ::skillnaderna mellan de pensionsfonder. som •. för. närvarEJnd. e,• verkar:. inom. EV • och ·•· omfatta ' ~uktorisation, rapportering: lärnplighel$kriterU;rsarnt regler om skulder och investeringar, med i :til(ärppning. av. en. • kombination B V:. · kvanti,tativ~. •• ocH. •• kvali1f1fiva\ regler. Dessutom • §kUlle :. möjligheterna att. samordna skatff]bestämmelser om kompletterande. pensionsskydd ·samt att avlägsna hifl'derfö~ arb~tskraftens. rörlighet undersökas f 5. säkerheter framsteg på området Arbetet med att genomföra direktivet om slutgiltig avveckling visar på vikten av gemensamma regler för säkerheter som ställs i betalningsN och värdepapperssystem. Det bör ges prioritet åt ytterligare för säkerheter. Det ömsesidiga godtagandet av gränsöverskridande säkerheter och möjligheten av att ta dem i anspråk är oundgängligt för stabiliteten i EU :s finansiella system och för en kostnadseffektiv och integrerad struktur för avveckling av värdepapper. Dessa villkor är för närvarande inte uppfyllda. Det föreligger en högre risk för ogiltigförklarande av gränsöverskridande avtal om säkerheter och det råder osäkerhet beträffande möjligheten av att ta dem i anspråk om den som ställt säkerheten blir insolvent. Om dessa problem lösning kommer gränsöverskridande får en värdepapperstransaktioner att omfattas av högre kostnader och risker. t{Qmrrussionen kommer~·· r nära samarbete: meriden finansiellå ljänstesektorn och de nationella ':•ftryndigheterna, att itlleda arbetet med ått utforrri. å förslag till lagstiftning om säkerheter. inte 6. Gränsöverskridande omstrukturering i en säker och öppen omgivning EU står för närvarande mitt uppe i en omfattande och svår industriell omstruktureringsprocess. Den finansiella sektorn står i detta sammanhang i förgrunden. Ett tidigt antagande av direktivet om uppköpserbjudanden samt av Europabolagsordningen kommer att ge ett välbehövligt rättsligt stöd för skydd av minoritetsinnehav och en rationellare organisation av de rättsliga 7 företagsstrukturerna inom den inre marknaden. Snabba framsteg med Europabolagsordning-en kommer även att ban. å väg för att kommissionen skall kunna lägga fram sedan länge påkallade och viktiga försJag tili direktiv om gränsöverskridande fusioner av börsnoterade aktiebolag och ·o~ förflyttning av bolagssäte. Att tillse att det råder en säker och öppen omgivning för omstruktureringar är av särskild vikt i fråga om den finansiella tjänstesektorn. Full hänsyn måste givetvis tas till tillsynsfrågorna. På grund av den nyckelroll som finansiella tjänster spelar för en effektiv resursallokering i EU ekonomin är det emellertid samtidigt mycket viktigt att det skapas strukturer som leder till större effektivitet. När tillsynsmyndigheterna behandlar omstruktureringsfrågor (fusioner, förvärv, uppköpserbjudänden osv. ) bör de därför fullständigt iaktta principerna om ·öppenhet och icke diskriminering,. samtidigt som de tar full hänsyn till tillsynskraven. För att undvika att ospecificerade tillsynshänsyn leder till' oberättigade faktiska eller potentiella hinder för omstruktureringsåtgärderna bör varje föreskrivet auktorisationsförfarande grundas på objektiva och offentliggjorda kriterier som är stabila över tiden. Kommissionen har angivit ett sådant tillvägagångssätt i sitt meddelande -om vissa juridiska aspekter på gemenskapsinterna investeringa'r~s, särskilt i syfte att säkerställa fri rörlighet för kapital och frihet för investeringar. ~- / s EGT C 220, 19. 7. 1997, s. 15. 8 ICKE•INSTITUTIONELLA MARKNADER De grundläggande förändringarna av EU:s finansmarknader drivs uppenbart fram av de institutionella marknaderna. Den icke-institutionella sektorn håller emellertid även den på att genomgå betydande förändringar. Atgärder·på EU-nivå för de icke-institutionella marknaderna och för att skydda konsumenterna har således fortsatt hög prioritet. Genom politiken för en inre marknad för finansiella tjänster har det redan införts en rättslig ram som gör det möjligt för finansiella institut att erbjuda sina tjänster i hela unionen och ett skydd mot att institut kollapsar och mot systemrisk har upprättats. Insättare och försäkringstagare har redan ett gott skydd mot det ekonomiska. trauma som en konkurs innebär. Det återstår dock många hinder för den gränsöverskridande försäljningen av tjänster. Framför allt bör de villkor på vilka finansiella produkter säljs (t. ex. marknadsföringsregler) ses över. Medlemsstaterna fortsätter att. tillämpa nationella regler som ett skydd mot illojalt handelsbruk och för att säkerställa att finansiella tjänster och de som levererar dem är sunda respektive hederliga. Denna situation innebär att konsumenterna och leverantörerna hindras från att dra fördel av den inre marknadens fördelar i form av ökad valfrihet och konkurrens. Handeln över gränserna kommer endast att blomstra om konsumenterna har förtroende för att det går att lita på den tjänst som erbjuds och de försäljningsmetoder som leverantören använder, vilket inbegriper leverantörens rykte och möjligheten till respektive effektiviteten av prövningsförfaranden i fall av tvist. Liknande faktorer kan även avskräcka leverantörer från att leverera tjänster till konsumenter som bor i en annan medlemsstat till följd av de ökade kostnader eller risker som dessa transaktioner medför för leverantören. Målet bör vara ömsesidigt erkännande av väsentliga krav snarare än harmonisering av de finansiella produkterna. förhindrar tjänsteleverantörer och Regleringsmässiga och strukturella problem som konsumenter från att ömsesidigt dra nytta av varandra i ett klimat som präglas av förtroende och rättssäkerhet måste angripas. med direkta åtgärder. En lämplig och gradvis ökande harmonisering av regler om marknadsföring och information i hela unionen tillsammans med ett lagstiftning skapar pragmatiskt sökande efter förutsättningarna för en verkligt integrerad icke-institutionell marknad som fullt ut respekterar konsumenternas och leverantörernas intressen. Kommissionen har identifierat sex centrala handlingsom råden. inte grundar ·. sig på lösningar som 1. Information och öppenhet Det är av avgörande betydelse för konsumenterna att få tydlig och förståelig information när de investerar betydande sparbelopp i ett annat land. Konsumenterna behöver information för att bedöma kontraktets egenskaper, tjänsteleverantören och den föreslagna investeringen. Branschen måste göra allt vad som är möjligt för att tillgodose detta behov. En klar förståelse för vilken information som krävs kommer även att vara till fördel för tjänsteleverantörerna i och med att det gör det lättare att rikta effektiva åtgärder mot marknader i andra länder. Kommissionen kommer att uppmuntra till en konstruktiv dialog mellan leverantörer och användare samtidigt som den själv fortsätter att ha full beredskap för att reagera på medborgarnas problem, om nödvändigt med lagstiftningsåtgärder. Kommissionen kommer att fortsätta politiken för dialog mellan leverantörer ·av finansiella ·· U~nsteroch konsument~rna, varvid d~n kommer att b~rja med ~. tt utfärda. f#n. r,~ke>rnmendatio(J i t $#fe ~tt föga: upp. en • norm • för • god praxis l fråga pm informatipn på omiåq~t t<Jr·!IJYpotek$/åJ:1. 'fftt c>mride. • r f(ornmissionen kprnmer även att. för$bka utveckl~. en övergrip$ride pQ1itik. : Qetta •l(pmmar ~ aterspeglas I ett, meddelande som kommer stf offf1. tJta~ l vilket r 1flöjllgq6,ten • trtl ~lgledande principer för hela· skatan • av gränsöverskridande jfin $}f)lla tjänsf9r · 9 kommer att undersökas, med hansyn bestämmelser. till befintliga EU-bestammelser och nationella 2. Provningsförfaranden Konsumentens osäkerhet om möjligheten att få sin sak prövad om det skulle uppstå en gränsöverskridande avtalstvist är ett av de största hindren för en inre marknad för finansiella ljänster. Det är nödvändigt att skapa mekanismer för en effektiv tvistlösning, såväl inom som utanför det för gränsöverskridande verksamhet. i syfte att skapa det nödvändiga rättsliga systemet, förtroendet om k01111711st8ior. rln. k1JI1Jna undecsöka om ett. (inklusi'le en. ornbudsman för finansiella tjänster). '· kommer kommissiQnsn att grunds sina åtgärder på sin som skall · · ~{reglering av konsumenttvister tillämpas. på •de instanser som är ansvariga för utänför do. mstoJ9 och den'kommer att följa den metod å~j~si rekommt;Jndationen. l syfte att. främja s~marbete mellan ·dessa instanser med. ·· ansvår: för ·konsumef}ttvister utanför doi'TIStoi;Jma l(oQirner Europe~ka. kornmissionen sål~(j~s~ :atf. tJppmuntra. ·att d~t. ·inrättas· ett. ,. ,a. tv. ~,~:;~Jl~n' df1m i syft. e ~#:. JtJ~~ :grän. söverskrid~~~~nlf1$t~r· På. si!(t ~r~pnsqrnenterna kunna hlnskjUtå gränsöverskiidåh'de· tvister till den 1rlståi'ls·utanför domstotsv~Jsendet som är behörig och· som, fDQer rekommendat!onens kriterier i utlandet via. motsvarande· instans utanför J$Qmstolsv. ls8ndetr hemlandet Det behöver inte påpekas att hänvändelse till instanser utanför domstols'(äsendef aldrig kan innebära ·att konsumenten inte har rätt att ta upp saken inför !domstol. ~orrimissionens politik. för dialog med medboJgarns. och näringslivet skulle också k~n~a utyeck/a~. :r syfte att ge råd och hjälp beträffanej e: klagomålsfötfaranden ;. alla delar av 3. En balanserad tillämpning av konsumentskyddsregler Om alla medlemsstater har samma grundläggande skyddsnivå bör de nationella myndigheterna vara mer benägna att låta leverantörer av finansiella tjänster som auktoriserats i andra medlemsstater göra affärer med invånarna i deras eget land utan att ställa ytterligare krav på dessa leverantörer. Komm:t$Sfonert skulle kunna •. analysera de nationella. konsumentskyddsb~stämmelserna från andra ·(inklusive. allm!nna be,tämmelser som påverkar. produkter/leverantiirer medlemsftater) för ett antal specifika finansiella produkter. Det skulle kunna göras ingående UIJ~~~~~k~iqgar för att fa~tst~lla. eventuell likvärdighet mellan klart likartade bestämmelser. lie kt. Jnna myrfpå. ut l err detaljerad rapport till rådet och Europaparlamentet vilken. A"· · '- till: grund får • slutsatser om den framtida politiken. Kommissionen har redan · it mi] •. F)vsikt att· offentliggöra ett meddelande om tillämpningen av principen om det ·:,~~;:~:f6:rsitkrih~$ektom. 4. Att bana väg för finansiella företag vars verksamhet grundar sig på elektronisk handel för den icke-institutionella marknaden 9 Rekommendation 98/257 av den30mars 1998. lO Elektronisk handel håller redan på att revolutionera handel och distribution för många finansiella ljänster. Leverantörer såväl inom som utanför EU kommer att ha möjlighet att få kontakt med potentiella användare över nationsgränserna till minimala distributionskostnader. Användarna kommer att få fördelen av ett större utbud av innovativa produkter. Generellt sett kommer resultatet att bli en förstärkt och befäst marknadsintegration. Förslag till direktiv om elektronisk handel och distansförsäljning finns klara, vilket kommer att göra det lättare för dessa verksamheter att utvecklas. Vid diskussionerna i FSPG betonades dock behovet av ökad tydlighet och överensstämmelse på vissa områden (t. ex. befintliga skillnader för tillsynsförfaranden och anmälningsbestämmelser). Många av de frågor som redan identifierats i samband med gränsöverskridande försäljning på de icke-institutionella finansmarknaderna kommer att framstå i än skarpare belysning. kommissiåneh' avser att offentliggöra en grönbok · r $ytfe · att fastställa om det råder i den · befintliga överensstimme/se mellan bestSmmelsema om. tillsynsförfaranden lagstiftningen på det finansiella området så att den utgör en gynnsam rättslig ram för finansiella tjan. förewg. vars verksamhet grundar sig på ei1J/df'Qnisk handel samtidigt som konslimentemas. ·intressen lullt ut skyddas. 5. Försäkringsintermediärer fria tillhandahållandet Medlemsstatema har utvecklat konsumentskyddet gentemot försäkringsintermediärer, men den nationella lagstiftningen i olika länder har utvecklats enligt mycket olika principer, vilket hämmar det som ljänster. Med försäkringsintermediärerna spelar för att förbättra den inre försäkringsmarknadens funktion finns det ett behov av ett tydligt och gemensamt tillvägagångssätt för att reglera dem, vilket skulle underlätta det fria tillhandahållandet av tjänster samtidigt som konsumentskyddet skulle stärkas från en redan hög nivå. den nyckelroll tanke. på av ·KCJriJtrii,ssjoneh baller på att förbereda ett f(jrs/ag till direl<flv ·1) i~yfteatt. aktualisera·1976 årsdirektiv om försäkringsintermediärer, och ·2) ~tärka. kon$Uf1l~nt$1frdc!et. genom. a~ (asts~alla gemensamma krav för. bl. a. ~lfil:tllnsif!/l·d~erhfl:tapb;fnformation. tilt:K. o. n$um~ntema. i·. S,' 6. Grinsöverskridande detaljistbetalningar Utan en impuls~ från högsta politiska nivå finns det en risk för att den enskilde konsumenten av finansiella qänster kommer att berövas vissa av de påtagliga fördelarna med en gemensam valuta. Innan en modem betalningsinfrastruktur som effektivt, säkert och till låga kostnader kan förmedla gränsöverskridande betalningar införts kommer särskilt kreditöverföringar av små belopp mellan länder inom euroområdet att fortsätta att belastas av höga avgifter. De nuvarande relativt små volymerna av gränsöverskridande kreditöverföringar står tillsammans med ett antal strukturella och administrativa för "bästa möjliga" sammankopplingar. Medborgarna är emellertid med rätta ovilliga att acceptera en situation där avgifterna för gränsöverskridande betalningar vida överstiger dem som tas ut inom de inhemska betalningssystemen. Om avgifterna kunde minskas till en nivå som är jämförbar med den som gäller för inhemska kreditöverföringar skulle det motsvara flera miljarder euro i besparingar. Att åtgärda bristerna i infrastruktur och övervinna de tekniska och ekonomiska i vägen faktorer 11 hindren kräver en samordnad strategi med stöd från högsta politiska nivå och under medverkan av EU-institutionerna, ECBS och den privata sektorn. På liknande sätt är avgifterna för gränsöverskridande kortbetalningar högre (och framgår ofta mindre tydligt) än avgifterna för inhemska kortbetalningar, även om skillnaderna är mindre påtagliga än för kreditöverföringar. Kommissionen anser att skillnaderna på detta område skulle kunna minskas genom en kombination av åtgärder i syfte att åstadkomma tydligare information, minska förekomsten av bedrägeri och öka konkurrensen. Det finns ett uppenbart behov av att integrerade system ftJråataljistbeta/ningar, med säkra och J<o1kurrep~kr~~iga gränsöverskridande överföringar av sm. ,belopp som ärj/Jmförbara med de -~~rrst~fiSQRJ"'"'juds Jnom de inhemska betalningssystemf19,l~f6r~ fö~ utg~nge,n av perioqen !för. · D:'tP~ån,g,. ,ti/1. euron En samfiJIId. ansträngning,·,:fllstl •. deltagande, a,v · :Europei$ka c~ntratpan~SfeiJJef (ECBS)t ~U-institutioner och den>p!fivat~ $ektom b,~( skynpsarnt göras i , ~IIfe a~, ta ,flarn en tekniskt, säker· och. genomförbar !ö , · g~ i Rad et ·och Europaparlamentet. uppman": att' ange detta som en av de främsta priori. ·. ,. , gama på området. för · finan~iella. tjän•er Qch. att fullt ut stödja genomförandet av en lösniqg ::som kommer. att. vara till nytta· för. a. Kommissionen·a'(ser att,offentliggöra. e. lt. ,t1'1fddtlande som inneh~llere. n strategi IJJedbf:•. _fljr:~~ ·,,'. rSt. älla. attdet görs framsteg,mot detta mål. · · · SUNDA TILLSYNSSTRUKTURER EU:s tillsyns- och regleringssystem har utgjort en sund grund för framväxten av en verklig inre finansiell marknad som går hand i hand med sunda försiktighetskrav och finansiell stabilitet. En kontinuerlig EU-Iedd konvergens mellan de krav som ställs genom olika regleringar har underbyggts av ett omfattande system av informella bilaterala samförståndsavtal mellan de finansiella tillsynsmyndigheterna. Detta har inneburit att det skapats gemensamma grundregler och pragmatiska sätt att genomföra och tillämpa bestämmelserna i EU-direktiven om en inre marknad för finansiella tjänster. Framtiden kommer emellertid att innebära nya utmaningar. Den allt snabbare koncentrationen inom sektorn och den till följd av euroo allt närmare sammankopplingen mellan olika finansiella marknader innebär att strukturerna för att begränsa och övervaka institutionell risk och systemrisk noga måste begrundas. l en omgivning som kännetecknas av starka och omedelbara spridningseffekter mellan EU:s bank- och värdepappersmarknader finns det skäl att anse att status quo inte är hållbart på längre sikt. Det finns nu ett större behov och en större vilja att öppet diskutera vilka strukturer som kommer att behövas för att säkerställa en lämplig reglering av och tillsyn över en inre marknad för finansiella tjänster. l fråga om reglering bör unionen sträva efter att upprätthålla höga normer för tillsynen över sina finansiella institut. Dessa normer måste hålla jämna steg med marknadsutvecklingen och kapitalkraven måste på ett korrekt vis avspegla riskerna för banker, försäkringsföretag och värdepappersföretag i unionen. Kombinerade finansiella transaktioner kan också skapa nya risker eller öka befintliga sådana. Kapitalkraven måste vara adekvata och proportionella mot de risker som uppstår i finansiella grupper som överskrider traditionella branschgränser. Kommissionen kommer att fortsätta att utöva sin initiativrätt genom att lägga fram förslag i syfte att bemöta nya regleringsfrågor. Den skulle emellertid ha stor nytta av sektorsövergripande strategisk~ synpunkter av det slag som skulle kunna erhållas genom den mekanism som beskrivs i avdelning IV. 1 i detta dokument. Ett sådant perspektiv skulle vara värdefullt för att ange allmänna riktlinjer för lämpliga regleringsmetoder i frågor som exempelvis finansiella konglomerat. EU måste även spela en nyckelroll genom att hävda unionens röst i internationella finansiella regleringsfora i syfte att tillse att det utfärdas sunda och konsekventa 12 regleringar som garanterar lika konkurrensvillkor. Den globala dimensionen av regleringen av internationell finansiella tjänster kommer att få allt större betydelse i takt med ökad liberalisering under WTO:s överinseendet o. i förgrunden. Den fortlöpande processen med På tillsynsområdet har den ökade marknadsintegrationen ställt frågan om för8tärkt EU internationalisering, mindre samarbete användning av intermediärer och globalisaring av finansiella tjänster innebär att den nuvarande strukturen för samarbete och samordning mellan myndigheterna ifrågasätts. Följande praktiska åtgärder, vilka bygger på befintliga bestämmelser, kan vara ett sätt att ta hänsyn till det ökade inslaget av gränsöverskridande och sektorsövergripande verksamhet i syfte att säkerställa finansiell stabilitet. 1. Den för de enskilda tydliga tilltagande sektorsövergripande komplexiteten understryker behovet av tillsynsroller. Många av de frågor som diskuteras utifrån ett bank-, försäkrings- eller värdepappersperspektiv skär i verkligheten igenom alla finansiella sektorer. Det finns därför ett trängande behov av ökat samarbete, ökad övervakning och bättre. förståelse för erfarenheter och risker i alla sektorer, inklusive dem som normalt sett skulle ligga utanför eller synfältet värdepappersområdet För närvarande saknas det ett forum för att utveckla gemensamma sektorsövergripande metoder för den dagliga tillämpningen av tillsynsregler i enskilda ärenden. Kommissionen anser att det skulle vara en stor fördel om det kunde utvecklas smidiga mekanismer för ett nära samarbete från fall till fall mellan de myndigheter som utövar tillsynen. Sådana mekanismer kunde bygga på medlemskap i befintliga strukturer. På så vis undviks risken för att duplicera och utöka de strukturer som redan finnstt. Även om kommissionens uppgift på området för finansiella tjänster är inriktad på regleri·ng är den redo att hjälpa medlemsstaterna att utveckla dess~ ideer. tillsynsmyndigheterna på bank-, försäkrings- framåt genom bildandet av FESCO. 2. När det gäller värdepappersmarknaderna har samarbetet mellan värdepappers kommitteerna tagit ett steg l takt med att gränsöverskridande handel och emissioner blir en vardaglig företeelse kommer politiska frågor såsom exempelvis marknadsintegritet att bli ett gemensamt intresse. Med tiden kan en enda myndighet för att övervaka tillsynen över värdepappersmarknaderna bli ett förslag som är värt att överväga mot bakgrund av förändrade marknadsrealiteter. EU har även hämmats av att det saknats en kommitte med tillräcklig status som kan hjälpa EU institutionerna med att utveckla och genomföra reglering av investeringsljänster och värdepappersmarknader. 3. EU:s lagstiftning ger ett rättsligt bindande stöd för gränsöverskridande samarbete mellan tillsynsmyndigheter på bankområdet Dessa tillämpas genom bilaterala samförståndsavtal mellan de nationella tillsynsmyndigheterna. På senare tid har en del hävdat att dessa avtal inte längre räcker för att begränsa de gränsöverskridande effekter som blir följden om stora institut skulle gå i konkurs. Kommissionen håller inte med om åsikten att de nuvarande bestämmelserna inte är lämpliga för det stadium som den inre bankmarknaden för närvarande befinner sig på. Den anser dock att det finns behov av en politisk bedömning på hög politisk nivå, med deltagande av alla institutioner på nationell regler 1 o Ratifikationen av 1997 års avtal fortskrider och uppmärksamheten vänds mot en andra liberaliseringsrunda inom ramen för GATS (det allmänna avtalet om ljänstehandel). 11 T. ex. Kontaktgruppen, FESCO och konferensen för tillsynsmyndigheter på försäkringsområdet samt deras moderkommitteer - Rådgivande bankrörelsekommitten, Högnivåkommitten för värdepapperstillsyn och Försäkringskommitten. 13 nivå och EU-nivå, av vilka förutsättningar som skall vara uppfyllda för att en översyn skall vara motiverad. Besluten om lämpliga tillsynsformer avgörs för närvarande på nationell nivå och även tillsynen över bank-, försäkrings- och värdepapperssektorerna sker huvudsakligen på denna nivå. Medlemsstatema har utvecklat olika modeller för att utföra dessa uppgifter. Ömsesidigt förtroende för effektiviteten i partnerlandets finansiella tillsyn och reglering, vare sig den utförs av en enda myndighet för hela sektorn eUer av separata delsektorsmyndigheter som samarbetar och samordnar sin verksamhet på ett effektivt sätt, är den viktigaste komponenten i en framgångsrik grä~söverskri~ande tillsyn. ALLMÄNNA VILLKOR FOR EN EFFEKTIV EU·OMFATTANDE FINANSMARKNAD 1. Företagsstyrning Investerare på den inre marknaden kan uppleva onödig osäkerhet på grund av skillnader i bestämmelser om företagsstyrning. Dessa skillnader kan ge upphov till rättsliga eller administrativa hinder som kan hindra utvecklingen av en EU-omfattande finansmarknad {t. ex. praktiska bestämmelser om hur aktieägare i partnerländer får utöva sin rösträtt}. Begreppet "företagsstyming" omfattar dock ett stort antal frågor och det är för närvarande oklart hur de påverkar den inre marknaden för finansiella tjänster. Nationella bestämmelser grundar sig dessutom på långvariga rättsliga och socio-ekonomiska traditioner. För närvarande bör eventuella ingripanden från EU på detta område begränsas till att identifiera eventuella hinder för utvecklingen av en EU-omfattande finansmarknad vilka är en följd av bestämmelser om företagsstyrning. ·En överSyn av befintliga nanonella /'f91er för företagsstyrning kommer att lnl~das. } syfte att ,ig~nti(~f(l er~ntiJel/a rättslig~, ell~,,,~drl]il)istrativa hinder för utvecklingen av; en inre ,marknad för ·;'~ u~4tri ~~~~--~~~~~--~~~~~--~~~~~~~~ 2. Beskattning För att få en smidigt fungerande inre marknad för finansiella tjänster som bidrar till en effektiv integrationen av resursallokering finansmarknaderna ske mer eller mindre parallellt med en lämplig process för att samordna beskattningen. i hela Europeiska unionen måste den fortsatta Liberaliseringen av kapitalrörelserna 1988, vilket var en central åtgärd för att bl. a. skapa en inre marknad för finansiella tjänster, var avsedd att åtföljas av parallella åtgärder på området för beskattning av ränteinkomster från sparande i syfte att undanröja eller minska riskerna för 14 snedvridning. skattefusk eller skatteflykt. Rådet kunde emellertid inte enas om det förslag till direktiv som lades fram 1989. · En andra central åtgärd för finansiell liberalisering var antagandet av specifika sektorsdirektiv för finansiella tjänster. återigen utan att det skedde några framsteg på skatteområdet Hinder till följd av beskattningen av försäkringspremier fortsätter t. ex. att utgöra ett allvarligt hinder för en inre marknad för försäkringar. Denna handlingsram är avsedd att vara den tredje centrala åtgärden i riktning mot en inre marknad för finansiella tjänster. Ett antal medlemsstater. tillsammans med kommissionen. anser att det skulle vara obalanserat ur teknisk synpunkt och politiskt svårt att genomföra denna tredje åtgärd så länge processen med skattesamordning på finansmarknaderna inte kommit längre. Rådt,t uppmanas· att anta 1998 ars förslag till direktiV 'I· syfte att säker$tiJHa en effektiv mtniln~es,$ttlllng av. ranteinkom~ter från. sp~rande. · ·. 'gemenskapen. Kommissionen. · inqer för enlt. ~llt f. ungellJncle. inre ~OI'IJ171fJ"'E~' torts,ätta; sina ansträngni~!' att bekämp~: · bakgrund >~v dlfla/$$iortema ·i ~~·d· :f~r fill8nm!lla tjSnster. • ~ornq,rissionen. korn. ,. · · · rJt/ski'9rtiPPet1,. att laggaJram försl~g 9m {)e;tt·· · · · ~roch förslfrjl)ga,r. 15 IV. An GENOMFORA HANDLINGSRAMEN Diskussionerna i FSPG har gjort det möjligt att göra en sedan länge påkallad genomgång av vår lagstiftningsmetod för finansmarknaderna. Det tog över ett årtionde att enas om den finansiella lagstiftningen för den inre marknaden, vilken gav rättslig verkan åt den vägledande tanken om "ett enda tillstånd/hemlandstillsyn". Vi håller nu på att inleda en kvalitativt mer utmanande process som syftar till att uppnå ett större urval av politiska mål mot bakgrund av en allt mer föränderlig finansiell omgivning. För att framgångsrikt kunna genomföra den regleringsplan som anges i bilagan kö m mer. vi att behöva se över det sätt på vilket vi utvecklar lagstiftning om finansiella tjänster och skapa en hög nivå av internationellt samarbete. Det krävs mekanismer för att undvika följande fallgropar: ( 1) (2) (3) Att från fall till fall och som en reaktion på olika händelser som redan ägt rum föreslå och utforma åtgärder är otillräckligt i en situation där finansiella konglomerat är en vardaglig företeelse och gränserna mellan olika finansiella tjänster kontinuerligt håller på att suddas ut. Det krävs ett holistiskt, sektorsövergripande perspektiv för att ange vilka regleringar som bör prioriteras, för att undvika spänningar mellan olika politiska mål inom olika segment av finansmarknaderna och för att utvidga intervallet av politiska lösningar. Allt detta talar för vikten av att ha tillgång till strategiska synpunkter på hög nivå d~ politiken fastställs. Utdragna beslutsprocesser (se diskussionerna om likvidation av kreditinstitut och försäkringsföretag). Ett tillvägagångssätt som i högre grad bygger på att det på ett tidigt stadium och innan lagstiftningsför51ag tas fram råder delaktighet och samförstånd vid utformningen av politiken formella (medbeslutande)förfarandena skall avslutas. Detta tillvägagångssä~ bör utvidgas till alla EU-institutioner, men även till företrädarna för marknadsaktörer, konsumenter, användare och anställda. kommer att ge utdelning när de ' lnflexibilitet. Lösningar på EU-nivå måste kännetecknas av en viss flexibilitet så att de inte omedelbart blir obsoleta på grund av marknadernas obevekliga utveckling. Alltför rigida EU-åtgärder får ofta endast som konsekvens att marknadsstrukturer och marknadsuppträdande förstelnas. Denna risk ökar på grund av den långa tid som krävs för att formellt besluta om lagstiftningsåtgärder. Det sätt på vilket vi genomför den nya handlingsramen kommer att vara avgörande för hur vi lyckas. Nedanstående mekanismer kan övervägas. 1. Att uppdatera de sektorsövergripande prioriteringarna Det kommer att uppstå nya frågor som kräver reglering, vilka kommer att innebära ett potentiellt hot mot EU:s finansmarknader. För att möta dessa utmaningar är det nödvändigt att se över hur unionens strukturer och förfaranden i fråga om·finansiella tjänster för närvarande är organiserade. • ~IJ åft:·det paVfltkar kommis$iOnfJhS lagliga initiativrätt skulle en mekanism flJr att· idenfiftera framtida utir)~t:Jing~r oeh. if}ordna prioriteringarna i ett' allmänt sammanhang kunna omfatta. fll)åhd@:;. ' ' ·,. -. ; •: ·, Sttfo:rymtor:att sk~pa,samförstånd om. nya frågeställningarmellan. de f1Btionella ministerier sOm·:B!Mt~r: med ·reg/el'ing -'SV finansiella ljänster. Kommissionen. skulle. ha stornytta. av 16 tillgång till strategiska synpunkter liknande dem som FSPG tillhandahöll under den korta tid denna. grupp existerade. •• Lämpliga åtgärder skulle kunna vidtas för att göra det möjligt att på ett tidigt stadium informelltdiskutera politikens inriktning med företrädare förEuropaparlamentet. • Ett forum på hög nivå skulle kunna inrättas i syfte att sondera åsikterna hos organ som företräder de huvudsakliga intresse av att fi(l~~smarkn,dema fungerar smidigt och effektivt. De • viktigaste. bland dessa skulle vara f61l1friidare, för: • alla. segmef!t av fin~nsmarknsderna, fonqbfjrser,. konsumenter, anvätldare (f6retag) ~Phanställda. i. E U· som har ett intressegrupper. :· ·. :. ·. :. ::·'·. ::··::. · :. ·. ·. • Den process för ekonomiska reformer som nyligen inletts getVåSftntlfg~ up. ~lftttQtp:. :Qeh analyser av varu-, ljänste- och kapitalmarknadernas funktion. Cardiffprocessen kommer att ge ett värdefullt underlag vid valet av prioriteringar. • Kommissionen bör regelbundet ·rapportera till' rådet om hur arbetet med att genomföra åtgärderna i handlingsramen inom de utsatta tidsfristema fortskrider och; efter granskning av en·. högnivågrupp, vilka framsteg som gjorls. i tråg~ om förhållning:ss~tt~t· till nya sektorsllvergn'pande utmaningar (som t ex. finansiella konglomerat). 2. Att välja bästa möjliga tekniska lösningar Kommissionen avser att på ett så tidigt stadium som möjligt diskutera de stora dragen i varje initiativ med de övriga E U-institutionerna och relevanta intressegrupperna på EU-nivå. Sådana rådfrågningar kan omfatta följande: ( 1) (2) Synpunkter från nationella myndigheter som arbetar med reglering av och tillsyn över marknaderna kan integreras på ett tidigt stadium när gemenskapsinitiativen utarbetas. EU:s representativa organ kan utse ett begränsat antal experter som kan hjälpa kommissionen att bedöma konsekvenserna av lösningar av mer teknisk· karaktär. 3. Att snabbt genomföra överenskomna lösningar För närvarande går förändringen av EU:s tillsynsregler i syfte att hantera nya källor till instabilitet eller anpassa reglerna till bästa tillämpliga reglerings-/tillsynspraxis mycket långsamt (det är inte ovanligt att lagstiftningsförfaranden tar mellan tre och fyra år att slutföra). Europaparlamentet belyser i sin resolution riskerna med dessa dröjsmål och betonar samtidigt behovet av att på ett effektivt sätt bemöta oron beträffande den demokratiska legitimiteten i EU:s beslutsprocess. Alla är eniga om att vi kraftigt måste minska den tid som går åt för att komma fram till beslut om enskilda åtgärder. Kommissionen skulle tillsammans med Europaparlamentet och rådet kunna för att eventuellt kunna påskynda det undersöka vilket som är det bästa sättet lydelse enligt medbeslutandeförfarande som avses Amsterdamfördraget). i artikel 251 i fördraget {i sin Det behövs dock ett mer omfattande nytänkande beträffande det sätt på vilket politiken för de ·finansiella marknaderna utformas. Vid mer radikala förfarandemässiga tillvägagångssätt måste det dock tillses att det råder rigorös övervakning från Europaparlamentets och rådets sida samt säkerställas att reglerna i största möjliga utsträckning tolkas och tillämpas på ett enhetligt sätt i hela EU. Det bör införas större flexibilitet i regleringspolitiken så att den vid behov snabbare kan anpassas (under politiskt överinseende) till förändrade omständigheter. · 17 Kommissionen skulle kunna inleda infannel/a diskussioner med Europaparlamentet och medlemsstatema om hur artike/251 kan användas för att påskynda lagstiftningsprocessen för finansiella qanster. Dessutom kommer det att undersökas hur lagstiftning kan utarbetas i syfte att undvi~. alltför stor ·komplexitet. Inremarknadslagstiftning. på detta område (grundad på artike/100,) skulle i synnerhet kunna omfatta "väsentliga kt'$v" som grundar sig pa en hög konsu. mAAts. kyddsnivå. De centrala principerna iEU-Iagstiftningen skulle kunna utvecklas mera i detfJ/j. genom 'att anvånda. överens-komna kommitte~rfaranden, vilket skapar rättssäkerhet i fråga· 'öm. nämJtire. genomförandebestam me/ser. Ytterligare klargöranden i tekniska fragor, till stöd för tillsynsmyndigheter och andra ·organ som arbetar med daglig tillämpning av rambestamm&lser, skulle ·ske i. form av meddelanden från kommissionen. Rådet och Europaparlamentet uppmanas att. stödja genomförandet av detta nya till åtgärder på EU-nivå för tillvägagångssätt för att utarbeta och färdigställa förslag finansmarknadema. 18 HANDLINGSPLAN FÖR FINANSIELLA TJÄNSTER Denna plan grundar sig på de omfattande samråden beträffande kommissionens handlingsram och genom denna plan bekräftas vilka åtgärder som måste vidtas för att alla fördelar med euron skall kunna uppnås och för att de finansiella marknaderna inom EU skall vara fortsatt stabila och konkurrenskraftiga. Den kommande kommissionen kommer att behöva fastställa under vilka förhållanden olika åtgärder skall vidtas. Den optimala tidsramen återspeglar de · prioriteringar som har framkommit under diskussioner i policygruppen för finansiella ijånster (FSPG), med Europaparlamentet och med andra berörda parter. Europaparlamentet och rådet uppmanas att ställa sig bakom handlingsplanens innehåll och angelägenhetsgrad. Europaparlamentet och rådet uppmanas också att göra sitt yttersta för att säkerställa att enighet snabbt uppnås om de enskilda lagstiftningsåtgärderna och om hur de skall genomföras. Det krävs även ett åtagande att satsa den politiska kraft och de resurser som krävs för att klara de ambitiösa tidsramar som satts upp för att motsvara marknadens föränderliga krav och behovet av att skydda konsumenternas intresse och att öka konkurrenskraften för EU:s näringsliv i sin helhet. Var och en av de åtgärder som anges i handlingsplanen har tilldelats en av följande tre prioritetsgrader: Ataärder med prioritetsgrad 1: Det råder en bred enighet om att dessa åtgärder måste vidtas omedelbart. Dessa åtgärder är nödvändiga för att alla fördelar med euron skall kunna uppnås och för att finanssektorn och näringslivet inom EU skall vara konkurrenskraftigt samtidigt som konsumentintressena skyddas. » l de falllagförslag redan har lagts fram uppmanas Europaparlamentet och rådet att vidta alla nödvändiga steg för att säkerställa största möjliga enighet före den 1 januari år 2000. > Kommissionen bekräftar att den i de fall där det krävs ett initiativ skyndsamt kommer att. vidta de åtgärder som är nödvändiga. > Rådet och Europaparlamentet uppmanas att på grundval av kommissionens eventuella förarbete säkerställa att enighet snabbt uppnås inom två år, eller åtminstone innan övergångsperioden för euron går ut, och att skyndsamt genomföra överenskomna åtgärder. Atgärder med prioritetsgrad 2: Kommissionen anser att dessa åtgärder är viktiga för att den inre marknaden för finansiella tjänster skall fungera väl. De omfattar särskilt ändring av existerande lagstiftning eller anpassning av de nuvarande strukturerna för att klara nya utmaningar. Ataärder med prioritetsgrad 3: Dessa åtgärder gäller viktiga områden där det finns en tydlig och allmän enighet om att nya åtgärder skall vidtas i syfte att utarbeta en konsekvent politik till slutet av perioden för övergång till euron. 19 Ett snabbt antagande och genomförande av följande åtgärder12 i syfte att uppnå detta strategiska mål kommer att: • göra det möjligt för företag att anskaffa kapital på konku"enskraftlga villkor på EU nlvå, • ge investerare och intermediärer tillgång till alla marknader från en enda geografisk punkt, • göra det möjligt för företag som tillhandahåller investeringstjänster att erbjuda sina tjänster l alla medlemsstater utan att stöta på onödiga hinder eller administrativt ellerrä"-ligtkninge~ • ge upphov till en sund och välintegrerad ram med sundhetsregler inom vilken fondförvaltare kan allokera de tillgångar de förfogar över så att de ger största möjliga avkastning, och • skapa e. tt klimat präglat av rättssäkerhet så att värdepappershandeln inte medför onödig motpartsrisk. Aktörer Optimal ·eimi~navår 2000. Antagcande,år 2002; hinder för Att effektivt ömsesidigt erkännande av prospekt ~ att ett prospekt eller. erbjudande som godkänts l en medlemsstat accept·r~. i alla medlemsstater. Om dessutom förhandsregistrerlng. inför emissionen införs kommer tillgången till • · · kapitalmarknaderna att underlättas på ·grundyal :~v enhEitliga pro~p~kt; ~!~~; :· : ··• Att upptitta en gemensam rättsl/g ram för integrerade värdepappers- och derlvatmarlcnader: Atglrit j 1. Prioritet l Mål l Aktörer l Optimal 12 De föreslagna åtgirdema Mr strukturerade enligt framstllln/ngen 1/ntrodukt/onsdokumentet. 13 Forum of European seeurities Commlsslons (Forumet för europeiska virdepapperskommltteer) 20 Offentliggarande av ett meddelande från konunipionen l syfte att tkiiJ• pi ". oft. -. rade" tnvesterare:. och·. lcke lnatltutlonella Jrivtsterare. Förllag:tin ett direktiv om ått motverka otll. ,örlig n)årknadspåverkan. r·. Qrönbokom modemisering av. Jtav•~rlnsstJ. ,. •· ·d~MktiYef· · 1 2 2. Sammanfattning av gemensam tolkning. Förtydligande av. användandet av regler för. ~vesterarskydd, bland annat ~ppföranderegler för att fastställa under vilka omständigheter som. värdlandets affärsregler skall tillämpas på gränsöverskrid~nde · värde· å erstran$aktlonet; Okåmarknaderisintegrttet. genom att minska de ··institutionella investerarnas : •. ()Ch• in~ermediärerr)•$ f9ml~ga. ~. U manipulera marl91~a<lerna; ftFasl$tåUagtfl1e~~bl~ ·· · · ~Jgl~r för olikEi :· :mårkriadsplatser·L~e att · aka investeramas förtroende för en framväxande gemensam rsmarknad. värde a omfattande översyn av investeringsUänstedirektivet. ~Qrn gr~od för en Integrerad qch effektiv marknad för investeringsijänster. · Ulldanröja kvarvarande. hinder för marknadstillträde ·för mäklare/handlare:, hinder· för ijärrtnedlemskap och · begränsningar för handel med statsobligationer. Möta nya · :r~gleringsutmaning~u. ~ $Om · attemativa handeiss · stem;. · tidsram · · offentliggörande i slutet av 1999. Kommission Utkast för. en, på grundval av FESCO:s arbeteoch efter · samråd med medlemssta tema. ,. jt,sfl<na-ll. " :: · · i~··. ~[, :r;;::~' :~l~ Kommission en Kommission ·en, rådet och Europa parlamentet. 21 Modemfledng;. ay redovllnl~lema· i fl•• ~tt·:tJalndl bOiaglrlttldlflktlve_, Kom m laslonena rekommendation om revllfonapraxls l EU 2 2 bör omfatta en mekanism för granskning av internationella riktvärdesnormer så att dessa kan användas (utan några nationella variationer) av bÖrsnoterade företag i e u' Göra de fjärde och sjunde d1rektiven förenliga med·den mre·marknadens behov och ta hänsyn till utvecklingen av internationella redovisningsnormer. Höja kvaliteten på den tagstadgade revisionen i EU genom att rekommendera särskilda åtgärder beträffande kvalitetssäkring och revi$ionsnormer. Kommission en, rådet och Europa- parlamentet Förslag i slutet av år 2000. Antagande år· 2002. Kommission en Offentliggörand e i slutet av 1999. A b tt egJ rå •. ·Atptd nsa sys emns en VI va11 epappers ansa kti on er:. d. d Prioritet Mål Genomförande av direktivet om slutglitig avveckllhg Direktivet om grinsöverskridande · sikerheter. 1 1 Aktörer Medlemssta tern a Det är viktigt med ett gemensamt och sammanhängande _genomförande av direktivet Inom eu för att systemen sk~ll fungera smidigt. Rättssäkerhet beträffande giltighet och ianspråkstagande av säkerheter som ställs för gränsöverskridande värdepåpperstransaktioner. Kommission en i samråd med medlemssta terna och marknadsex perter et klimat för rånsöverskridande omstrukturerin Aktörer Mål Prioritet Rådetoch Europa parlamentet Politisk · ~e,rlrilk~mm••• om • ••• •• m:. ud. nden Politisk överen•kommelse om. Eur9:på~lagtordnlng en···· 1 1 Skapa klarhet och insyn i hela EU beträffande de rättsliga fråQQfSOm måste lösas vid ~tt uppk~pserbjudande. Förhindra att 'Qmstruktureringen. av företag Inom EU snedvrids genom godtyckliga skillnader i företagslednings- och mana ementkulturer. Skapa en frivillig rättslig struktur för att underlätta för. för~tag att placera verksamhet som omfattar H$Ja. EU under ett enda rationaliserat rättsli t. ara l. 22 Rådetoch Europa parlamentet Mitten av 1999. Antagande år 2000. Optimal tidsram Kommissionen fortsätter granska genomföt'andet i en arbetsgrupp. Kommissionen rapporterar till rådet i slutet av 2002. Samråd inleds hösten 1999. Förslag i slutet av år 2000: Antagande år 2003. Optimal tidsram Mitten av 1999. Antagande· år 2000. CWerayn ;~metOder f6r f6rltlgstty. mlng lnomSU' fjortonde bolag•rlttsdlrektlvet 3 3 3 Kommission en, medlemssta temaoch ' marJ<nadem a. Kommission': e. n Kommisslon en tnleda översyn i början av år 2000. An ' andear 2002. Förslag hösten 1999. Antagande år 2002. l samband med detta klargöra de möjligheter anställda har till medbestämmande och. p~ så sätt skapa ytterligare samsyn beträffande metQd$r "fOrföreta ss min. Identifiering av rättsliga eller administrativa hinder och de skillnader i metoder för · ,. toretagsstyming sQm dessa ;lecJ$r filt. ~~·mgjtigh~t. for töre~. ·•tt · ~ndr,ltförå. ··. · · gränsöverskridande företa sfusioner Tillåta företag att flytta sitt säte till en annan ·medlemsstat ' 23 Optimal tidsram14 Offentliggörand e i maj 1999~ En Inre marknad som fun erar för investerare:. ·· •ta~l'd Prioritet Mil Aktörer : 1 1 Mlddtlandt·frln k<)mmi. O,nen·Om tondbasa. -· pension. ,_. , Polillk. öv~rl~••malseom defltlll. el. fi. Direktiv ~m tllltyn över ~~nlfOf'lder. Kommission en Samråd om tillsynsram fOr kompletterande peosionsfondssystem för att · skydda förmånstagamas. rättigheter genom strikta • •svndhetskrav och noggrann ·tills n. Genom förslag 1 komm~r 'hindren för ·•gränsöverskridande Joi'Säljning av fondanQ~ : undanröjas genom aw ; fbndföretägen· tillåts· in ·· Må J. · •. i·eu. större antal tillg~ • · GfJI'lom ·förslag 2 skulle ·. •. '. · ·. ···•··· · förvaltningsbol~en erhjU$ e•: europeiskt tillstånd och det. · · verksamhetsområqe som de ·tillåts verka inom skulle. •·. ·. ,. utVidgas (och de skulle även<· ·•· få tillhandahålla individuella rtföl'förvaltnin s äö$ter. ~~;· Förslag l mitten av år 2000. Agta~ndEt. år 2002. en · Enligt den strategi som anges Kommisslon i kommissioneQs meddelande komther. kommlssionertatt ·, läggåJrarn ~ttfö!llå,g · tiU: <fir~ktiv om tiD~y~ över pensionsfönder. l. detta direktiv kommer den måhgfaiQ av ~nsionsfonder s9m föt,;näril~ande finns l eu : a~~~~k~s· · de(~9mmer. :, '~tt omfåtta. jaocte av till$tänttdapportering. lämplighetskriterier och regler. om skulder och investerin ar. 14 Se fotnot 2. 24. •. ·. ··. ,. •. ··' ·••··. ~!ftATEGJ~~~~L2 :PIA~OOH. S'i~M. ~R~~I"'f1ll1WlJ~"~I!. LA- MAR. ~~a. -. ~ Det kräva aamfällda ansträngningar enligt nedan från EU-inatitutionemas och alla berörda parters sida för att • ge konsumenterna de nödvändiga instrumenten (Information) och alcyddsmekanismerna (tydliga rättigheter och eHektiv tvistelösning) för att aktivt och fullt ut kunna delta i den inre marknaden för finansiella tjänster, • · identifiera och upphöra med omotiverat insisterande på icke-harmoniserade regler • för konsumentmarknaderna som utgör ett hinder för gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster; främja tillkomsten av eHektiva mekanismer för att undanröja de brister i den inre icke-institutionella marknaden för finansiella tjänster som beror på skillnader i privaträtten,. • skapa sådana rittsliga förhållanden att nya distribu'tionskana/er och • fjärrkommunikationsteknik kan komma till användning i hela Europa, och främja framväxten av kostnadseHektiva och säkra betalningssystem som gör det möjligt för medborgarna att överföra små belopp mellan medlemsstatema utan att drabbas av alltför höga avgifter. PoJitllk 6V;-. ~'k0mmel$e:Qm ett fllllåg till direktiv om- dlata~sfOrsåljning avftr•ån•l•lla:tJänster 2 ·. Midd,lanafrin · ikCJmft'åf4il()nen mtd _, re. IIIJ:f&~ tydlig Och : btlg"p~JO~Irafötmatlorlför ;~·'* · F,of$Jagef$}'fir'tiJt•~· åstadkomma-kon·•-·. beträffande'r~leif1. den marknadsförings- oeh fqr$åljningsteknik som företagen. använder · gentemot konsum~ntema. Detta kommer att begränsa , " -•·• konsumentem~s exponering tpr icke önskvärda saluföringstekniker (negativa avtal och otillbörliga påtryckningar). ·genom att lämpliga bestämmelser införs · · · (generösa ångermöpigbeter, förbud}. När dess~ regler införts· bör distansförsäljnif\9 med hjälp av fjärrkommunikationsteknik vara fri från denna tYP av hinder. Skapa en övergripande bild av den grundläggande information som. konsumenterna. ~hpv~rf()r · att bedöma kvalitetijrrpa företag som ~. llhand~~Uer ijånster i andra medlemsstater, säk~rhit~ i/resultatet av de ; anster 25 Kommissionen, medlemsstatema översyn inleds i sb. J,tet av _1999, ·····tnlddeJandt 1. Kommissionen,. förEttr~dare fpr ··. som erbjuds (plus möjligheter till prövning). Undersöka i vilken utsträckning detta informatlons~hov tillgodoses för en rad flnanslelta änster. Kommissionen kommeratt pffeJ'lUlggöra ett t'Jl*etande •eom:by. gger"' ::. CllskusSioner· maRan företagen och kOnsumentema OCii sotn. \ · · ger·f5~ till den. • · ·. överenskommelie om ·. vilken information. $om. skall Ullhandahållas vid ·gränsöverskridande hypotekslån. Korm11i$ medverkar i övervå • · · av hOröverensko~: :·. fö S; · ·· · · OffenUiggör andel slutet av19$9. 26 Optimal tidsram varsyn inleds hösten 1999, lägesrapport i mitten av år 2000. Diskussioner m. ed rådet och Ep ropa. parlarojntet inleds i slutet avår2000. ··-r~ag! ·~rrav '200o Antagande år 2002. tgird Prioritet Mål Aktörer Rapport flin kommltlloner, om betydande sidlinader mellan nationella bestimmeisar om transaktioner mellan företag och. pm~,. TO,Iknln"mlddela"de om ffitieten ått tllthandähitla tJänater ·odffdet IIIminna bista !pi·r~lomridet iFCirslag:~Uind~ng av ictMt*l:qlll · tirllkr:tnW. ··· lntermedll,. r ,;Mt<ldeftnct. etin · kommittioneri om en 'gemMalm marknadför betalningar t s F6rslkrlngskommlttin 3 2 2 Rapporten kommer att innehålla en förteckning över hinder för gränsöverskridande transaktioner mellan företag. ·och konsumenter för relevanta finansiella ~änst~r. Detta ~ommer att ligg~·:~ll·gru~d för•en. ·. an•lY:S ~v h~ru\lida; hur och varför värdlandets konsumentregler gäller och kommer att leda till att de omständigheter fastställs under vilka de nationella regiEtma ärnnte är likvärdiga. Ge objektivt och empiriskt underlag. för en diskussion med medlemsstaterna och Europaparlamentet om hur det gränsöverskridande · tillhandahållandet av finansiella detaljisttjänster skaU. kur:-tna underlättas utan. att kpns~rri~. f8kyddet. även. ras. ·•·•···. Storre rättsläkerhet öeh ~dligtiet mr·. · · · med~msstatema, förs~kringsföretagen och medborgarna, vilket bidrar till att skapa en enda. marknad. Att underlätta för försäkringsintermediärer att ·fritt dllhandahåll~ ijånster och att öka konsumentskyddet genom att uppdatera·och införa krav på professionalism och kompetens. Genom att skapa strikta gemensamma :grun~besti,irnrnelser för ·intermediärer kan försäkringsföretag l andra medlemsstater lättare. saluföra sina föl'$äkrin s 'änster. Kommer att ge· ledning åt de offenUiga åch privata · organ som har en funktion att fylla närdetgäller att säkerställa att säkra och 27 Kommissionen, medlemsstatema · Kommissiönen. ECBS, företrädare för marknaden, konsumenterna Kommissionen •. ni!rlngsllvet,. ·användarn · ·:medlem$&' • Offentliggöran ,. deav · : :meddelande i r. --~utlt. av '1·$99. KommiRlOn ens ilr6nbolcoin'en strategi för~-'*"el tnld'flftiRJIIIa. :-. lter 1 • kostnadseffektiva detaljistbetalningar kan ske över grän$8ma. För n · ·. nge g'r ~åd~n~. ,:: ::. · ktiqn~r:~l),p~<>,v:ti~t · 'avgiftersomrgenornsnittär 'myCket högre-än de avgifter som tas ut i de Inhemska betalningssystemen, vilket är 'en ohållbar situation i ett ·område med en enda ·. ·valuta; Meddelandet · : komrn-r främst. att vara · · 'in~ktat på kråditöverfö. ringar rnen även betalningar med kort, checkar och kontanter k()mmer att behandlas. Kömma överens om sätt att ~ä ·~till. no. _. ~rå u1b. yte· ~~ reller·ökä, el'heten t tekniska. s tern. ·en· tydlig och s~an~ängande. strategi f~r. hela finanssektom, 1 'vilken befinUiga regler, den 11'\temationeHa utvecklingen och tekniska framsteg _ beaktas. Analysen kommer att omfatta tillämpningen av · Romkonventionen på elektronisk handel. 28 Snabba tramsfeg måste göras för att • mycket skyndsamt undanröja de eventuella luckor l EU:s tillsynsram som uppstått till följd av nya former av finansiell verksamhet eller till följd av globaliseringen, • ange strikta och lämpliga normer så att EU:s banksektor framgångsrikt kan klara av en Intensifiering av konkurrenstrycke~ • bidra till utvecklingen av tillsynsstrukturer Inom EU som kan bevara stabiliteten och förtroendet len tid präglad av föränderliga marknadsstrukturer och av globa/isering, • utveckla en reglerings- och tillsynsstrategi som kan ligga till grund för en framgångsrik utvidgning, • göra det möjligt för EU att spela en viktig roll när det gäller att ange ambitiösa globala reglerings- och tillsynsnormer, ö/and annat betriffande finansiella konglomerat. direktiV om likVIdation -ev'f6111krlnglf8retag <Drttl~Oioer för vilka. förfaranden $Om skall fQij~s om· en bank är insOlvent och· töratt identifiera vilken myndighet som är. behörig. Dessa reglf),r kommer därmed ått förhindra att insolventa institut fortsätter sin verksamhet, vilket annars skulle kunna geupphovtill 29 1999. Antagande år 2000. Fö11lag i mitten av 1999. Antagande år 2001. F~r$1~9 tiO diraktiv. våren:2QQQ, beroendf3 på hur Baselkommittens arbete fortskrider. An. ~gandeår ~2. ' 1 och tillräcklig reglering av tillhandahållare av elektroniska pengar. ·: Pirtydliga de : Ullsynsregler. ~nligt · · Vilkaandra Institut än · ·traditionella · ··· ·. ·kreditinstitut får tillhanda~ ålla •~troniska pengar. · · 'löjliggöra att 4erm~. ·. · VetkBmhet utvecklås ··· ·. ·. ·titl'attbli · ·· ränsöverskrldande. Bekämpa bedrägerier Kommissionen och penningtvätt i det finansiella systemet genom att utvidga definitionen av förbrott och genom att utsträcka. fliPpor1eringskr,av~ ··" · ·· : '~rni'tä~ktct < '. • <:. : • <:. · ••. •. • •. · tran~ktione,~~. till:-. ,f::ijH: ir?:. ::. ;. -. · ···· · · omfatta relevanU~. ·• •. •. : :. · · Yrkesgrupper: 4tånför\~ • · ·~· den finansiella · · · · · ·Mktom. · kad information om bankers och andra ·finansiella instituts verksamhet så att · investerare kan fatta välgrundade beslut och för att främja insyn och disciplin på marknaden som ett komplement till tills ns~ tema. Arbetet med en. · översyn av bankernas kapitalregler så· att ·· d. essa skall återspegla marknadsutvecklinge n sker paraUeUtmecf. d. e11 översyn :som·. : • p~år inom •• ·. ··. • Såselkommlttån för : :::·. •. ban~tillsyn (G-10)J< ·i · Detta arbete förvärlta$ · : •· r,e~JuJtera i en översyn\. •. :. av EU;s bank• <>eQ • :· · · ·· · investeringskapitäfregt· er. · ·•·. :. · '. Oiliw. !Ut orrf. bankarOCh vlrdepåp~ 16 Rjdglvandt banlcrarelsekommltt6n och Högnlvåkommitt6n för virdepapperstil/syn 30 Prioritet Mil Akt6rer av konsumenterna på den inre marknaden genom att säkerställ~ att försäkringsföretag ·. omfattas av tillriOkffga. U. pitalkrav i farhållande till vilka risker · tar. · (Försäkrings kommitten), medlemsstaterna, företrädare för marknaderna solvensmarginal l fartlkrlngtdlrektlven aven 2 ridglv~nde Y;•rli•P•PP. ra~ komlriftte· 31 • Atgirda problemet med skillnader i skatteregler • Ett effektivt och öppet ,. ,. system för företagsstyrning Må/. Aktörer ,1' •. tflrcl Anta ett direktiv om· lklttplsparandi GlnomtOranä. V &JPpfl~ f&' firetagsbaD. ttrt'"' · fdndae;ember'1'997. För~lag• från kom·. • om ·•·· ·· sam· skattereai•ma· fir ~~p~. ·~4.  ~~",. Optimal tidsram PoHtisk överenskommelse i. npvembef 1999. · · Antagande år 2000. Kommissionen, 'llledtemsstaterna Granskning pågår i uppförandekodex gruppen. ·Kommissionen, medlemsstaterna, företr-dare för marknaden Diskussioner i skattepolitiska gruppen. · KOii\r'nlssionen, medlemsstatema och företrädare för marknaderna Syftet med förslaget är att som ett k()mpl6lffient till undanr§jandet av hinder för fri rörlighet för kapital och finansiella ijånster undanröja skillnader i beskattning av privat sparande, vilket kommer attgynna den finansiella sektorn. Bekämpa skadlig skattekonkurrens som i betydande grad kan påverka var i unionen ekonomisk verksamhet förlä s Sänka kostnaderna och undanröja faktorer som ··motverkar handel · 'över ränsema På grundval av diskussionerna i skattepolitiska gruppen kommer lagförslag att · utarlletas beträffan,d,. ,. frågan om· beskattning av de gränsöverskridande inbetalningar till fonder för kompletterande penslonsskydd som migrerande arbetstagare gör. Kommer att bidra till arbetskraftens :· rörli , bet. Identifiering av rättsliga eller administråtiva hinder och de skillnader i företa ss rnin smeto 32 l der som dessa leder till. 33


title: Social protection expenditure and receipts : European Union, Iceland and Norway: Data 1980-96.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Iceland
Norway
health expenditure
social budget
social cost
social security
statistics


title: Regulamento (CE) n° 1001/1999 da Comissão, de 11 de Maio de 1999, que altera os preços representativos e os direitos adicionais de importação de determinados produtos do sector do açúcar

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar
white sugar

formats: pdf print

text: L 122/38 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 12. 5. 1999 REGULAMENTO (CE) N. o 1001/1999 DA COMISS(cid:212)O de 11 de Maio de 1999 que altera os pre(cid:135)os representativos e os direitos adicionais de importa(cid:135)(cid:209)o de determinados produtos do sector do a(cid:135)(cid:156)car A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1785/81 do Conselho, de 30 de Junho de 1981, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector do a(cid:135)(cid:156)car (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1148/98 da Comiss(cid:209)o (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1423/95 da Comiss(cid:209)o, de 23 de Junho de 1995, que estabelece as regras de aplica(cid:135)(cid:209)o relativas (cid:133) importa(cid:135)(cid:209)o dos produtos do sector do a(cid:135)(cid:156)car, excluindo o mela(cid:135)o (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 624/98 (4), e, nomeadamente, o n. o 2, segundo par(cid:145)grafo, do seu artigo 1. o e o n. o 1 do seu artigo 3. o, Considerando que os montantes dos pre(cid:135)os representa- tivos e dos direitos adicionais aplic(cid:145)veis na importa(cid:135)(cid:209)o de a(cid:135)(cid:156)car branco, de a(cid:135)(cid:156)car em bruto e de determinados xaropes foram fixados pelo Regulamento (CE) n. o 1379/98 da Comiss(cid:209)o (5), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 943/1999 (6); Considerando que a aplica(cid:135)(cid:209)o das regras e modos de fixa(cid:135)(cid:209)o referidos no Regulamento (CE) n. o 1423/95 aos dados de que a Comiss(cid:209)o tem conhecimento implica que os citados montantes actualmente em vigor sejam alte- rados em conformidade com o anexo do presente regula- mento, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Os pre(cid:135)os representativos e os direitos adicionais aplic(cid:145)- veis na importa(cid:135)(cid:209)o dos produtos referidos no artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 1423/95 s(cid:209)o fixados conforme indi- cado no anexo. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 12 de Maio de 1999. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 11 de Maio de 1999. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 177 de 1. 7. 1981, p. 4. (2) JO L 159 de 3. 6. 1998, p. 38. (3) JO L 141 de 24. 6. 1995, p. 16. (4) JO L 85 de 20. 3. 1998, p. 5. (5) JO L 187 de 1. 7. 1998, p. 6. (6) JO L 117 de 5. 5. 1999, p. 28. 12. 5. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 122/39 ANEXO do regulamento da Comiss(cid:209)o, de 11 de Maio 1999, que modifica os pre(cid:135)os representativos e os montantes dos direitos adicionais aplic(cid:145)veis na importa(cid:135)(cid:209)o do a(cid:135)(cid:156)car branco, do a(cid:135)(cid:156)car em bruto e dos produtos do c(cid:155)digo NC 1702 90 99 C(cid:155)digo NC 1701 11 10 (1) 1701 11 90 (1) 1701 12 10 (1) 1701 12 90 (1) 1701 91 00 (2) 1701 99 10 (2) 1701 99 90 (2) 1702 90 99 (3) Montante do pre(cid:135)o representativo por 100 quilogramas l(cid:146)quidos do produto em causa Montante do direito adicional por 100 quilogramas l(cid:146)quidos do produto em causa (em EUR) 13,73 13,73 13,73 13,73 16,55 16,55 16,55 0,17 10,03 16,35 9,80 15,82 18,82 13,37 13,37 0,47 (1) Fixa(cid:135)(cid:209)o para a qualidade-tipo tal como definida no artigo 1. o do Regulamento (CEE) nº 431/68 do Conselho, (JO L 89 de 10. 4. 1968, p. 3), alterado. (2) Fixa(cid:135)(cid:209)o para a qualidade-tipo tal como definida no artigo 1. o do Regulamento (CEE) nº 793/72 do Conselho, (JO L 94 de 21. 4. 1972, p. 1). (3) Fixa(cid:135)(cid:209)o por 1 % de teor de sacarose


title: Lessons from the European Commission's demonstration programme on integrated coastal zone management.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU programme
coastal pollution
coastal region
sustainable development


title: Commission Regulation (EC) No 1011/1999 of 11 May 1999 establishing unit values for the determination of the customs value of certain perishable goods

eurovoc_concepts:
customs valuation
fresh fruit
fresh vegetable
perishable goods

formats: html pdf print

text: 13. 5. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 123/35 COMMISSION REGULATION (EC) No 1011/1999 of 11 May 1999 establishing unit values for the determination of the customs value of certain perishable goods THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 2913/92 of 12 October 1992 establishing the Community Customs Code (1), as last amended by Regulation (EC) No 955/ 1999 of the European Parliament and of the Council (2), Having regard to Commission Regulation (EEC) No 2454/93 of 2 July 1993 laying down provisions for the implementation of Council Regulation (EEC) No 2913/92 establishing the Community Customs Code (3), as last amended by Regulation (EC) No 502/1999 (4), and in particular Article 173 (1) thereof, Whereas Articles 173 to 177 of Regulation (EEC) No 2454/93 provide that the Commission shall periodically establish unit values for the products referred to in the classification in Annex 26 to that Regulation; Whereas the result of applying the rules and criteria laid down in the abovementioned Articles to the elements communicated to the Commission in accordance with Article 173 (2) of Regulation (EEC) No 2454/93 is that unit values set out in the Annex to this Regulation should be established in regard to the products in question, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The unit values provided for in Article 173 (1) of Regula- tion (EEC) No 2454/93 are hereby established as set out in the table in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 14 May 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 11 May 1999. For the Commission Martin BANGEMANN Member of the Commission (1) OJ L 302, 19. 10. 1992, p. 1. (2) OJ L 119, 7. 5. 1999, p. 1. (3) OJ L 253, 11. 10. 1993, p. 1. (4) OJ L 65, 12. 3. 1999, p. 1. L 123/36 EN Official Journal of the European Communities 13. 5. 1999 ANNEX Description Amount of unit values per 100 kg Code Species, varieties, CN code 1. 10 New potatoes 0701 90 51 0701 90 59 1. 30 Onions (other than seed) 0703 10 19 1. 40 Garlic 0703 20 00 1. 50 Leeks ex 0703 90 00 1. 60 Cauliflowers 0704 10 10 0704 10 05 0704 10 80 1. 70 Brussels sprouts 0704 20 00 1. 80 White cabbages and red cabbages 0704 90 10 1. 90 Sprouting broccoli or calabrese (Brassica oler- acea L. convar. botrytis (L. ) Alef var. italica Plenck) ex 0704 90 90 1. 100 Chinese cabbage ex 0704 90 90 1. 110 Cabbage lettuce (head lettuce) 0705 11 10 0705 11 05 0705 11 80 1. 120 Endives ex 0705 29 00 1. 130 Carrots ex 0706 10 00 1. 140 Radishes ex 0706 90 90 1. 160 Peas (Pisum sativum) 0708 10 90 0708 10 20 0708 10 95 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 34,13 202,93 305,72 56,76 337,48 508,43 140,00 832. 40 1 254,05 26,05 154,89 233,34 75,84 450,92 679,34 59,69 354,90 534,67 50,32 299,19 450,74 105,95 629,95 949,05 57,46 341,64 514,70 152,67 907,73 1 367,54 21,82 129,74 195,45 76,20 453,06 682,56 117,77 700,23 1 054,92 469,64 223,88 1 376,80 781,03 372,32 2 289,69 1 926,44 918,34 5 647,59 358,46 170,88 1 050,85 1 043,58 497,48 3 059,38 821,35 391,54 2 407,89 692,42 330,08 2 029,90 1 457,90 694,99 4 274,01 790,67 376,91 2 317,93 2 100,79 1 001,45 6 158,69 300,25 143,13 880,22 1 048,53 499,84 3 073,90 1 620,55 772,52 4 750,83 376,40 2 237,97 3 371,60 5 179,38 2 469,02 15 183,94 66,75 26,88 22,56 111,01 44,70 37,52 273,82 110,26 92,54 50,95 20,52 17,22 148,33 59,73 50,13 116,74 47,01 39,46 98,42 39,63 33,26 207,22 83,44 70,03 112,38 45,25 37,98 298,60 120,24 100,91 42,68 17,18 14,42 149,03 60,01 50,37 230,34 92,75 77,85 736,17 296,44 248,80 253,70 66 084,90 11 129,79 75,21 5 678,75 6 842,45 421,91 109 902,69 18 509,44 125,08 9 444,07 11 379,36 1 040,65 271 077,80 45 654,00 308,52 23 294,04 28 067,48 193,63 50 439,83 8 494,91 57,41 4 334,36 5 222,56 563,73 146 846,72 24 731,42 167,13 12 618,71 15 204,55 443,69 115 575,96 19 464,91 131,54 9 931,58 11 966,77 374,04 97 433,11 16 409,35 110,89 8 372,54 10 088,25 787,55 205 147,81 34 550,30 233,48 17 628,60 21 241,07 427,11 111 258,07 18 737,71 126,63 9 560,54 11 519,70 1 134,83 295 610,34 49 785,69 336,44 25 402,15 30 607,59 162,19 42 249,41 7 115,50 48,08 3 630,54 4 374,52 566,41 147 543,77 24 848,82 167,92 12 678,61 15 276,73 875,41 228 034,52 38 404,80 259,53 19 595,28 23 610,77 2 797,86 122 744,04 829,48 728 812,03 62 627,69 75 461,42 13. 5. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 123/37 Description Amount of unit values per 100 kg Code Species, varieties, CN code 1. 170 Beans: 1. 170. 1 Beans (Vigna spp. , Phaseolus ssp. ) ex 0708 20 90 ex 0708 20 20 ex 0708 20 95 1. 170. 2 Beans (Phaseolus ssp. , vulgaris var. Com- pressus Savi) ex 0708 20 90 ex 0708 20 20 ex 0708 20 95 1. 180 Broad beans ex 0708 90 00 1. 190 Globe artichokes 0709 10 00 1. 200 Asparagus: 1. 200. 1 (cid:190) green ex 0709 20 00 1. 200. 2 (cid:190) other ex 0709 20 00 1. 210 Aubergines (eggplants) 0709 30 00 1. 220 Ribbed celery (Apium graveolens L. , var. dulce (Mill. ) Pers. ) ex 0709 40 00 1. 230 Chantarelles 0709 51 30 1. 240 Sweet peppers 0709 60 10 1. 250 Fennel 0709 90 50 1. 270 Sweet potatoes, whole, human consumption) 0714 20 10 fresh (intended for 2. 10 Chestnuts (Castanea spp. ), fresh ex 0802 40 00 2. 30 Pineapples, fresh ex 0804 30 00 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 96,31 572,63 862,70 1 325,25 631,75 3 885,14 188,37 75,85 63,66 715,89 186 482,16 31 406,69 212,24 16 024,64 19 308,42 138,01 820,57 1 236,22 1 899,06 905,29 5 567,31 157,74 937,88 1 412,96 2 170,55 1 034,71 6 363,22 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 306,44 1 822,01 2 744,94 346,05 2 057,52 3 099,74 4 216,71 2 010,11 12 361,76 4 761,75 2 269,94 13 959,62 123,46 734,06 1 105,89 1 698,85 809,84 4 980,36 45,12 268,27 404,16 620,86 295,97 1 820,14 269,92 108,69 91,22 308,51 124,23 104,27 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 599,34 241,34 202,56 676,81 272,54 228,74 241,47 97,23 81,61 88,25 35,53 29,82 1 025,86 267 224,62 45 005,06 304,13 22 962,93 27 668,52 1 172,51 305 427,23 51 439,01 347,61 26 245,73 31 624,03 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 2 277,83 593 350,58 99 930,08 675,30 50 987,33 61 435,70 2 572,26 112 846,91 762,59 670 046,23 57 577,88 69 376,80 917,70 239 051,89 40 260,31 272,07 20 542,02 24 751,51 335,39 87 364,50 14 713,63 99,43 7 507,34 9 045,75 1 886,75 11 218,11 16 900,56 25 962,25 12 376,27 76 111,31 3 690,16 1 485,94 1 247,14 14 024,59 615 269,18 313 928,79 4 157,85 378 259,41 3 653 257,42 189,86 1 128,86 1 700,67 2 612,53 1 245,40 7 658,93 73,55 437,31 658,82 1 012,07 482,46 2 967,00 52,53 312,33 470,54 722,83 344,57 2 119,05 176,48 1 049,30 1 580,82 2 428,42 1 157,63 7 119,19 64,18 381,60 574,89 883,14 420,99 2 589,01 371,33 149,53 125,50 143,85 57,93 48,62 102,74 41,37 34,72 345,16 138,99 116,65 125,53 50,55 42,42 1 411,27 367 620,22 61 913,35 418,40 31 590,05 38 063,51 546,71 142 412,66 23 984,66 162,08 12 237,69 14 745,45 390,47 101 712,26 17 130,03 115,76 8 740,26 10 531,32 1 311,81 341 712,93 57 550,13 388,91 29 363,80 35 381,06 477,06 124 269,81 20 929,10 141,43 10 678,65 12 866,93 L 123/38 EN Official Journal of the European Communities 13. 5. 1999 Description Amount of unit values per 100 kg Code 2. 40 Species, varieties, CN code Avocados, fresh ex 0804 40 90 ex 0804 40 20 ex 0804 40 95 2. 50 Guavas and mangoes, fresh ex 0804 50 00 2. 60 Sweet oranges, fresh: 2. 60. 1 (cid:190) Sanguines and semi-sanguines 0805 10 10 2. 60. 2 (cid:190) Navels, navelines, navelates, salustianas, vernas, Valencia lates, Maltese, shamou- tis, ovalis, trovita and hamlins 0805 10 30 2. 60. 3 (cid:190) Others 0805 10 50 2. 70 Mandarins (including tangerines and satsu- mas), fresh; clementines, wilkings and simi- lar citrus hybrids, fresh: 2. 70. 1 (cid:190) Clementines 0805 20 10 2. 70. 2 (cid:190) Monreales and satsumas 0805 20 30 2. 70. 3 (cid:190) Mandarines and wilkings 0805 20 50 2. 70. 4 (cid:190) Tangerines and others ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 2. 85 Limes (Citrus aurantifolia), fresh ex 0805 30 90 2. 90 Grapefruit, fresh: 2. 90. 1 (cid:190) white ex 0805 40 90 ex 0805 40 20 ex 0805 40 95 2. 90. 2 (cid:190) pink ex 0805 40 90 ex 0805 40 20 ex 0805 40 95 2. 100 Table grapes ex 0806 10 10 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 141,77 842,93 1 269,90 1 950,80 929,95 5 718,99 277,28 111,65 93,71 1 053,80 274 505,00 46 231,20 312,42 23 588,54 28 422,33 98,15 583,57 879,18 1 350,57 643,82 3 959,36 191,96 77,30 64,88 729,57 190 044,90 32 006,72 216,29 16 330,79 19 677,31 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 63,51 377,61 568,89 79,30 471,50 710,33 96,04 571,03 860,28 53,98 320,95 483,53 873,92 416,60 2 561,99 1 091,19 520,17 3 198,95 1 321,54 629,98 3 874,24 742,78 354,09 2 177,55 124,21 50,02 41,98 155,10 62,45 52,42 187,84 75,64 63,48 105,58 42,51 35,68 472,08 122 972,51 20 710,61 139,96 10 567,17 12 732,61 589,45 153 546,21 25 859,73 174,75 13 194,41 15 898,22 713,88 185 959,37 31 318,64 211,64 15 979,71 19 254,29 401,24 104 519,85 17 602,88 118,96 8 981,52 10 822,02 164,38 977,36 1 472,43 2 261,92 1 078,26 6 631,07 321,50 129,46 108,66 1 221,87 318 284,06 53 604,32 362,25 27 350,53 32 955,23 40,87 243,00 366,09 562,38 268,09 1 648,69 51,63 306,98 462,48 710,44 338,67 2 082,75 79,93 32,19 27,02 100,98 40,66 34,13 303,79 79 135,35 13 327,71 90,07 6 800,20 8 193,70 383,78 99 969,62 16 836,54 113,78 8 590,51 10 350,89 141,80 843,10 1 270,17 1 951,21 930,15 5 720,20 277,34 111,68 93,73 1 054,03 274 563,09 46 240,98 312,49 23 593,53 28 428,35 13. 5. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 123/39 Description Amount of unit values per 100 kg Code Species, varieties, CN code 2. 110 Water melons 0807 11 00 2. 120 Melons (other than water melons): 2. 120. 1 (cid:190) Amarillo, cuper, honey dew (including cantalene), onteniente, piel de sapo (in- cluding verde liso), rochet, tendral, futuro ex 0807 19 00 2. 120. 2 (cid:190) other ex 0807 19 00 2. 140 Pears 2. 140. 1 Pears (cid:190) nashi (Pyrus pyrifolia) ex 0808 20 50 2. 140. 2 Other ex 0808 20 50 2. 150 Apricots 0809 10 00 2. 160 Cherries 0809 20 05 0809 20 95 2. 170 Peaches 0809 30 90 2. 180 Nectarines ex 0809 30 10 2. 190 Plums 0809 40 05 2. 200 Strawberries 0810 10 10 0810 10 05 0810 10 80 2. 205 Raspberries 0810 20 10 2. 210 Fruit of the species Vaccinium myrtillus 0810 40 30 2. 220 Kiwi fruit (Actinidia chinensis Planch. ) 0810 50 10 0810 50 20 0810 50 30 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 62,59 372,14 560,65 861,26 410,56 2 524,87 122,42 49,29 41,37 465,24 121 191,14 20 410,60 137,93 10 414,10 12 548,17 96,28 572,45 862,43 140,34 834,42 1 257,10 1 324,84 631,56 3 883,93 1 931,12 920,57 5 661,30 286,99 1 706,37 2 570,71 3 949,07 1 882,53 11 577,15 59,70 354,96 534,76 821,49 391,61 2 408,29 202,62 1 204,72 1 814,97 2 788,11 1 329,10 8 173,67 334,09 1 986,41 2 992,61 4 597,18 2 191,49 13 477,16 219,24 1 303,54 1 963,84 3 016,81 1 438,12 8 844,12 243,14 1 445,64 2 177,93 3 345,68 1 594,89 9 808,24 129,21 768,25 1 157,40 1 777,97 847,56 5 212,32 463,93 2 758,40 4 155,65 6 383,82 3 043,18 18 714,89 188,31 75,83 63,64 274,48 110,53 92,76 561,30 226,02 189,70 116,76 47,02 39,46 396,29 159,58 133,38 653,42 263,12 220,83 428,80 172,67 144,92 475,54 191,49 160,72 252,71 101,76 85,41 907,37 365,37 306,66 715,67 186 424,08 31 396,91 212,17 16 019,64 19 302,41 1 043,18 271 736,13 45 764,87 309,27 23 350,61 28 135,64 2 133,25 555 690,13 93 587,44 632,44 47 751,12 57 536,33 443,76 115 595,32 19 468,17 131,56 9 933,24 11 968,78 1 506,11 392 327,03 66 074,38 446,52 33 713,13 40 621,66 2 483,36 108 946,75 736,24 646 888,44 55 587,90 66 979,03 1 629,65 424 507,83 71 494,16 483,14 36 478,47 43 953,67 1 807,31 470 784,69 79 287,95 535,81 40 455,09 48 745,19 960,44 250 185,45 42 135,38 284,74 21 498,74 25 904,28 3 448,48 151 287,57 1 022,37 898 293,74 77 191,46 93 009,61 1 648,10 9 799,16 14 762,86 22 678,35 10 810,83 66 484,19 3 223,40 1 297,98 1 089,39 12 250,66 537 445,41 274 220,77 3 631,93 330 414,38 3 191 166,59 724,96 4 310,42 6 493,83 9 975,67 4 755,43 29 244,81 1 417,90 570,95 479,20 5 388,77 236 409,46 120 623,19 1 597,60 145 341,43 1 403 718,30 104,96 624,06 940,18 1 444,28 688,49 4 234,08 205,28 82,66 69,38 780,19 203 230,90 34 227,46 231,30 17 463,87 21 042,59 L 123/40 EN Official Journal of the European Communities 13. 5. 1999 Description Amount of unit values per 100 kg Code Species, varieties, CN code 2. 230 Pomegranates ex 0810 90 85 2. 240 Khakis (including sharon fruit) ex 0810 90 85 2. 250 Lychees ex 0810 90 30 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 52,98 315,00 474,57 729,02 347,53 2 137,21 376,88 2 240,83 3 375,90 5 185,98 2 472,17 15 203,30 498,11 2 961,63 4 461,82 6 854,14 3 267,39 20 093,71 103,62 41,73 35,02 737,11 296,82 249,12 974,22 392,29 329,25 393,81 102 583,58 17 276,78 116,75 8 815,13 10 621,54 2 801,42 122 900,57 830,53 729 741,44 62 707,56 75 557,66 3 702,55 162 433,67 1 097,69 964 475,45 82 878,53 99 862,09


title: Id-Deċiżjoni tal-Kunsill tal-11 ta' Mejju 1999 dwar il- konklużjoni tal-Ftehim bejn il-Komunità Ewropea u Ħong Kong, iċ-Ċina dwar kooperazzjoni u għajnuna amministrattiva reċiproka fi kwistjonijiet doganali.

eurovoc_concepts:
Hong Kong
administrative cooperation
agreement (EU)
cooperation agreement
customs cooperation

text: 02/Vol. 9 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 271 31999D0400 L 151/20 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 18. 6. 1999 ID-DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL tal-11 ta’ Mejju 1999 dwar il- konklużjoni tal-Ftehim bejn il-Komunità Ewropea u Ħong Kong, iċ-Ċina dwar kooperazzjoni u għajnuna amministrattiva reċiproka fi kwistjonijiet doganali. (1999/400/KE) IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Artikolu 2 Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi il-Komunità Ekonomika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 113 flimkien ma’l-ewwel sentenza ta’ l-Artikolu 228(2) tiegħu, Il- Kummissjoni, assistita mir-rappreżentanti ta’l-Istati Membri, għandha tirrapreżenta lill-Komunità fil- Kumitat Konġunt tad- Dwana mwaqqaf taħt l-Artikolu 21 tal-Ftehim. Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni, Artikolu 3 (1) (2) Billi fil-5 ta’ April 1993 il-Kunsill awtorizza lill- Kummissjoni biex tinnegozja, f’isem il- Komunità, diversi ftehim ta’ kooperazzjoni doganali ma’ xi wħud mill-isħab kummerċjali ewlenin tal-Komunità. Il-President tal-Kunsill qiegħed b’hekk jiġi awtorizzat biex jinnomina l-persuni li jkollhom is-setgħa jiffirmaw il-Ftehim li jorbot lill-Komunità. Billi l-Ftehim bejn il-Komunitajiet Ewropej u Ħong Kong, iċ-Ċina dwar kooperazzjoni u għajnuna amministrattiva reċiproka fi kwistjonijiet doganali għandu jiġi approvat, Artikolu 4 Il-President tal-Kunsill għandu, n-notifika prevista fl-Artikolu 22 tal-Ftehim (1). f’isem il-Komunità, jagħti ADOTTAT DAN IR-REGOLAMENT: Artikolu 5 Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Artikolu 1 Il-Ftehim bejn il-Komunitajiet Ewropej u Ħong Kong, iċ-Ċina dwar kooperazzjoni u għajnuna amministrattiva reċiproka fi kwistjonijiet doganali qiegħed b’hekk jiġi approvat f’isem il-Komunità, It-test tal-Ftehim huwa mehmuż ma’ din id-Deċiżjoni. Meħuda fi Brussel, 11 ta’ Mejju 1999. F’isem il-Kunsill Il-President L. SCHOMERUS (1) Id-data tad-dħul fis-seħħ tal-Ftehim għandha tiġi ppubblikata fil- Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej mis-Segretarjat Ġenerali tal- Kunsill