title: Information om datum för ikraftträdandet av tilläggsprotokollet till frihandelsavtalet och Europaavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Litauen

eurovoc_concepts:
agricultural production policy
cereals
common price policy
export policy
import policy
reform of the CAP

text: 8. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 192/1 I (Meddelanden) REVISIONSR˜TTEN S˜RSKILD RAPPORT Nr 2/99 om effekterna av reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken inom spannm(cid:229)lssektorn samt kommissionens svar (i enlighet med artikel 248. 4 andra stycket i EG-f(cid:246)rdraget) (1999/C 192/01) INNEH¯LLSF(cid:214)RTECKNING Punkt Sida SAMMANFATTNING. 1. INLEDNING. 1. 1(cid:151)1. 3 2. HISTORIK. 2. 1(cid:151)2. 12 Prisst(cid:246)d och externt skydd. 2. 1(cid:151)2. 5 Spannm(cid:229)lsmarknadens utveckling. 2. 6(cid:151)2. 12 3. REFORMEN. 3. 1(cid:151)3. 5 4. REFORMENS RESULTAT. 4. 1(cid:151)4. 48 Spannm(cid:229)lsbudgeten. 4. 1(cid:151)4. 5 Produktion. 4. 6(cid:151)4. 10 Konsumtion. 4. 11(cid:151)4. 14 Priser. 4. 15(cid:151)4. 21 Producentpriser. 4. 15(cid:151)4. 19 Konsumentpriser. 4. 20(cid:151)4. 21 Lager. 4. 22(cid:151)4. 23 Utrikeshandel. 4. 24(cid:151)4. 28 Import. 4. 25 Export. 4. 26(cid:151)4. 28 Jordbruksinkomster fr(cid:229)n spannm(cid:229)l. 4. 29(cid:151)4. 48 Kompensation inom spannm(cid:229)lssektorn. 4. 31(cid:151)4. 36 F(cid:246)rdelning av inkomsterna fr(cid:229)n spannm(cid:229)lsodling. 4. 37(cid:151)4. 46 Jordbruksmarkens v(cid:228)rde. 4. 47(cid:151)4. 48 5. SLUTSATS. 5. 1(cid:151)5. 13 Kommissionens svar. 2 4 4 4 5 6 10 10 12 14 14 14 15 17 19 19 19 20 20 23 26 26 31 C 192/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 7. 1999 SAMMANFATTNING Denna rapport behandlar effekterna av 1992 (cid:229)rs reform av den gemensamma jordbrukspolitiken inom spann- m(cid:229)lssektorn. Den sammanfattar bakgrunden till den gemensamma organisationen av spannm(cid:229)lsmarknaden och n(cid:228)mner reformens centrala delar. D(cid:228)refter redog(cid:246)r den f(cid:246)r hur den gemensamma organisationens budget har utvecklats och f(cid:246)r de viktigaste ekonomiska variablerna inom spannm(cid:229)lssektorn efter reformen. Mot bak- grund av denna utveckling utv(cid:228)rderar den reformens resultat. Den gamla gemensamma organisationen av marknaden, som var baserad p(cid:229) prisst(cid:246)d och externt skydd, resul- terade i v(cid:228)xande offentliga lager till en v(cid:228)xande kostnad f(cid:246)r gemenskapsbudgeten. Dessutom var man tvungen att bevilja allt st(cid:246)rre exportbidrag f(cid:246)r att bli kvitt (cid:246)verskottsspannm(cid:229)l p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden. EG:s handelspartner ut(cid:246)vade ocks(cid:229) press p(cid:229) gemenskapen f(cid:246)r att den skulle avreglera sin jordbruksmarknad ytterligare. Detta resul- terade till slut i 1992 (cid:229)rs reform av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP), som fr(cid:228)mst inriktades p(cid:229) spannm(cid:229)lssektorn (se punkterna 2. 1(cid:151)2. 12). Denna reform s(cid:246)kte (cid:229)tg(cid:228)rda de interna och externa problemen genom att f(cid:246)rb(cid:228)ttra konkurrenskraften f(cid:246)r spannm(cid:229)l odlad inom EG. Det viktigaste instrumentet var en drastisk s(cid:228)nkning av interventionspriserna. Jord- brukarna kompenserades f(cid:246)r de inkomstf(cid:246)rluster som blev resultatet av priss(cid:228)nkningarna genom ett direkt arealst(cid:246)d. En marknadsbalans skulle uppn(cid:229)s genom att l(cid:228)gre priser betalades och produktionen d(cid:228)rigenom motverkades, genom att arealst(cid:246)det gjordes oberoende av den faktiska produktionsvolymen och genom att produktionsarealer lades i tr(cid:228)da (se punkterna 3. 1(cid:151)3. 5). Fast(cid:228)n kommissionen f(cid:246)rv(cid:228)ntade sig en viss (cid:246)kning av de budgetm(cid:228)ssiga utgifterna allt eftersom kostnaderna f(cid:246)r jordbruksst(cid:246)det successivt flyttades (cid:246)ver fr(cid:229)n konsumenten till skattebetalaren, (cid:246)kade utgifterna snabbare (cid:228)n f(cid:246)rutsett p(cid:229) grund av ett antal administrativa beslut som fattades p(cid:229) kommissions- eller r(cid:229)dsniv(cid:229). Den ned- g(cid:229)ng i utgifterna som hade f(cid:246)rutsetts f(cid:246)r 1997 intr(cid:228)ffade inte (se punkterna 4. 1(cid:151)4. 5). Nedg(cid:229)ngar i produktionen under det f(cid:246)rsta reform(cid:229)ret (cid:246)vergick snabbt i uppg(cid:229)ngar som (cid:229)terf(cid:246)rde produktio- nen till niv(cid:229)erna f(cid:246)re reformen. Utvecklingen varierade avsev(cid:228)rt mellan medlemsstaterna, vilket visar att pro- duktionsvolymen i h(cid:246)gre grad p(cid:229)verkades av klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar och en kontinuerligt (cid:246)kande avkastning (cid:228)n av priss(cid:228)nkningar och det obligatoriska uttaget av (cid:229)kermark (se punkterna 4. 6(cid:151)4. 10). Konsumtionen p(cid:229) den inre marknaden (cid:246)kade till f(cid:246)ljd av att priss(cid:228)nkningarna gjorde det mer intressant att anv(cid:228)nda spannm(cid:229)l som djurfoder. Emellertid visar djurfodersektorns anpassningsf(cid:246)rm(cid:229)ga att det ocks(cid:229) finns en risk att den reagerar och utvecklas i motsatt riktning, till exempel d(cid:229) prisf(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan spannm(cid:229)l och substituten (cid:228)nnu en g(cid:229)ng blir of(cid:246)rdelaktigt f(cid:246)r spannm(cid:229)l (se punkterna 4. 11(cid:151)4. 14). Det f(cid:246)rv(cid:228)ntades att producentpriserna skulle f(cid:246)lja de institutionella prisernas nedg(cid:229)ng. Detta skedde i varie- rande omfattning i medlemsstaterna, men p(cid:229) grund av bristen p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden l(cid:229)g EU:s marknadspriser f(cid:246)r vete, det spannm(cid:229)lsslag som produceras mest inom EU, fortfarande h(cid:246)gre (cid:228)n de nya institutionella priserna, vilket betydde att de faktiska inkomstf(cid:246)rlusterna totalt sett (cid:246)verkompenserades. Revisionsr(cid:228)tten har redan redo- gjort f(cid:246)r detta fenomen i sin (cid:229)rsrapport f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1996 (se punkterna 4. 16(cid:151)4. 18 och 4. 33). 8. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 192/3 Under 1997 och 1998, efter (cid:246)verg(cid:229)ngstiden, sj(cid:246)nk priserna och m(cid:229)ste (cid:228)n en g(cid:229)ng uppr(cid:228)tth(cid:229)llas genom inter- vention (se punkterna 4. 19 och 4. 23). Nedg(cid:229)ngen i producentpriserna f(cid:246)rv(cid:228)ntades minska konsumenternas kostnader f(cid:246)r st(cid:246)det till jordbrukssek- torn. Emellertid saknades antingen bel(cid:228)gg f(cid:246)r att slutkonsumentens pris sj(cid:246)nk v(cid:228)sentligt (t. ex. f(cid:246)r br(cid:246)d), eller s(cid:229) hade de fall av l(cid:228)gre priser som p(cid:229)tr(cid:228)ffades inte n(cid:229)got direkt samband med de l(cid:228)gre spannm(cid:229)lspriserna (n(cid:246)t- och grisk(cid:246)tt). S(cid:229)ledes (cid:246)kade skattebetalarnas kostnader avsev(cid:228)rt utan att detta ledde till n(cid:229)gra s(cid:228)rskilda f(cid:246)r- b(cid:228)ttringar f(cid:246)r konsumenterna (se punkterna 4. 20(cid:151)4. 21). N(cid:228)r det g(cid:228)ller jordbrukarnas inkomster, gynnades sektorn i sin helhet av reformen. Eftersom marknadspriserna under (cid:246)verg(cid:229)ngstiden l(cid:229)g h(cid:246)gre (cid:228)n de nyligen fastst(cid:228)llda institutionella priserna, (cid:246)verkompenserades de fak- tiska f(cid:246)rlusterna totalt sett. Ju h(cid:246)gre marknadspriser i medlemsstaten, desto h(cid:246)gre blev de totala inkomsterna f(cid:246)r de ber(cid:246)rda jordbrukarna sedan det nya systemet inf(cid:246)rts. Systemet var aldrig (cid:228)mnat att kompensera f(cid:246)rlus- ter, varken p(cid:229) den enskilde jordbrukarens niv(cid:229) eller p(cid:229) nationell niv(cid:229). D(cid:228)rf(cid:246)r finns tv(cid:229) sk(cid:228)l till (cid:246)ver- eller underkompensation. Det f(cid:246)rsta sk(cid:228)let (cid:228)r att st(cid:246)det (cid:228)r kopplat till genomsnittliga arealer och avkastningar som fixerats till den tidigare niv(cid:229)n, vilket resulterar i att effektiva jordbrukare underkompenseras och mindre effek- tiva (cid:246)verkompenseras. ¯ andra sidan ledde skilda marknadspriser i olika l(cid:228)nder f(cid:246)r samma vara till (cid:246)verkom- pensation f(cid:246)r jordbrukare i vissa l(cid:228)nder och underkompensation f(cid:246)r jordbrukare i andra l(cid:228)nder under vissa (cid:229)r (se punkterna 4. 31(cid:151)4. 35). Dessutom g(cid:246)r kompensationssystemet ingen skillnad vad g(cid:228)ller st(cid:246)d efter jordbrukets storlek eller st(cid:246)d efter avkastning och f(cid:246)rb(cid:228)ttrar s(cid:229)ledes inte de sm(cid:229) producenternas st(cid:228)llning. Stora jordbruk och jordbruk som lig- ger i regioner med den h(cid:246)gsta avkastningen f(cid:229)r fortfarande h(cid:246)gst bidrag (se punkterna 4. 37(cid:151)4. 46). Sedd som en faktisk (cid:228)ndring av politiken var 1992 (cid:229)rs reform av den gemensamma jordbrukspolitiken utan tvivel ett steg i r(cid:228)tt riktning. F(cid:246)r att trygga de framsteg som uppn(cid:229)tts i fr(cid:229)ga om konkurrenskraft och mark- nadsbalans m(cid:229)ste dock ytterligare (cid:229)tg(cid:228)rder vidtas. De (cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)resl(cid:229)s i Agenda 2000 (cid:228)r inte tillr(cid:228)ckliga f(cid:246)r att (cid:229)tg(cid:228)rda de (cid:229)terkommande produktions(cid:246)verskotten, f(cid:246)r att p(cid:229) l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt reagera p(cid:229) fallande priser p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden och trygga jordbrukarnas inkomster. P(cid:229) grund av de (cid:246)kande sv(cid:229)righeterna med produktio- nen och med arealrelaterade bidrag, kan det vara l(cid:228)mpligt att unders(cid:246)ka m(cid:246)jligheten av att ers(cid:228)tta det nuva- rande systemet med n(cid:229)gon form av direkt inkomstst(cid:246)d (se punkterna 5. 8(cid:151)5. 11). C 192/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 7. 1999 1. INLEDNING lingen av den gemensamma organisationens budget och de vikti- gaste ekonomiska faktorerna f(cid:246)r spannm(cid:229)lssektorn efter refor- men, utv(cid:228)rderar reformens resultat j(cid:228)mf(cid:246)rt med dess m(cid:229)l och kommenterar huruvida det (cid:228)r m(cid:246)jligt f(cid:246)r Agenda 2000 att (cid:229)tg(cid:228)rda bristerna i 1992 (cid:229)rs reform och om den driver reformprocessen vidare. Rapporten ber(cid:246)r inte utvecklingen av det s(cid:228)rskilda pro- grammet f(cid:246)r durumvete, eftersom detta behandlades i revisions- r(cid:228)ttens (cid:229)rsrapport f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1997 (3). 1. 1 I m(cid:229)nga avseenden utg(cid:246)r spannm(cid:229)l gemenskapens viktigaste gr(cid:246)da. Den upptar ca 38 miljoner hektar eller cirka 25 % av gemenskapens jordbruksareal. Kvantitetsm(cid:228)ssigt svarar den f(cid:246)r den st(cid:246)rsta produktionen p(cid:229) omkring 200 miljoner ton per (cid:229)r. Spannm(cid:229)l (cid:228)r den viktigaste handelsvaran inom gemenskapen med cirka 38 miljoner ton. Enbart f(cid:246)rvaltningen av denna gemen- samma organisation av marknaden belastade gemenskapsbudge- ten med mer (cid:228)n 14 000 miljoner ecu under 1997, dvs. 34 % av budgeten f(cid:246)r EUGFJ:s garantisektion. Detta (cid:228)r det (cid:246)verl(cid:228)gset st(cid:246)rsta beloppet f(cid:246)r en organisation av marknaden n(cid:228)r det g(cid:228)ller st(cid:246)d fr(cid:229)n EU:s budgetmedel. R(cid:228)knat p(cid:229) produktionsv(cid:228)rdet exklusive konsumtion p(cid:229) g(cid:229)rden var spannm(cid:229)l 1995 dock fj(cid:228)rde st(cid:246)rsta vara med 18 379 miljoner ecu efter mj(cid:246)lkprodukter (38 176 mil- joner ecu), n(cid:246)tk(cid:246)tt (24 583 miljoner ecu) och grisk(cid:246)tt (23 123 miljoner ecu) (1). 2. HISTORIK Prisst(cid:246)d och externt skydd 1. 2 Under 1992 reformerade gemenskapen delar av den gemen- samma jordbrukspolitiken (GJP). Reformen var fr(cid:228)mst inriktad p(cid:229) spannm(cid:229)lsmarknaden, inom vilken de nya best(cid:228)mmelserna till- l(cid:228)mpades fr(cid:229)n och med reglerings(cid:229)ret 1993/94. Det f(cid:246)rv(cid:228)ntades att reformen skulle vara fullst(cid:228)ndigt genomf(cid:246)rd i slutet av den tre- (cid:229)riga (cid:246)verg(cid:229)ngstiden, dvs. i juni 1996. D(cid:228)rigenom var reglerings- (cid:229)ret 1996/97 det f(cid:246)rsta (cid:229)ret d(cid:229) reformen till(cid:228)mpades fullt ut. Denna rapport behandlar n(cid:229)gra av reformens viktigaste effekter f(cid:246)r spannm(cid:229)lssektorn. Den baseras p(cid:229) granskningsarbete som utf(cid:246)rdes under 1997 och 1998 j(cid:228)mte analyser av ekonomiska och finansiella uppgifter som har sammanst(cid:228)llts av Eurostat, redovi- sats i andra gemenskapsdokument eller inh(cid:228)mtats vid de inter- vjuer med nationella myndigheter och representanter f(cid:246)r produ- center, f(cid:246)r(cid:228)dlare och konsumenter som genomf(cid:246)rdes i de fem st(cid:246)rsta spannm(cid:229)lsodlande medlemsstaterna: Frankrike, Tyskland, F(cid:246)renade kungariket, Italien och Spanien (2). 1. 3 Rapporten inneh(cid:229)ller en kortfattad historik (cid:246)ver den gemen- samma organisationen av spannm(cid:229)lsmarknaden samt redog(cid:246)r f(cid:246)r reformens viktigaste best(cid:229)ndsdelar. D(cid:228)refter beskriver den utveck- 2. 1 Spannm(cid:229)l var den f(cid:246)rsta varan som blev f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r en gemensam organisation av marknaden inom ramen f(cid:246)r den gemen- samma jordbrukspolitiken p(cid:229) grund av dess grundl(cid:228)ggande bety- delse som m(cid:228)nnisko- och djurf(cid:246)da samt f(cid:246)r handeln inom gemen- skapen. Efter l(cid:229)nga f(cid:246)rhandlingar som inleddes med konferensen i Stresa 1958, beslutade r(cid:229)det slutligen i januari 1962 att inr(cid:228)tta en gemensam organisation av marknaden. Dess viktigaste instru- ment var f(cid:246)ljande: a) Riktpriser, som fastst(cid:228)lldes av r(cid:229)det i b(cid:246)rjan av varje regle- rings(cid:229)r f(cid:246)r varje spannm(cid:229)lsslag (framf(cid:246)r allt vanligt vete, durumvete, korn, havre och r(cid:229)g). Riktpriserna definierades som de priser fritt g(cid:229)rden en jordbrukare skulle erh(cid:229)lla. F(cid:246)r- handlingarna om detta pris var besv(cid:228)rliga fr(cid:229)n f(cid:246)rsta b(cid:246)rjan. I synnerhet Tyskland v(cid:228)grade acceptera n(cid:229)gra drastiska s(cid:228)nk- ningar av sina jordbrukspriser, och f(cid:246)rst 1967 tr(cid:228)dde de gemen- samma spannm(cid:229)lspriserna i kraft. Dock l(cid:229)g priserna i Tysk- land n(cid:229)got h(cid:246)gre (cid:228)n marknadspriserna i de (cid:246)vriga fem medlemsstaterna och l(cid:229)ngt (cid:246)ver v(cid:228)rldsmarknadspriserna. b) Interventionspriser, som fastst(cid:228)lldes till en viss procentsats av riktpriserna markerade den miniminiv(cid:229) till vilken marknads- priserna skulle till(cid:229)tas sjunka. D(cid:229) detta minimipris var n(cid:229)tt anmodades nationella interventionsmyndigheter att k(cid:246)pa spannm(cid:229)l p(cid:229) statens bekostnad. Logiken bakom interventions- systemet var att utbudet av spannm(cid:229)l vid de tillf(cid:228)llen d(cid:229) till- g(cid:229)ngen (cid:246)verskred efterfr(cid:229)gan (vanligen under sk(cid:246)rdeperioden) skulle begr(cid:228)nsas genom att staten k(cid:246)pte upp spannm(cid:229)l till interventionslager, och marknadspriserna d(cid:228)rmed uppr(cid:228)tt- h(cid:246)lls p(cid:229) en niv(cid:229) som l(cid:229)g (cid:246)ver interventionspriserna. D(cid:229) det motsatta intr(cid:228)ffade, dvs. att tillg(cid:229)ngen minskade och priserna steg, vanligen i slutet av reglerings(cid:229)ret, var tanken att f(cid:246)rs(cid:228)lj- (1) (2) Jordbruksl(cid:228)get i Europeiska unionen, rapport 1996, tabellerna 3. 1. 5, 3. 5. 2. 2, 3. 6. 16 och 4. 1. 4. 4. I fallande ordning efter spannm(cid:229)lsproduktionens omfattning, baserat p(cid:229) produktionssiffrorna f(cid:246)r 1995 enligt 1996 (cid:229)rs Eurostatrapport, tabell 4. 1. 1. 3. (3) EGT C 349, 17. 11. 1998, kapitel 2. 8. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 192/5 ning fr(cid:229)n interventionslagren skulle h(cid:229)lla marknadspriserna p(cid:229) riktprisernas niv(cid:229). F(cid:246)r att ge producenter och handelsid- kare ett incitament till att sj(cid:228)lva lagra spannm(cid:229)l och inte l(cid:228)gga det i interventionslager direkt efter sk(cid:246)rden, h(cid:246)jdes dessutom interventionspriserna m(cid:229)natligen under en viss del av regle- rings(cid:229)ret. Gemenskapsbudgeten belastades med lagringskost- naderna och senare avskrivningskostnaden f(cid:246)r den lagrade spannm(cid:229)len, men inte med kostnaden f(cid:246)r att k(cid:246)pa upp spann- m(cid:229)l. st(cid:228)ndigt sakna betydelse f(cid:246)r jordbrukarnas inkomst, och tj(cid:228)nade inget annat syfte (cid:228)n att utg(cid:246)ra en teoretisk grund f(cid:246)r fastst(cid:228)llandet av interventionspriserna. Dessutom (cid:229)sidosattes konsumenternas intressen. Fr(cid:229)n f(cid:246)rsta b(cid:246)rjan fick konsumenterna b(cid:228)ra kostnaden f(cid:246)r skillnaden mellan de h(cid:246)ga priserna p(cid:229) den inre marknaden och de l(cid:229)ga v(cid:228)rldsmarknadspriserna. 2. 2 Genom att till(cid:228)mpa detta prisst(cid:246)dssystem hade gemenska- pen underf(cid:246)rst(cid:229)tt framf(cid:246)r allt uppfyllt tre m(cid:229)l i artikel 39 i Rom- f(cid:246)rdraget (4): a) Inkomstm(cid:229)let, dvs. att tillf(cid:246)rs(cid:228)kra jordbruksbefolkningen en sk(cid:228)lig levnadsstandard genom riktpriset. b) Marknadsstabiliseringsm(cid:229)let, eftersom priserna endast till(cid:228)ts r(cid:246)ra sig mellan riktpriset och interventionspriset. c) Strukturm(cid:229)let att jordbruk skulle producera s(cid:229) mycket som beh(cid:246)vdes f(cid:246)r att de ber(cid:246)rda jordbrukarna skulle kunna livn(cid:228)ra sig p(cid:229) sin inkomst vid de fastst(cid:228)llda priserna. 2. 3 Riktpriserna var satta s(cid:229) h(cid:246)gt att marknadspriserna tende- rade att ligga betydligt l(cid:228)gre, och de l(cid:229)g till och med under den marginal p(cid:229) 10 % som skilde rikt- och interventionspriserna (cid:229)t. S(cid:229)lunda blev interventioner ett st(cid:228)ndigt inslag i gemenskapens marknadsf(cid:246)rvaltning som uppr(cid:228)tth(cid:246)ll producentpriserna vid den konstgjort h(cid:246)ga interventionsprisniv(cid:229)n. Riktpriserna kom att full- (4) Artikel 39 i Romf(cid:246)rdraget: (cid:148) 1. Den gemensamma jordbrukspolitiken skall ha som m(cid:229)l att a) h(cid:246)ja produktiviteten inom jordbruket genom att fr(cid:228)mja tekniska framsteg och genom att trygga en rationell utveckling av jord- bruksproduktionen och ett optimalt utnyttjande av produktions- faktorerna, s(cid:228)rskilt arbetskraften, b) p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt tillf(cid:246)rs(cid:228)kra jordbruksbefolkningen en sk(cid:228)lig levnadsstan- dard, s(cid:228)rskilt genom en h(cid:246)jning av den individuella inkomsten f(cid:246)r dem som arbetar i jordbruket, c) stabilisera marknaderna, d) trygga f(cid:246)rs(cid:246)rjningen, e) tillf(cid:246)rs(cid:228)kra konsumenterna tillg(cid:229)ng till varor till sk(cid:228)liga priser. 2. Vid utformningen av den gemensamma jordbrukspolitiken och de s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att till(cid:228)mpa den skall h(cid:228)nsyn tas till jordbruksn(cid:228)ringens s(cid:228)rskilda karakt(cid:228)r som (cid:228)r en f(cid:246)ljd av jordbru- a) kets sociala struktur och av strukturella och naturbetingade olik- heter mellan olika jordbruksregioner, b) n(cid:246)dv(cid:228)ndigheten av att gradvis genomf(cid:246)ra l(cid:228)mpliga anpassnings- (cid:229)tg(cid:228)rder, c) det faktum att jordbruket i medlemsstaterna utg(cid:246)r en sektor som (cid:228)r n(cid:228)ra f(cid:246)rbunden med ekonomin i dess helhet. (cid:148) 2. 4 Ett s(cid:229)dant system med garanterade minimipriser kan endast fungera om konkurrens fr(cid:229)n billigare spannm(cid:229)l p(cid:229) v(cid:228)rldsmarkna- den h(cid:229)lls borta fr(cid:229)n den inre marknaden. I detta syfte komplet- terade gemenskapen det interna prisst(cid:246)dssystemet med ett system med slusspriser ut(cid:229)t. Priserna p(cid:229) den inre marknaden skyddades med variabla avgifter p(cid:229) spannm(cid:229)lsimport fr(cid:229)n tredje land. Dessa avgifter grundades p(cid:229) tr(cid:246)skelpriser som fastst(cid:228)lldes s(cid:229) att priset p(cid:229) importerad spannm(cid:229)l i gemenskapens viktigaste konsumtions- centra l(cid:229)g n(cid:229)got (cid:246)ver riktpriserna, och skillnaden mellan dessa priser utgjorde grunden f(cid:246)r det som ben(cid:228)mns gemenskapsprefe- rensen. De r(cid:246)rliga importavgifterna redovisades som egna medel i gemenskapsbudgeten. 2. 5 Exportbidragen verkade i motsatt riktning j(cid:228)mf(cid:246)rt med importavgifterna. De (cid:246)verskott som hotade den inre marknaden exporterades, och export(cid:246)rerna kunde erh(cid:229)lla bidrag f(cid:246)r skillna- den mellan det h(cid:246)gre priset p(cid:229) den inre marknaden och det l(cid:228)gre f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset p(cid:229) marknaden i ett tredje land. D(cid:229) lagren p(cid:229) den inre marknaden tog slut kunde dock exportskatter utnyttjas f(cid:246)r att motverka export och/eller importavgifterna s(cid:228)nkas, vilket endast har intr(cid:228)ffat tv(cid:229) g(cid:229)nger hittills i den gemensamma organi- sationens historia. Systemet med slusspriser var fr(cid:229)n b(cid:246)rjan utfor- mat som ett sj(cid:228)lvfinansierande system p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt att inkomsterna fr(cid:229)n importavgifter i genomsnitt var t(cid:228)nkta att t(cid:228)cka exportbidra- gen under en period p(cid:229) flera (cid:229)r. Spannm(cid:229)lsmarknadens utveckling 2. 6 D(cid:229) den gemensamma organisationen av spannm(cid:229)lsmarkna- den inf(cid:246)rdes fanns endast sex medlemsstater, och en stor del av baslivsmedlen importerades f(cid:246)r att garantera EG:s befolkning en tillr(cid:228)cklig tillg(cid:229)ng. 1968 importerade de sex medlemsstaterna (cid:246)ver 17 miljoner ton spannm(cid:229)l och exporterade 6,5 miljoner ton, vil- ket betydde att ett nettobehov p(cid:229) 10,5 miljoner ton, dvs. 10 % av gemenskapens spannm(cid:229)lsbehov, m(cid:229)ste t(cid:228)ckas genom import. C 192/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 7. 1999 2. 7 Oljekriserna 1973 och 1979 ledde till en v(cid:228)rldsomsp(cid:228)nnande inflation, och i mitten av (cid:229)ttiotalet ledde fortsatta budgetunder- skott i USA till att den monet(cid:228)ra instabilitet som hade sitt upphov i de b(cid:229)da oljechockerna f(cid:246)rv(cid:228)rrades. Inflationen ledde till ett antal betydande h(cid:246)jningar av de institutionella priserna (rikt-, interventions- och tr(cid:246)skelpriserna), och dollarns depreciering (cid:246)kade ytterligare gapet mellan gemenskapspriserna och v(cid:228)rlds- marknadspriserna f(cid:246)r spannm(cid:229)l. De h(cid:246)ga st(cid:246)dpriserna utgjorde ett starkt incitament f(cid:246)r jordbrukarna att (cid:246)ka produktionen, medan gemenskapens konsumtion (cid:246)kade i l(cid:229)ngsammare takt. Artificiella avs(cid:228)ttningsmarknader som finansierades genom inter- ventionsk(cid:246)p eller h(cid:246)ga exportbidrag gav en falsk bild av den fak- tiska marknadssituationen f(cid:246)r producenterna. D(cid:228)rf(cid:246)r blev gemen- skapen, som d(cid:229) bestod av nio medlemsstater, 1980 en nettoexport(cid:246)r av spannm(cid:229)l (se tabell 1). Fr(cid:229)n och med 1981 var produktionen fortfarande st(cid:246)rre (cid:228)n konsumtionen p(cid:229) den inre marknaden, importen f(cid:246)ll och den subventionerade exporten (cid:246)kade kontinuerligt. Interventionslagren fortsatte ocks(cid:229) att (cid:246)ka. Avyttrandet av (cid:246)verskotten p(cid:229) den inre marknaden och utom- lands blev allt kostsammare f(cid:246)r gemenskapsbudgeten. spannm(cid:229)ls(cid:246)verskott p(cid:229) den inre marknaden att importen sj(cid:246)nk och att en allt st(cid:246)rre del av exportbidragen inte l(cid:228)ngre t(cid:228)cktes av importavgifterna. Till slut m(cid:229)ste konsumenterna finansiera syste- met genom att betala spannm(cid:229)lspriser som var betydligt h(cid:246)gre (cid:228)n v(cid:228)rldsmarknadspriserna, och dessutom (cid:246)kade skattebetalarnas andel av finansieringen av interventionerna och exportbidragen. 2. 10 I slutet av reglerings(cid:229)ret 1992/93 kulminerade situationen med att 32,2 miljoner ton spannm(cid:229)l, cirka 20 % av (cid:229)rets produk- tion, fanns i interventionslager (se tabell 1). Denna m(cid:228)ngd mot- svarade mer (cid:228)n fyra m(cid:229)naders konsumtion p(cid:229) den inre markna- den och kostade skattebetalarna 2 724 miljoner ecu under samma (cid:229)r i lagringskostnader och avskrivningar (se tabell 2). Under samma period (cid:246)kade exportbidragen ocks(cid:229) till 2 789 miljoner ecu, medan avgifterna f(cid:246)r samtliga importerade jordbruksprodukter endast uppgick till 1 000 miljoner ecu. D(cid:228)rf(cid:246)r blev det allt sv(cid:229)rare att finansiera jordbruksbudgeten mot bakgrund av de krav som inf(cid:246)r- des i riktlinjerna f(cid:246)r jordbruket i samband med den budgetdisci- plin som fastst(cid:228)lldes under 1988. 2. 8 F(cid:246)rs(cid:246)k att bromsa utgifternas upp(cid:229)tg(cid:229)ende trend genom att frysa eller s(cid:228)nka de institutionella priserna och andra stabilise- rande (cid:229)tg(cid:228)rder (maximigr(cid:228)nser f(cid:246)r de kvantiteter som t(cid:228)cks av garantipriserna, medansvarsavgifter och ett system f(cid:246)r att l(cid:228)gga mark i tr(cid:228)da (5) inleddes under andra h(cid:228)lften av (cid:229)ttiotalet. Alla dessa (cid:229)tg(cid:228)rder misslyckades med att minska produktionen och (cid:246)verskotten i v(cid:228)sentlig omfattning, och de budgetm(cid:228)ssiga utgif- terna (fr(cid:228)mst interventionskostnader och exportbidrag) l(cid:229)g d(cid:228)rf(cid:246)r kvar p(cid:229) en h(cid:246)g niv(cid:229). Det agromonet(cid:228)ra systemet som var avsett att genom till(cid:228)mpning av jordbruksomr(cid:228)kningskurser skydda jordbrukspriserna mot den (cid:246)kande instabiliteten p(cid:229) valutamark- naderna, ledde i st(cid:228)llet till att priserna steg i de medlemsstater vars nationella valutor sj(cid:246)nk i v(cid:228)rde och f(cid:246)rde endast i liten omfattning med sig kompensation i form av priss(cid:228)nkningar i de medlems- stater vars nationella valutor steg (6). Incitamenten till att h(cid:246)ja produktionen f(cid:246)rblev starka p(cid:229) grund av relativt h(cid:246)ga priser p(cid:229) den inre marknaden, och stigande avkastning f(cid:246)rv(cid:228)rrade proble- met med strukturella (cid:246)verskott. 2. 11 Dessutom gick st(cid:246)rsta delen av de allt st(cid:246)rre utgifterna inte direkt till jordbrukssektorn utan till lagerhus(cid:228)gare och spannm(cid:229)ls- handlare, vilka ofta var ett och samma f(cid:246)retag. Jordbrukssektorn drog f(cid:246)rdel av ett system som p(cid:229) ett konstgjort s(cid:228)tt uppr(cid:228)tth(cid:246)ll priserna p(cid:229) den inre marknaden p(cid:229) en niv(cid:229) som l(cid:229)g (cid:246)ver v(cid:228)rlds- marknadspriserna, och handelsf(cid:246)retagen inkasserade de export- bidrag och interventionsbetalningar som var n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att bibeh(cid:229)lla priserna p(cid:229) den inre marknaden. Under det sista (cid:229)ret f(cid:246)re reformen uppgick dessa utgifter till 5 512,6 miljoner ecu av en sammanlagd spannm(cid:229)lsbudget p(cid:229) 6 923,2 miljoner ecu. 2. 12 Samtidigt ut(cid:246)vade gemenskapens handelspartner p(cid:229)tryck- ningar f(cid:246)r att jordbruksprodukterna skulle inf(cid:246)rlivas med All- m(cid:228)nna tull- och handelsavtalet (GATT), att gemenskapsmarkna- derna skulle (cid:246)ppnas f(cid:246)r deras jordbruksprodukter och att samtliga bidrag som direkt eller indirekt p(cid:229)verkar handeln skulle avvecklas. 2. 9 Prisst(cid:246)d genom interventionsk(cid:246)p och ett yttre skydd genom importavgifter, exportbidrag och det agromonet(cid:228)ra systemet ledde allt som allt till att spannm(cid:229)lsproducenterna och handelsidkarna isolerades fr(cid:229)n realiteterna p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden. Dessutom gjorde en (cid:246)kande sj(cid:228)lvf(cid:246)rs(cid:246)rjningsgrad och slutligen uppkomsten av 3. REFORMEN (5) Se revisionsr(cid:228)ttens (cid:229)rsrapport f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1989, (EGT C 313, 12. 12. 1990, s. 75 och 89). (6) Se revisionsr(cid:228)ttens s(cid:228)rskilda rapport nr 1/89 om det agromonet(cid:228)ra systemet, (EGT C 128, 24. 5. 1989, punkt 6. 13). 3. 1 D(cid:229) den gemensamma jordbrukspolitiken utsattes f(cid:246)r p(cid:229)tryck- ningar fr(cid:229)n tv(cid:229) h(cid:229)ll, dvs. b(cid:229)de inifr(cid:229)n p(cid:229) grund av budgetrestrik- tionerna och utifr(cid:229)n vid GATT-f(cid:246)rhandlingarnas Uruguayrunda, blev det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att reformera jordbrukspolitiken. Spannm(cid:229)ls-. 8 7 1 9 9 9 Reglerings(cid:229)r Gemenskapens storlek Anv(cid:228)ndbar produktion (1) (2) Import (3) Export (3) Anv(cid:228)ndning inom landet (3) F(cid:246)r(cid:228)ndring i lager Totalt slutligt lager (4) varav interventionslager varav marknadslager (miljoner ton) S V Sj(cid:228)lvf(cid:246)rs(cid:246)rjning Tabell 1 Balansr(cid:228)kning f(cid:246)r spannm(cid:229)l totalt, 1972/73(cid:151)1997/98 1997/98 1996/97 1995/96 1994/95 1993/94 1992/93 1991/92 1990/91 1989/90 1988/89 1987/88 1986/87 1985/86 1984/85 1983/84 1982/83 1981/82 1980/81 1979/80 1978/79 1977/78 1976/77 1975/76 1974/75 1973/74 1972/73 EU-15 EU-15 EU-15 EU-15 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-10 EU-10 EU-10 EU-10 EU-10 EU-9 EU-9 EU-9 EU-9 EU-9 EU-9 EU-9 EU-9 205,0 205,3 176,6 172,8 164,8 168,3 181,0 169,4 162,8 163,6 154,2 153,8 160,2 151,3 123,6 131,4 122,3 125,0 113,8 115,6 102,6 90,0 96,4 107,3 104,7 102,2 4,9 4,8 8,0 6,6 5,2 4,1 5,5 5,1 6,5 7,3 7,9 7,1 11,1 7,3 8,9 11,1 15,3 16,7 17,0 20,8 21,8 30,5 26,1 24,2 24,4 25,1 23,4 28,3 20,4 32,0 35,2 36,8 34,7 30,0 33,8 35,3 26,8 27,2 25,8 29,1 22,9 23,0 23,8 24,1 17,4 16,7 13,4 10,6 17,1 13,8 12,2 14,4 174,7 172,9 166,7 159,6 144,9 134,6 140,6 141,5 135,5 135,9 137,0 138,0 144,1 119,2 116,5 114,7 115,4 117,8 115,7 115,9 111,4 109,7 110,3 113,2 115,5 113,8 11,8 8,9 (cid:150) 2,6 (cid:150) 12,2 (cid:150) 10,2 0,9 11,3 3,1 (cid:150) 0,1 (cid:150) 0,2 (cid:150) 1,7 (cid:150) 4,3 1,5 10,4 (cid:150) 7,0 4,8 (cid:150) 1,7 (cid:150) 0,2 (cid:150) 2,2 3,8 (cid:150) 0,4 0,1 (cid:150) 4,9 4,5 1,4 (cid:150) 0,8 37,2 25,4 16,5 19,1 31,3 41,4 40,5 29,2 26,2 26,3 26,5 28,2 32,5 31,0 20,6 27,5 22,7 24,4 24,6 26,8 23,0 23,4 23,3 28,2 23,7 22,4 14,5 2,4 2,6 9,7 20,1 32,2 26,4 18,8 11,8. 22,7 23,0 13,9 9,4 11,2 9,2 14,1 10,4 14,4. 117 % 119 % 106 % 108 % 114 % 125 % 129 % 120 % 120 % 120 % 113 % 111 % 111 % 127 % 106 % 115 % 106 % 106 % 98 % 100 % 92 % 82 % 87 % 95 % 91 % 90 % (1) Anv(cid:228)ndbar produktion: produktionen minskad med svinn vid jordbruksenheten och svinn vid sk(cid:246)rd. (2) Siffran f(cid:246)r den anv(cid:228)ndbara produktionen f(cid:246)r 1997 fanns inte tillg(cid:228)nglig. I st(cid:228)llet har produktionssiffran anv(cid:228)nts, vilken (cid:228)r n(cid:229)got h(cid:246)gre. (3) Uppskattning fr(cid:229)n GD VI f(cid:246)r 1996/97 och 1997/98. (4) Slutligt lager per den 30 juni reglerings(cid:229)ret. De ber(cid:228)knas som restposter. : Uppgift inte tillg(cid:228)nglig. Anm. : F(cid:246)re 1990/91 innefattar gemenskapens siffror inte uppgifter fr(cid:229)n de nya tyska f(cid:246)rbundsstaterna. K(cid:228)lla: Eurostat, New Cronos (uppdaterad per september 1998). E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i C 1 9 2 / 7 Utveckling av utgifterna f(cid:246)r spannm(cid:229)l och andra jordbruksgr(cid:246)dor fr(cid:229)n 1990 till 1997 Tabell 2 F(cid:246)re nya gemensamma jordbrukspolitiken Nya gemensamma jordbrukspolitiken 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1994 till 1997 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-15 EU-12 EU-15 EU-12 EU-15 EU-12 EU-15 (miljoner ecu) Exportbidrag f(cid:246)r spannm(cid:229)l 2 443,4 3 601,5 3 139,7 2 788,8 1 513,2 1 062,2 1 092,7 301,2 312,8 484,6 532,3 3 361,2 3 451,0 % av totala utgifter f(cid:246)r spannm(cid:229)l 64,0 % 70,0 % 56,2 % 40,3 % 16,7 % 9,1 % 9,3 % 2,5 % 2,4 % 3,7 % 3,8 % 7,3 % 7,2 % Lagerinterventioner f(cid:246)r spannm(cid:229)l 1 251,4 1 419,4 2 497,4 2 723,8 186,7 36,7 62,7 (cid:150) 39,7 (cid:150) 46,5 67,1 71,5 250,8 274,4 % av totala utgifter f(cid:246)r spannm(cid:229)l 32,8 % 27,6 % 44,7 % 39,3 % 2,1 % 0,3 % 0,5 % (cid:150) 0,3 % (cid:150) 0,4 % 0,5 % 0,5 % 0,5 % 0,6 % (cid:214)vriga interventioner Spannm(cid:229)l Medansvarsavgift f(cid:246)r spannm(cid:229)l 341. 4 (cid:150) 656. 2 464,7 462,2 (cid:150) 924,3 (cid:150) 1 098,7 532,3 89,6 391,9 (cid:150) 0,9 347,6 (cid:150) 0,8 357,3 (cid:150) 0,8 279,2 (cid:150) 0,5 304,6 (cid:150) 0,5 273,4 0,0 300,7 0,0 1 292,1 (cid:150) 2,2 1 354,5 (cid:150) 2,2 Totalt (cid:150) 314,8 (cid:150) 459,6 (cid:150) 636,5 621,9 391,0 346,8 356,5 278,7 304,1 273,4 300,7 1 289,9 1 352,3 % av totala utgifter f(cid:246)r spannm(cid:229)l (cid:150) 8,2 % (cid:150) 8,9 % (cid:150) 11,4 % 9,0 % 4,3 % 3,0 % 3,0 % 2,3 % 2,3 % 2,1 % 2,1 % 2,8 % 2,8 % Arealst(cid:246)d f(cid:246)r spannm(cid:229)l Kompensationsbetalningar Arealuttag av mark d(cid:228)r spannm(cid:229)l odlas (1) Kompletterande st(cid:246)d f(cid:246)r durumvete 0. 0 18. 0 419. 5 0,0 65,4 516,1 0,0 125,5 456,4 0,0 362,8 425,9 4 723,7 1 456,0 816,6 7 222,6 2 050,7 944,0 7 222,6 2 050,7 944,0 8 919,9 1 771,6 947,6 9 611,7 1 930,7 948,3 9 787,1 10 524,1 30 653,3 32 082,1 7 055,4 1 475,0 3 789,5 1 079,9 1 618,1 1 080,6 6 753,3 3 788,1 % av totala utgifter f(cid:246)r spannm(cid:229)l 11,5 % 11,3 % 10,4 % 11,4 % 77,0 % 87,6 % 87,1 % 95,6 % 95,6 % 93,7 % 93,6 % Totalt 437,5 581,5 581,9 788,7 6 996,3 10 217,3 10 217,3 11 639,1 12 490,7 12 342,0 13 222,8 41 194,7 42 927,0 C 1 9 2 / 8 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i Totala utgifter f(cid:246)r spannm(cid:229)l (cid:214)kning i % j(cid:228)mf(cid:246)rt med f(cid:246)reg(cid:229)ende (cid:229)r 3 817,5 5 142,8 34,7 % 5 582,5 8,5 % 6 923,2 24,0 % (1) Ber(cid:228)knat utifr(cid:229)n att 85 % av den odlingsbara marken anv(cid:228)nds f(cid:246)r spannm(cid:229)lsodling (1992 (cid:229)rs siffror). K(cid:228)lla: Kommissionens finansiella rapporter fr(cid:229)n 1990 till 1997. 9 087,2 11 663,0 11 729,2 12 179,3 13 061,1 11,4 % 29,1 % 31,3 % 28,3 % 4,4 % 13 167,1 14 127,3 46 096,6 48 004,8 8,1 % 8,2 %. 8 7 1 9 9 9 8. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 192/9 sektorn var (cid:229)terigen ett av de omr(cid:229)den som ber(cid:246)rdes mest. I b(cid:246)r- jan av 1991 presenterades (cid:148)MacSharryreformen(cid:148) (uppkallad efter den kommissionsledamot som ansvarade f(cid:246)r jordbruket vid denna tidpunkt) (7). b) De m(cid:229)l som f(cid:246)reskrivs i artikel 39 i f(cid:246)rdraget, i synnerhet: 3. 2 Eftersom man v(cid:228)l k(cid:228)nde till den gemensamma jordbrukspo- litikens problem och tillkortakommanden var det enkelt att fast- st(cid:228)lla m(cid:229)len f(cid:246)r en reform av spannm(cid:229)lssektorn. Tillv(cid:228)gag(cid:229)ngs- s(cid:228)ttet blev d(cid:228)remot f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r l(cid:229)nga och sv(cid:229)ra diskussioner och i maj 1992 godk(cid:228)nde r(cid:229)det slutligen en mindre radikal reform (cid:228)n den som kommissionen hade f(cid:246)reslagit. 3. 3 I juni 1992 antogs de tv(cid:229) grundl(cid:228)ggande r(cid:229)dsf(cid:246)rordningarna (EEG) nr 1765/92 och (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 (8). Den f(cid:246)rsta r(cid:246)rde inf(cid:246)randet av ett nytt st(cid:246)dsystem (arealst(cid:246)d) f(cid:246)r producenter av jordbruksgr(cid:246)dor i allm(cid:228)nhet (spannm(cid:229)l, oljev(cid:228)x- ter och proteingr(cid:246)dor, senare kompletterat med linfr(cid:246)) och den andra reformerade den gemensamma organisationen av spann- m(cid:229)lsmarknaden. En (cid:246)verg(cid:229)ngstid inf(cid:246)rdes fr(cid:229)n och med regle- rings(cid:229)ret 1993/94 till och med under vilken de viktigaste inslagen i den nya gemensamma organisationen av marknaden skulle inf(cid:246)- ras. Den p(cid:229)f(cid:246)ljande perioden fram till 1999 betraktades som den egentliga till(cid:228)mpningsperioden, och de f(cid:246)r(cid:228)ndringar som f(cid:246)resl(cid:229)s i kommissionens Agenda 2000 utg(cid:246)r slutet av denna till(cid:228)mp- ningsperiod. 3. 4 Den gemensamma organisationen av marknaden s(cid:246)kte upp- fylla f(cid:246)ljande m(cid:229)l genom s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder: a) Konkurrenskraftsm(cid:229)let: Detta skulle uppn(cid:229)s under (cid:246)verg(cid:229)ngsti- den genom att det genomsnittliga interventionspriset succes- sivt s(cid:228)nktes fr(cid:229)n 155 ecu/ton (9) till 100 ecu/ton, samtliga spannm(cid:229)lsslag inbegripna. L(cid:228)gre interventionspriser antogs leda till l(cid:228)gre priser p(cid:229) den inre marknaden. Spannm(cid:229)l odlad inom gemenskapen skulle d(cid:228)rf(cid:246)r bli mer konkurrenskraftig p(cid:229) den inre marknaden j(cid:228)mf(cid:246)rt med de tullfritt importerade ers(cid:228)ttningsvaror som anv(cid:228)nds i djurfoder (maniok, majsglu- ten, etc. ). P(cid:229) den externa marknaden skulle spannm(cid:229)l avyttras med l(cid:228)gre exportbidrag eller till och med utan detta, eftersom skillnaden mellan de internationella priserna och priserna p(cid:229) den inre marknaden, vilket best(cid:228)mmer exportbidragens sats, skulle minska. i) Inkomstm(cid:229)let: Att kompensera jordbrukarna f(cid:246)r inkomst- f(cid:246)rluster som beror p(cid:229) nedg(cid:229)ngar i de institutionella pri- serna, eftersom marknadspriserna antogs f(cid:246)lja dessa ned- g(cid:229)ngar. Ett bidrag grundat p(cid:229) den areal som enligt jordbrukarens uppgifter anv(cid:228)ndes f(cid:246)r spannm(cid:229)lsodling kompletterade jordbrukarens inkomster fr(cid:229)n f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av spannm(cid:229)l p(cid:229) marknaden. Bidraget ber(cid:228)knades i princip genom att kompensationssatsen (skillnaden mellan det genomsnittliga interventionspriset f(cid:246)re reformen och det nya riktpris som fastst(cid:228)llts f(cid:246)r det innevarandet (cid:229)ret) mul- tiplicerades med arealen i fr(cid:229)ga och med en tidigare regio- nal avkastningssiffra som fastst(cid:228)llts av medlemsstaterna. ii) Stabiliseringsm(cid:229)let: Att begr(cid:228)nsa produktionen f(cid:246)r att uppn(cid:229) en b(cid:228)ttre marknadsbalans. Detta skulle uppn(cid:229)s genom att incitamentet till produktion minskades (via l(cid:228)gre priser) och genom att en tidigare basareal f(cid:246)r jordbruksgr(cid:246)dor fastst(cid:228)lldes. Om basarealen (cid:246)verskreds, s(cid:228)nktes arealst(cid:246)ds- betalningarna proportionellt. Ett obligatoriskt uttag av mark, dvs. att en viss procentsats av (cid:229)kermarken togs ur produktion, inf(cid:246)rdes som ett villkor f(cid:246)r att st(cid:246)d skulle erh(cid:229)llas. Denna (cid:229)tg(cid:228)rd g(cid:228)llde bara producenter som odlar mer (cid:228)n 92 ton per (cid:229)r. Under denna niv(cid:229) ans(cid:229)gs en produ- cent vara sm(cid:229)skalig och omfattades inte av uttagsvillkoret f(cid:246)r att erh(cid:229)lla arealst(cid:246)d. Som en (cid:148)n(cid:246)dbroms(cid:148) bibeh(cid:246)lls interventionen vid 90 % av de nya riktpriserna enligt vill- kor som var desamma inom hela gemenskapen. iii) Strukturm(cid:229)let: Att skapa st(cid:246)rre jordbruksenheter genom ett system f(cid:246)r f(cid:246)rtidspensionering (10), men ocks(cid:229) att f(cid:246)r- hindra en massflykt fr(cid:229)n landsbygden genom allm(cid:228)nna politiska riktlinjer och andra kompletterande (cid:229)tg(cid:228)rder (11). c) Att uppn(cid:229) m(cid:229)len i artikel 110 i f(cid:246)rdraget. Detta m(cid:229)l var direkt kopplat till den internationella handelspolitiken, s(cid:229)tillvida att det tvingade gemenskapen att bidra till (cid:148)en harmonisk utveck- ling av v(cid:228)rldshandeln, en gradvis avveckling av restriktionerna i den internationella handeln och en s(cid:228)nkning av tullmurarna(cid:148). Ett krav p(cid:229) att den gemensamma jordbrukspolitiken skulle utv(cid:228)rderas med avseende p(cid:229) detta m(cid:229)l fastst(cid:228)lldes i Marra- kechavtalet, som avslutade GATT:s Uruguayrunda i april 1994. (7) KOM(91)100 slutlig av den 1 februari 1991. (8) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 12. EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (9) F(cid:246)re till(cid:228)mpandet av prisstabilisatorn f(cid:246)r reglerings(cid:229)ret 1991/92. (10) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2079/92 av den 30 juni 1992, (EGT L 215, 30. 7. 1992 s. 91). (11) R(cid:229)dets f(cid:246)rordningar (EEG) nr 2078/92 och 2080/92 av den 30 juni 1992 (EGT L 215, 30. 7. 1992 s. 85 och 96). C 192/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 7. 1999 3. 5 F(cid:246)r den sex(cid:229)riga genomf(cid:246)randeperioden f(cid:246)r Uruguay(cid:246)ver- enskommelsen (1995(cid:151)2000) godk(cid:228)ndes f(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder: 4. REFORMENS RESULTAT a) Minskat yttre skydd: Importavgifter (kvantitetsbaserade) skulle ers(cid:228)ttas med tullar (v(cid:228)rdebaserade), och dessa skulle s(cid:228)nkas i sex lika stora steg med 36 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med referensperioden 1986(cid:151)88. Utg(cid:229)ngspunkten ber(cid:228)knades som skillnaden mel- lan exportpriserna f(cid:246)r stora leverant(cid:246)rer utanf(cid:246)r gemenska- pen och gemenskapens tr(cid:246)skelpris. Genom en koncession kom man (cid:246)verens om att importtullen f(cid:246)r spannm(cid:229)l inte skulle leda till att priset p(cid:229) importerad spannm(cid:229)l (cid:246)verskred interventionspriset med mer (cid:228)n 55 %. P(cid:229) detta s(cid:228)tt garantera- des den s(cid:229) kallade gemenskapspreferensen. Dessutom kom man (cid:246)verens om att kvoter f(cid:246)r befintligt tilltr(cid:228)de (12) f(cid:246)r majs- och sorghumimporten till Spanien och kvoter f(cid:246)r (cid:148)minimitill- tr(cid:228)de(cid:148) (13) f(cid:246)r vete, havre och majs (g(cid:228)llde endast Portugal) skulle bel(cid:228)ggas med l(cid:228)gre tullsatser eller inga alls. b) Begr(cid:228)nsat exportst(cid:246)d: Med undantag f(cid:246)r livsmedelsbist(cid:229)nd skulle de budgetm(cid:228)ssiga utgifterna f(cid:246)r exportbidrag s(cid:228)nkas med 36 %, och den subventionerade exportens volym skulle minska med 21 % under den sex(cid:229)riga genomf(cid:246)randeperioden j(cid:228)mf(cid:246)rt med referensperioden 1986(cid:151)90. c) Minskat inhemskt st(cid:246)d: St(cid:246)det p(cid:229) den inre marknaden basera- des p(cid:229) ett (cid:148)aggregerat st(cid:246)dm(cid:229)tt(cid:148) som f(cid:246)r varje vara ber(cid:228)knades som skillnaden mellan ett externt referenspris och st(cid:246)dpriset p(cid:229) den inre marknaden multiplicerat med produktionsvoly- men under referensperioden 1986(cid:151)88, och skulle s(cid:228)nkas med 20 % (cid:246)ver sex(cid:229)rsperioden, alla varor sammantagna. Dis- pens gavs f(cid:246)r vissa st(cid:246)dkategorier som inte snedvred konkur- rensen (den s(cid:229) kallade (cid:148)green box(cid:148)), s(cid:229)som forskning, skadedjurs- och sjukdomskontroll etc. N(cid:228)r det g(cid:228)llde spann- m(cid:229)l befriades arealst(cid:246)det fr(cid:229)n kravet p(cid:229) att st(cid:246)det skulle s(cid:228)n- kas genom den s(cid:229) kallade (cid:148)blue box(cid:148), under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att s(cid:229)dana betalningar baserades p(cid:229) fastst(cid:228)llda arealer och fast- st(cid:228)lld avkastning, dvs. var frist(cid:229)ende fr(cid:229)n den verkliga produk- tionen. (12) Kvoter f(cid:246)r (cid:148)befintligt tilltr(cid:228)de(cid:148) (cid:228)r en omskrivning f(cid:246)r avgifts- eller tull- koncessioner som EG tidigare har gett vissa varor och l(cid:228)nder. (13) Kvoter f(cid:246)r (cid:148)minimitilltr(cid:228)de(cid:148) (cid:228)r importm(cid:246)jligheter som m(cid:229)ste inr(cid:228)ttas till 36 % av grundtullsatsen och omfattar motsvarande 3 % till 5 % av konsumtionen p(cid:229) den inre marknaden. Spannm(cid:229)lsbudgeten 4. 1 Ett av MacSharryplanens m(cid:229)l var att minska de budgetm(cid:228)s- siga utgifternas stegring, dvs. att utgiftsvolymen f(cid:246)r (cid:229)r 2000 skulle vara l(cid:228)gre (cid:228)n den niv(cid:229) som ber(cid:228)knades f(cid:246)re reformen. ˜ven om budgetm(cid:229)let inte omn(cid:228)mndes i de f(cid:246)rordningar genom vilka MacSharryreformen inf(cid:246)rdes, (cid:228)r det ber(cid:228)ttigat att fr(cid:229)ga sig hur mycket reformen kostade. Just f(cid:246)re reformen (1993) uppgick de totala utgifterna f(cid:246)r spannm(cid:229)l till 6 923,2 miljoner ecu (se tabell 2). Under de fyra budget(cid:229)r som f(cid:246)ljde efter reformen n(cid:228)stan f(cid:246)r- dubblades spannm(cid:229)lsutgifterna; de v(cid:228)xte med en genomsnittlig (cid:229)rstakt p(cid:229) 17,4 % till 13 167,1 miljoner ecu (1997). N(cid:228)r det g(cid:228)ller utgiftsstrukturen sj(cid:246)nk den andel av de totala spannm(cid:229)lsutgif- terna som utgjordes av exportbidrag och lagringskostnader fr(cid:229)n 79,6 % under 1993 till 4,2 % under 1997. ¯ andra sidan (cid:246)kade andelen utbetalat arealst(cid:246)d fr(cid:229)n 11,5 % till 93,7 % under samma period. 4. 2 S(cid:229)som p(cid:229)talades i revisionsr(cid:228)ttens (cid:229)rsrapport f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1996 (14), f(cid:246)rv(cid:228)ntades de budgetm(cid:228)ssiga utgifterna stiga d(cid:229) kost- naderna f(cid:246)r jordbruksst(cid:246)det successivt (cid:246)verf(cid:246)rdes fr(cid:229)n konsu- menten till skattebetalaren. Kommissionen r(cid:228)knade sj(cid:228)lv med en utgifts(cid:246)kning p(cid:229) 4 003,8 miljoner ecu (EU-12) mellan 1993 och 1997 (se tabell 3). Den slutliga kostnaden (cid:246)verskred emellertid prognosen med cirka 2 240 miljoner ecu. 4. 3 Skillnaden mellan resultatet och de budgetm(cid:228)ssiga ber(cid:228)k- ningarna beror p(cid:229) det faktum att vissa kostnadsslag visade sig bli h(cid:246)gre (cid:228)n v(cid:228)ntat. Agromonet(cid:228)ra justeringar, ett senare inf(cid:246)rt ensi- lagest(cid:246)d f(cid:246)r andra varor (cid:228)n majs, ett h(cid:246)gre bidrag f(cid:246)r uttag av mark, h(cid:246)gre basarealer och basavkastning (15) och (cid:246)kningen av den areal som var ber(cid:228)ttigad till s(cid:228)rskilt st(cid:246)d f(cid:246)r durumvete (16) f(cid:246)rklarar arealst(cid:246)dets (cid:246)kning. ¯ andra sidan l(cid:229)g exportbidragen och lagringskostnaderna l(cid:228)gre (cid:228)n v(cid:228)ntat under perioden 1994(cid:151)1997 p(cid:229) grund av h(cid:246)ga internationella priser. Dessa h(cid:246)ga priser gjorde att kommissionen kunde tj(cid:228)na in en del av avskriv- ningskostnaderna genom att s(cid:228)lja interventionsspannm(cid:229)l som tidigare hade sjunkit i v(cid:228)rde. (14) EGT C 348, 13. 11. 1997, punkterna 3. 5(cid:151)3. 8. (15) Revisionsr(cid:228)ttens (cid:229)rsrapport 13. 11. 1997, punkt 3. 6. (16) Revisionsr(cid:228)ttens (cid:229)rsrapport 17. 11. 1998, kapitel 2, avdelning II. f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1996, EGT C 348, f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1997, EGT C 349,. 8 7 1 9 9 9 J(cid:228)mf(cid:246)relse av uppskattade och verkliga utgifter f(cid:246)r spannm(cid:229)l f(cid:246)r EU-12 efter reformen Tabell 3 Utgifter 1993 Utgifter 1994 Utgifter 1995 Utgifter 1996 Utgifter 1997 verklig verklig uppskattning skillnad verklig uppskattning skillnad verklig uppskattning skillnad verklig uppskattning skillnad (miljoner ecu) Ackumulerad skillnad 1994(cid:151)1997 1) Arealst(cid:246)d Spannm(cid:229)l och kompletterande st(cid:246)d f(cid:246)r durumvete Arealuttag av mark d(cid:228)r spannm(cid:229)l odlas (1) 425,9 5 540,3 5 890,0 (cid:150) 349,7 8 166,6 7 854,0 312,6 9 867,5 9 817,0 50,5 10 867,0 9 817,0 1 050,0 1 063,4 362,8 1 456,0 969,0 487,0 2 050,7 969,0 1 081,7 1 771,6 969,0 802,6 1 475,0 969,0 506,0 2 877,3 Totalt 1 788,7 6 996,3 6 859,0 137,3 10 217,3 8 823,0 1 394,3 11 639,1 10 786,0 853,1 12 342,0 10 786,0 1 556,0 3 940,7 2) (cid:214)vriga utgifter f(cid:246)r spannm(cid:229)l Exportbidrag Lagringskostnader (cid:214)vriga interventioner Medansvarsavgift 3) Totalsumma Avvikelse i % fr(cid:229)n uppskattning 2 788,8 2 723,8 532,3 89,6 1 513,2 186,7 391,9 (cid:150) 0,9 1 529,0 754,0 336,0 (cid:150) 40,0 Totalt 2 6 134,5 6 923,2 2 090,9 9 087,2 2 579,0 9 438,0 (cid:150) 15,8 (cid:150) 567,3 55,9 39,1 (cid:150) 488,1 (cid:150) 350,8 (cid:150) 3,7 % 1 062,2 36,7 347,6 (cid:150) 0,8 1 089,0 519,0 303,0 0,0 1 445,7 11 663,0 1 911,0 10 734,0 (cid:150) 26,8 (cid:150) 482,3 44,6 (cid:150) 0,8 (cid:150) 465,3 929,0 8,7 % 301,2 (cid:150) 39,7 279,2 (cid:150) 0,5 274,0 199,0 209,0 0,0 540,2 12 179,3 682,0 11 468,0 27,2 (cid:150) 238,7 70,2 (cid:150) 0,5 (cid:150) 141,8 711,3 6,2 % 484,6 67,1 273,4 0,0 (cid:150) 21,0 39,0 123,0 0,0 505,6 28,1 150,4 0,0 490,2 (cid:150) 1 260,2 321,1 37,8 825,1 13 167,1 141,0 10 927,0 684,1 2 240,1 20,5 % (cid:150) 411,1 3 529,6 (1) Ber(cid:228)knat utifr(cid:229)n att 85 % av den odlingsbara marken anv(cid:228)nds f(cid:246)r spannm(cid:229)lsodling (1992). K(cid:228)lla: Kommissionens finansiella rapporter f(cid:246)r EUGFJ-garanti fr(cid:229)n 1994 till 1997. R(cid:229)det: utv(cid:228)rdering av vilka ekonomiska effekter reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken haft, Agrifin 187, Agriorg 241, 8188/92 fr(cid:229)n 9/9/1992, tabell 2, del A. S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i C 1 9 2 / 1 1 C 192/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 7. 1999 4. 4 Framf(cid:246)r allt f(cid:246)r 1997 f(cid:246)rutsp(cid:229)dde kommissionen en ned- g(cid:229)ng i de totala spannm(cid:229)lsutgifterna med 541 miljoner ecu j(cid:228)m- f(cid:246)rt med 1996, men inkomst- och utgiftsredovisningen visar en (cid:246)kning p(cid:229) 988 miljoner ecu. P(cid:229) grund av problem med period- avgr(cid:228)nsningen visar r(cid:228)kenskaperna emellertid inte den verkliga (cid:246)kningen mellan de tv(cid:229) (cid:229)ren. 1995 betalade kommissionen ett f(cid:246)rskott p(cid:229) 738,5 miljoner ecu f(cid:246)r 1995 (cid:229)rs sk(cid:246)rd till Spanien och Portugal f(cid:246)r att kompensera de negativa finansiella f(cid:246)ljder som torkan hade f(cid:246)r jordbrukarna i dessa b(cid:229)da l(cid:228)nder. Under normala omst(cid:228)ndigheter skulle detta belopp ha betalats genom 1996 (cid:229)rs budget. Dessutom inneh(cid:229)ller 1996 (cid:229)rs utgifter ett belopp p(cid:229) 181,1 miljoner ecu och 1997 (cid:229)rs utgifter ett belopp p(cid:229) 160 miljoner ecu som (cid:228)r kopplade till sena betalningar i vissa medlemsstater som inte i tid kunde fullf(cid:246)lja sina granskningar f(cid:246)re betalningarna. Dessa belopp skulle egentligen ha ing(cid:229)tt i tidigare (cid:229)rs budgetar. Om man h(cid:228)nf(cid:246)r alla dessa belopp till det budget(cid:229)r d(cid:229) de uppstod, skulle utgifterna f(cid:246)r 1996 ha uppg(cid:229)tt till 12 892,7 miljoner ecu och f(cid:246)r 1997 till 13 010 miljoner ecu. D(cid:229) skulle den faktiska (cid:246)kningen av utgifterna ha blivit mindre betydande (117,3 miljoner ecu) men den hade fortfarande varit l(cid:229)ngt ifr(cid:229)n den ber(cid:228)knade minskningen. Dessutom (cid:246)kade kostnaderna f(cid:246)r exportbidrag och lagring (cid:229)terigen efter tre (cid:229)rs kontinuerlig nedg(cid:229)ng. 4. 5 ˜ven om de budgetm(cid:228)ssiga utgifterna (cid:246)kade efter reformen, g(cid:246)r det nya systemet den faktiska kostnaden f(cid:246)r jordbruksst(cid:246)det tydligare. F(cid:246)re reformen togs en stor del av st(cid:246)det inte upp i bud- geten, eftersom det betalades av konsumenter som m(cid:229)ste accep- tera priser som var v(cid:228)sentligt h(cid:246)gre (cid:228)n v(cid:228)rldsmarknadspriserna. Denna b(cid:246)rda lades i st(cid:228)llet p(cid:229) skattebetalarna n(cid:228)r arealst(cid:246)det ersatte en stor del av prisst(cid:246)det. Produktion 4. 6 Tabell 1 visar att produktionen inom EU-12, f(cid:246)rutom under rekordsk(cid:246)rden 1991(cid:151)92, uttryckt i ton under de tre (cid:246)verg(cid:229)ngs- (cid:229)ren 1993(cid:151)95 l(cid:229)g kvar p(cid:229) en niv(cid:229) n(cid:228)ra produktionen f(cid:246)re refor- men och fluktuerade runt 165 miljoner ton. Under 1996(cid:151)97, efter (cid:246)verg(cid:229)ngstiden, steg produktionen inom EU-12 till 191,2 miljoner ton och (cid:246)versteg d(cid:228)rmed rekordsk(cid:246)rden 1991 med omkring 10 miljoner ton. De tre nya medlemsstaterna tillf(cid:246)rde ytterligare 14 miljoner ton s(cid:229) att den sammanlagda produktionen inom EU-15 under 1996/97 n(cid:229)dde 205,3 miljoner ton och l(cid:229)g kvar p(cid:229) ungef(cid:228)r samma niv(cid:229) under det p(cid:229)f(cid:246)ljande reglerings(cid:229)ret. En ny rekordsk(cid:246)rd p(cid:229) 208 miljoner ton har uppn(cid:229)tts i EU-15 f(cid:246)r 1998/99. Om en enhetlig st(cid:246)dsats inf(cid:246)rs f(cid:246)r oljev(cid:228)xter och spann- m(cid:229)l s(cid:229)som f(cid:246)resl(cid:229)s i Agenda 2000, finns en risk att oljev(cid:228)xterna delvis ers(cid:228)tts med spannm(cid:229)l, eftersom b(cid:229)de avkastning och pris f(cid:246)r den senare ligger h(cid:246)gre (cid:228)n f(cid:246)r oljev(cid:228)xter. 4. 7 Bakom den (cid:246)vergripande situationen d(cid:246)ljer sig en mycket olikartad utveckling i skilda medlemsl(cid:228)nder (se tabell 4). Den sam- manlagda produktionens relativa stabilitet under (cid:246)verg(cid:229)ngstiden berodde p(cid:229) att den tyska produktionens avsev(cid:228)rda (cid:246)kning j(cid:228)mf(cid:246)rt med perioden 1989(cid:151)92 f(cid:246)re reformen uppv(cid:228)gdes av en motsva- rande nedg(cid:229)ng i Spanien (torka) och Frankrike. Under de f(cid:246)rsta tv(cid:229) (cid:229)ren d(cid:229) reformen till(cid:228)mpades fullt ut (1996(cid:151)97) gick Frank- rike och Spanien tillbaka till produktionsniv(cid:229)erna f(cid:246)re reformen, medan Tysklands stigande trend fortsatte. Detta visar att om inte produktionsf(cid:246)rh(cid:229)llandena i Spanien och Frankrike hade varit ovanligt ogynnsamma s(cid:229) skulle den konstaterade stegringen i den sammanlagda produktionen redan ha intr(cid:228)ffat under (cid:246)verg(cid:229)ngs- tiden. 4. 8 Mot bakgrund av att spannm(cid:229)lsavkastningen kontinuerligt (cid:246)kar, (cid:228)r b(cid:228)sta s(cid:228)ttet att begr(cid:228)nsa produktionen att inf(cid:246)ra ett obli- gatoriskt uttag av mark. Sedan man b(cid:246)rjat med uttag av mark har det i sj(cid:228)lva verket minskat produktionen med sammanlagt cirka 86 miljoner ton (mellan 1993 och 1997). Argumentet att v(cid:228)rlds- marknadspriserna som f(cid:246)r en kort tid l(cid:229)g h(cid:246)gre (cid:228)n priserna p(cid:229) den inre marknaden skulle resultera i utbudsbrist inom EU ledde till att st(cid:246)dsatsen f(cid:246)r uttag av mark s(cid:228)nktes fr(cid:229)n 15 % till 12 % under reformens tredje (cid:229)r. Under fj(cid:228)rde (cid:229)ret sj(cid:246)nk satsen till 10 % och fastst(cid:228)lldes sedan till 5 % f(cid:246)r reglerings(cid:229)ren 1997/98 och 1998/99. Effekterna av en s(cid:229) l(cid:229)g st(cid:246)dsats f(cid:246)r uttag av mark (cid:228)r minimala om de j(cid:228)mf(cid:246)rs med en produktion p(cid:229) (cid:246)ver 200 miljo- ner ton (1997/98). Emellertid (cid:228)r det ocks(cid:229) tydligt att en minsk- ning av produktionen till en niv(cid:229) som b(cid:228)ttre motsvarar den inre marknadens behov (f(cid:246)r n(cid:228)rvarande skulle en minskning p(cid:229) cirka 30 miljoner ton beh(cid:246)vas) enbart genom uttag av mark kan komma att kr(cid:228)va drastiska uttagsniv(cid:229)er, vilket skulle fungera som ett inci- tament f(cid:246)r jordbrukarna att ytterligare intensifiera produktionen p(cid:229) den mark som (cid:228)r kvar i bruk och d(cid:228)rmed uppv(cid:228)ga den avsedda produktionsminskningen. 4. 9 Dessutom framl(cid:228)ggs st(cid:246)dsatsen f(cid:246)r uttag av mark f(cid:246)r r(cid:229)det f(cid:246)r beslut ett (cid:229)r i f(cid:246)rv(cid:228)g, och baseras p(cid:229) en uppskattad spann- m(cid:229)lsrest fr(cid:229)n reglerings(cid:229)r n och prognosticerade siffror f(cid:246)r regle- rings(cid:229)ren n+1 och n+2. Emellertid har kommissionen i slutet av reglerings(cid:229)r n (i juni) inte tillg(cid:229)ng till tillf(cid:246)rlitlig information om (cid:229)ret i fr(cid:229)ga (tillf(cid:246)rlitliga data fr(cid:229)n Eurostat blir tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)rst tv(cid:229) (cid:229)r senare), och den framtida situationen kan inte heller f(cid:246)rutses med tillr(cid:228)cklig precision. Systemets godtycklighet framkom 1997, d(cid:229) r(cid:229)det bad kommissionen framl(cid:228)gga ett f(cid:246)rslag som best(cid:228)mde en st(cid:246)dsats f(cid:246)r uttag av mark p(cid:229) 5 % (17). (17) R(cid:229)dets dokument nr 9462/97 av den 27 juni 1997, Kompromissen om krispaketet och de d(cid:228)rmed sammanh(cid:228)ngande (cid:229)tg(cid:228)rderna. 8. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 192/13 Produktionsuppgifter f(cid:246)r spannm(cid:229)l (utom ris) fr(cid:229)n1989 till 1997 Tabell 4 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 (1) EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-15 EU-15 EU-15 349,6 1 577,8 4 639,5 1 432,5 7 851,1 9 420,2 321,7 4 421,0 34,3 202,3. 873,9. 3 874,3 334,6 1 581,7 4 470,7 1 453,8 7 463,0 9 040,5 300,5 4 192,6 33,0 196,3. 723,5. 1 287,2 3 658,4 315,0 1 573,3 6 559,9 1 480,1 7 719,7 9 207,3 301,5 4 196,7 31,0 181,6. 794,3. 1 148,3 3 500,9 310,7 1 611,9 6 514,5 1 392,2 7 318,1 9 320,8 300,3 4 011,7 29,7 183,4 846,9 730,5. 1 140,7 3 488,8 312,3 1 437,9 6 223,6 1 340,3 6 378,0 8 507,9 285,0 3 844,1 29,5 186,6 834,4 699,0 922,2 1 124,7 3 030,8 309,4 1 406,2 6 235,4 1 321,7 6 422,6 8 137,6 270,0 3 867,7 29,6 194,1 830,6 657,0 944,6 1 173,1 3 041,8 308,8 1 454,0 6 526,7 1 209,9 6 638,1 8 266,8 273,9 3 986,0 28,8 198,0 754,3 667,0 977,7 1 104,5 3 180,2 294,8 1 523,2 6 707,4 1 270,5 6 625,1 8 817,5 293,5 4 016,8 29,8 205,7 809,9 640,6 1 075,3 1 216,3 3 356,6 303,2 1 573,0 7 023,5 1 279,5 6 872,5 9 142,0 308,7 3 944,8 28,7 207,4 848,1 668,0 1 112,5 1 269,5 3 512,0 Areal (1 000 ha) Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederl(cid:228)nderna (cid:214)sterrike Portugal Finland Sverige F(cid:246)renade kungariket Totalt EU-12 Totalt EU-15 34 998,1. 33 448,6. 35 861,3. 35 212,7. 32 275,0 35 156,3 31 893,2 34 841,5 32 738,2 35 574,7 33 781,6 36 883,0 34 863,4 38 093,4 Anv(cid:228)ndbar produktion (1 000 ton) Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederl(cid:228)nderna (cid:214)sterrike Portugal Finland Sverige F(cid:246)renade kungariket 2 220 8 795 26 113 5 195 19 047 57 465 2 051 15 961 144 1 365 4 872 1 688 4 296 5 490 22 729 1 964 9 530 37 580 4 042 17 904 54 876 2 110 16 065 148 1 359 5 137 1 272 3 429 6 404 22 576 2 050 9 232 39 267 6 055 18 596 60 219 1 964 17 983 156 1 255 4 913 1 628 2 603 5 160 22 630 1 997 6 954 34 758 4 946 13 731 60 450 2 017 18 641 152 1 350 4 323 1 236 3 340 3 760 22 064 2 141 8 197 35 547 4 275 16 893 55 498 1 626 18 096 151 1 465 4 207 1 392 3 399 5 242 19 484 2 025 7 800 35 824 4 790 14 605 53 283 1 616 17 661 134 1 356 4 436 1 533 3 367 4 472 19 946 1 981 9 150 39 220 4 213 11 073 53 425 1 796 18 290 147 1 504 4 455 1 340 3 333 4 792 21 861 2 380 9 218 42 136 4 151 21 217 62 349 2 142 19 692 175 1 660 4 494 1 470 3 698 5 953 24 576 2 350 9 683 45 408 4 556 18 583 62 493 1 937 18 396 156 1 536 5 009 1 317 3 799 6 120 23 620 Totalt EU-12 Totalt EU-15 162 773 177 431 169 426 184 396 181 035 193 711 168 296 179 719 164 765 177 613 160 573 172 848 164 000 176 580 191 166 205 311 190 035 204 963 Avkastning (ton/ha) Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederl(cid:228)nderna (cid:214)sterrike Portugal Finland Sverige F(cid:246)renade kungariket 6,35 5,57 5,63 3,63 2,43 6,10 6,38 3,61 4,20 6,75 na 1,93 na na 5,87 4,65. 5,87 6,02 8,41 2,78 2,40 6,07 7,02 3,83 4,49 6,92 na 1,76 na 4,98 6,17 5,07. 6,51 5,87 5,99 4,09 2,41 6,54 6,51 4,29 5,03 6,91 na 2,05 na 4,49 6,46 5,05. 6,43 4,31 5,34 3,55 1,88 6,49 6,72 4,65 5,11 7,36 5,10 1,69 na 3,30 6,32 4,78. 6,86 5,70 5,71 3,19 2,65 6,52 5,71 4,71 5,12 7,85 5,04 1,99 3,69 4,66 6,43 5,11 5,05 6,54 5,55 5,75 3,62 2,27 6,55 5,99 4,57 4,52 6,99 5,34 2,33 3,56 3,81 6,56 5,03 4,96 6,41 6,29 6,01 3,48 1,67 6,46 6,56 4,59 5,11 7,60 5,91 2,01 3,41 4,34 6,87 5,01 4,96 8,07 6,05 6,28 3,27 3,20 7,07 7,30 4,90 5,86 8,07 5,55 2,29 3,44 4,89 7,32 5,66 5,57 7,75 6,16 6,47 3,56 2,70 6,84 6,27 4,66 5,44 7,41 5,91 1,97 3,41 4,82 6,73 5,45 5,38 Totalt EU-12 Totalt EU-15 (1) Siffran f(cid:246)r den anv(cid:228)ndbara produktionen f(cid:246)r 1997 fanns inte tillg(cid:228)nglig. I st(cid:228)llet har produktionssiffran anv(cid:228)nts vilken (cid:228)r n(cid:229)got h(cid:246)gre. : Uppgift inte tillg(cid:228)nglig. K(cid:228)lla: New Cronos (uppdaterad per september 1998). C 192/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 7. 1999 4. 10 Konsekvensen av detta system (cid:228)r att kommissionens age- rande inte f(cid:229)r omedelbar effekt. Om siffrorna senare visade sig vara felaktiga skulle systemet destabiliseras ist(cid:228)llet f(cid:246)r att stabili- seras, och resultatet skulle kunna bli ett utbudsunderskott eller -(cid:246)verskott. Mycket riktigt ledde den l(cid:229)ga st(cid:246)dsatsen f(cid:246)r uttag av mark p(cid:229) 5 % i slutet av reglerings(cid:229)ret 1997/98 (cid:228)n en g(cid:229)ng till h(cid:246)gre produktion och resulterade i interventionslager p(cid:229) sam- manlagt 14,5 miljoner ton, den n(cid:228)st h(cid:246)gsta niv(cid:229)n sedan perioden 1993(cid:151)94. Med utg(cid:229)ngspunkt i produktionen f(cid:246)r 1998(cid:151)99 (se punkt 4. 6) kan interventionslagren (cid:229)terigen n(cid:229) samma niv(cid:229)er som f(cid:246)re reformen. 4. 14 Denna j(cid:228)mf(cid:246)relse visar att gemenskapsspannm(cid:229)len gynna- des av den (cid:246)kade produktionen av djurfoder. Emellertid visar f(cid:246)r- (cid:228)ndringen i djurfodrets sammans(cid:228)ttning ocks(cid:229) hur snabbt en best(cid:229)ndsdel kan bytas ut mot en annan d(cid:229) de inb(cid:246)rdes priserna f(cid:246)r(cid:228)ndras. Priser Producentpriser Konsumtion 4. 11 Tabell 1 visar en tydlig (cid:246)kning av konsumtionen p(cid:229) den inre marknaden fr(cid:229)n och med reglerings(cid:229)ret 1993/94. Den genom- snittliga konsumtionen l(cid:229)g p(cid:229) cirka 138 miljoner ton under de fyra (cid:229)ren f(cid:246)re reformen, och (cid:246)kade sedan till 152,1 miljoner ton inom EU-12 under de fyra (cid:229)ren efter reformen. 4. 12 St(cid:246)rsta delen av gemenskapsspannm(cid:229)len anv(cid:228)nds till djur- foder (62 %), och den (cid:246)kade konsumtionen p(cid:229) den inre markna- den beror fr(cid:228)mst p(cid:229) att anv(cid:228)ndningen av spannm(cid:229)l till djurfoder och industriella (cid:228)ndam(cid:229)l har stigit. (cid:214)kningen fr(cid:229)n de fyra (cid:229)ren som f(cid:246)regick reformen till de fyra (cid:229)ren efter uppgick till ungef(cid:228)r 12 % i genomsnitt. Livsmedelskonsumtion utgjorde endast 24 % av den sammanlagda konsumtionen under 1996/97, och steg med 6 % inom EU-12. 4. 13 Den (cid:246)kande anv(cid:228)ndningen av gemenskapsspannm(cid:229)l till djurfoder f(cid:246)rklaras av den stigande produktionen av djurfoder- blandningar (11 % (cid:246)kning sedan 1992/93) och den minskande prisskillnaden mellan gemenskapsspannm(cid:229)len och v(cid:228)rldsmark- nadspriset f(cid:246)r spannm(cid:229)lssubstitut (t. ex. majsgluten, maniok och s(cid:246)tpotatis), vilket gjorde spannm(cid:229)l fr(cid:229)n EU mer konkurrenskraf- tig. Under 1992(cid:151)93 uppgick det genomsnittliga priset f(cid:246)r spann- m(cid:229)lssubstitut endast till 68 % av det genomsnittliga spannm(cid:229)ls- priset, men (cid:246)kade till 83 % under 1996(cid:151)97. Till f(cid:246)ljd av detta bestod djurfodret under 1997 till 55 % av spannm(cid:229)l, till 20 % av substitut och till 25 % av protein. Under (cid:229)ren f(cid:246)re reformen l(cid:229)g dessa kvoter p(cid:229) 46 %, 26 % respektive 28 % (18). (18) Arbetsdokument fr(cid:229)n GD VI, nr VI-7316(cid:151)96. som finns mellan 4. 15 En av de principer som den gemensamma jordbrukspoliti- ken grundades p(cid:229) vid Stresakonferensen var principen om en (cid:148)enhetlig marknad(cid:148). Prisst(cid:246)det utformades p(cid:229) det ogrundade anta- gandet att en enhetlig marknad bland annat erfordrar enhetliga priser (19). Ett enhetligt spannm(cid:229)lspris (cid:228)r emellertid inte ett villkor f(cid:246)r en enhetlig marknad. Detta skulle endast intr(cid:228)ffa om spann- m(cid:229)l vore en homogen produkt som handlades under perfekta konkurrensf(cid:246)rh(cid:229)llanden. Verkligheten visade sig vara annorlunda, och (cid:228)r s(cid:229) fortfarande (20). Marknadspriserna f(cid:246)r de olika spann- m(cid:229)lsslagen och f(cid:246)r de olika kvaliteterna av samtliga spannm(cid:229)ls- slag varierade mellan och inom medlemsstaterna inom den mar- och ginal interventionspriserna. Handeln organiseras av ett mycket begr(cid:228)n- sat antal stora handelsf(cid:246)retag. Den prim(cid:228)ra marknaden uppfyller d(cid:228)rf(cid:246)r kriterierna f(cid:246)r en oligopsoni snarare (cid:228)n kriterierna f(cid:246)r per- fekt konkurrens. Intervention i form av offentlig lagring blev n(cid:246)d- v(cid:228)ndig f(cid:246)r att h(cid:229)lla priserna uppe genom en konstgjord minsk- ning av utbudet p(cid:229) marknaden. Eftersom interventionen undertryckte de prissignaler som skulle ha (cid:246)verf(cid:246)rt lager fr(cid:229)n (cid:246)verskottsomr(cid:229)den till underskottsomr(cid:229)den, var man tvungen att r(cid:228)tta till obalanserna i spannm(cid:229)lsutbudet genom (cid:246)verflyttning av interventionsspannm(cid:229)l som organiserades av kommissionen till h(cid:246)g kostnad. Inf(cid:246)randet av ett enhetligt riktpris och ett enhetligt interventionspris f(cid:246)r alla spannm(cid:229)lsslag 1992 gjorde inte att den gemensamma organisationen av marknaden fungerade b(cid:228)ttre, (cid:228)ven om priserna l(cid:229)g p(cid:229) en l(cid:228)gre niv(cid:229). konstgjorda rikt- de 4. 16 Med utg(cid:229)ngspunkt i det orealistiska antagandet om enhet- liga priser f(cid:246)rv(cid:228)ntade man sig att marknadspriserna n(cid:228)ra skulle f(cid:246)lja de institutionella prisernas nedg(cid:229)ng. Emellertid l(cid:229)g v(cid:228)rlds- marknadspriserna p(cid:229) grund av d(cid:229)liga sk(cid:246)rdar (cid:246)ver hela v(cid:228)rlden 1994 och 1995 kvar p(cid:229) en exceptionellt h(cid:246)g niv(cid:229). D(cid:228)rf(cid:246)r l(cid:229)g (cid:228)ven priserna p(cid:229) EU-marknaden kvar p(cid:229) en niv(cid:229) l(cid:229)ngt (cid:246)ver det nya riktpriset. Diagram 1 illustrerar detta n(cid:228)r det g(cid:228)ller de genomsnitt- (19) Kommissionen, Documentation EuropØenne PØriodique 6/1982: (cid:148)La politique agricole de la CommunautØ europØenne(cid:148), troisiŁme Ødition, Luxembourg ISBN 92(cid:151)825(cid:151)3001(cid:151)8, s. 15. (20) Tangermann Stefan, Eurostat, (cid:148)Agricultural price trends in the EC(cid:148), ISBN 92(cid:151)826(cid:151)5049(cid:151)9. 8. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 192/15 liga producentpriserna f(cid:246)r samtliga spannm(cid:229)lsslag (enhetsv(cid:228)rden ber(cid:228)knade av Eurostat). Konsumentpriser 4. 17 Marknadspriserna i de olika medlemsstaterna f(cid:246)ljde dock inte denna allm(cid:228)nna trend i samma utstr(cid:228)ckning. Marknadspriset f(cid:246)r vete, det viktigaste spannm(cid:229)lsslaget, l(cid:229)g kvar p(cid:229) en t(cid:228)mligen h(cid:246)g niv(cid:229) i Spanien och Italien och l(cid:229)g till och med (cid:246)ver det genomsnittliga interventionspriset p(cid:229) 155 ecu/ton (21) under 1992, vilket anv(cid:228)ndes som referensniv(cid:229) f(cid:246)r reformen (se diagram 2). Dessutom motverkade valutar(cid:246)relser de institutionella prisernas nedg(cid:229)ng i nationella valutor och h(cid:246)jde d(cid:228)rmed niv(cid:229)n p(cid:229) prisga- rantin. De h(cid:246)ga prisniv(cid:229)erna i Italien och Spanien beror fr(cid:228)mst p(cid:229) den traditionella bristen p(cid:229) inhemskt odlad spannm(cid:229)l p(cid:229) dessa b(cid:229)da medlemsstaters marknader. Den torka som drabbar Medel- havsl(cid:228)nderna vart tredje eller fj(cid:228)rde (cid:229)r (Spanien) och det ursprung- liga uttaget av mark (Italien) f(cid:246)rv(cid:228)rrade utbudssituationen ytterli- gare. De sm(cid:229) offentliga lagren i de andra medlemsstaterna och de relativt h(cid:246)ga transportkostnaderna i f(cid:246)rh(cid:229)llande till spannm(cid:229)ls- priserna f(cid:246)refaller ha hindrat spannm(cid:229)l fr(cid:229)n andra medlemsstater att placeras p(cid:229) de spanska och italienska marknaderna och d(cid:228)ri- genom tvinga ner priserna. 4. 18 Reformen likst(cid:228)llde ocks(cid:229) rikt- och interventionspriserna f(cid:246)r olika spannm(cid:229)lsslag, (cid:228)ven om marknadspriserna fortsatte att variera ganska mycket mellan olika spannm(cid:229)lsslag (se diagram 3). I genomsnitt (cid:228)r durumvete det dyraste spannm(cid:229)lsslaget p(cid:229) mark- naden. Priset ligger 40 % h(cid:246)gre (cid:228)n f(cid:246)r den billigaste spannm(cid:229)len, r(cid:229)g. P(cid:229) grund av att produktionsstrukturerna och marknadssitua- tionerna skiljer sig (cid:229)t, varierar ocks(cid:229) spannm(cid:229)lspriserna mellan medlemsstaterna, vilket framg(cid:229)r av tabell 5. 4. 19 Marknadsprisernas trend tyder p(cid:229) att medlemsstaterna och spannm(cid:229)lsslagen inb(cid:246)rdes uppvisar ganska olika k(cid:228)nnetecken. Under 1997 och 1998 sj(cid:246)nk spannm(cid:229)lspriserna p(cid:229) grund av goda sk(cid:246)rdar i Europa till interventionsprisniv(cid:229)n och interventionsk(cid:246)p inleddes (cid:229)terigen. Under s(cid:229)dana f(cid:246)rh(cid:229)llanden (cid:228)r det inte markna- den som best(cid:228)mmer vilket spannm(cid:229)lsslag som produceras, utan interventionspriset. Vid detta fastst(cid:228)llda pris kommer jordbruka- ren att v(cid:228)lja det spannm(cid:229)lsslag som ger honom h(cid:246)gsta avkastning till l(cid:228)gsta produktionskostnad, oavsett omfattningen av utbudet p(cid:229) marknaden. (21) Detta belopp (cid:228)r i (cid:148)gr(cid:246)na(cid:148) ecu. F(cid:246)r att f(cid:229) budgetm(cid:228)ssiga ecu m(cid:229)ste siff- ran f(cid:246)r(cid:228)ndras med hj(cid:228)lp av den (cid:148)gr(cid:246)na(cid:148) kursen, jordbruksomr(cid:228)k- ningskursen, till den nationella valutan och sedan r(cid:228)knas om med hj(cid:228)lp av den officiella kursen till ecu. Fr(cid:229)n den 1 februari 1995 har den existerande skillnaden p(cid:229) 20,75 % mellan gr(cid:246)na ecu och budget- m(cid:228)ssiga ecu avskaffats genom att beloppet (cid:246)kats med samma skill- nad. 4. 20 Ett av sk(cid:228)len till att ers(cid:228)tta prisst(cid:246)det med ett direkt inkomst- st(cid:246)d till jordbrukare i form av arealst(cid:246)dsbetalningar var att flytta (cid:246)ver kostnaderna f(cid:246)r finansieringen av jordbrukarnas inkomster fr(cid:229)n konsumenten till skattebetalaren. Utan tvivel gynnades spann- m(cid:229)lsk(cid:246)parna av de l(cid:228)gre spannm(cid:229)lspriserna efter reformen. N(cid:228)r det g(cid:228)ller de slutliga konsumenterna (cid:228)r det dock ganska sv(cid:229)rt att m(cid:228)ta de l(cid:228)gre spannm(cid:229)lsprisernas inverkan p(cid:229) livsmedelspriserna. Alltf(cid:246)r m(cid:229)nga andra faktorer p(cid:229)verkar konsumentens slutpris och f(cid:246)rutom n(cid:228)r det g(cid:228)ller djurfoder utg(cid:246)r spannm(cid:229)l endast en mycket liten andel av priset f(cid:246)r varor som (cid:228)r avsedda f(cid:246)r livsmedelsbruk. Till och med f(cid:246)r br(cid:246)d ligger dess andel av f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset endast mellan 2 % och 4 % (22). Mycket riktigt har priserna f(cid:246)r de vikti- gaste livsmedlen s(cid:229)som br(cid:246)d f(cid:246)ljt samma trend som f(cid:246)re refor- men (se tabell 6). Priserna f(cid:246)r pasta f(cid:246)refaller d(cid:228)remot ha minskat n(cid:229)got, men enligt italienska producenter (cid:228)r detta snarare ett resul- tat av stark konkurrens dem emellan (cid:228)n av l(cid:228)gre spannm(cid:229)lspriser. ˜ven om spannm(cid:229)lspriserna p(cid:229)verkar priset f(cid:246)r foderblandningar mer (cid:228)n priset f(cid:246)r varor som (cid:228)r avsedda f(cid:246)r livsmedelsbruk, (cid:228)r det m(cid:246)jligt att de r(cid:229)dande l(cid:229)ga k(cid:246)ttpriserna i st(cid:246)rre utstr(cid:228)ckning (cid:228)r resultatet av exceptionella omst(cid:228)ndigheter (BSE-kriserna (23) och svinpesten) (cid:228)n av billigare best(cid:229)ndsdelar f(cid:246)r foderblandningar. De l(cid:228)gre priser som har konstaterats f(cid:246)r kyckling kan dock bero p(cid:229) l(cid:228)gre foderpriser (24). 4. 21 I en ny kommissionsrapport d(cid:228)r resultaten fr(cid:229)n en serie analyser av konsekvenserna av reformf(cid:246)rslagen i Agenda 2000 sammanst(cid:228)lls (25), uppskattas att konsumentens livsmedelsnota kommer att minska med cirka 1,9 % p(cid:229) grund av prisneds(cid:228)tt- ningen p(cid:229) spannm(cid:229)l, n(cid:246)tk(cid:246)tt och mj(cid:246)lkprodukter. I absoluta tal uppskattas vinsten uppg(cid:229) ens till cirka 12 500 miljoner ecu per (cid:229)r. Det f(cid:246)refaller emellertid revisionsr(cid:228)tten som om konsumen- (22) Enligt information fr(cid:229)n konsumentf(cid:246)reningar. (23) Se revisionsr(cid:228)ttens s(cid:228)rskilda rapport nr 19/98 av den 4 december 1998 om BSE (EGT C 383, 9. 12. 1998). (24) Revisionsr(cid:228)tten hittade ingen signifikant s(cid:228)nkning av konsumentpri- serna som klart kunde s(cid:228)ttas i samband med s(cid:228)nkningen av de insti- tutionella priserna. I en nyligen utf(cid:246)rd revision med avseende p(cid:229) kon- sumentprisproblemet kom riksrevisionsverket till samma resultat f(cid:246)r Sverige. (25) Europeiska kommissionen, GD VI - GJP-rapporter - F(cid:246)rslag till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken - resultatanalyser - oktober 1998 - Luxemburg. C 192/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 7. 1999 Genomsnittligt producentpris f(cid:246)r spannm(cid:229)l och riktpris (EU-12) (ecu/ton) Diagram 1 170 160 150 140 130 120 110 n o t / u c e Genomsnittligt spannmålspris EU-12 Riktpris (exklusive switchover-koefficienten) 100 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 1996/1997 1997/1998 Anm. : Riktpriset avskaffades d(cid:229) dess fastst(cid:228)llda l(cid:228)gsta niv(cid:229) hade uppn(cid:229)tts. K(cid:228)lla: Eurostat, (cid:229)rligt v(cid:228)rde per enhet har anpassats till reglerings(cid:229)rets v(cid:228)rde per enhet. Riktpris och producentpris f(cid:246)r vete i de fem st(cid:246)rsta medlemsstaterna (ecu/ton) Diagram 2 200,0 190,0 180,0 170,0 160,0 150,0 140,0 130,0 120,0 110,0 n o t / u c e 100,0 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 1996/1997 1997/1998 Anm. : Riktpriset avskaffades d(cid:229) dess fastst(cid:228)llda l(cid:228)gsta niv(cid:229) hade uppn(cid:229)tts. K(cid:228)lla: Eurostat, (cid:229)rligt v(cid:228)rde per enhet har anpassats till reglerings(cid:229)rets v(cid:228)rde per enhet. Spanien Italien Förenade kungariket Tyskland Frankrike Riktpris (exklusive switchover-koefficienten) 8. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 192/17 Genomsnittligt producentpris f(cid:246)r olika spannm(cid:229)lsprodukter och riktpris (EU-12) (ecu/ton) Diagram 3 220,0 200,0 180,0 n o t / u c e 160,0 140,0 120,0 Durumvete Majs Havre Vete Korn Råg Riktpris (exklusive switchover- koefficienten) 100,0 1992/1993 1993/1994 1994/1995 1995/1996 1996/1997 1997/1998 Anm. : Riktpriset avskaffades d(cid:229) dess fastst(cid:228)llda l(cid:228)gsta niv(cid:229) hade uppn(cid:229)tts. K(cid:228)lla: Eurostat, (cid:229)rligt v(cid:228)rde per enhet har anpassats till reglerings(cid:229)rets v(cid:228)rde per enhet. tens vinst i praktiken knappast kommer att uppg(cid:229) till merkostna- den p(cid:229) ungef(cid:228)r 10 000 miljoner ecu per (cid:229)r f(cid:246)r skattebetalarna (se tabell 7 som j(cid:228)mf(cid:246)r kostnaden per inv(cid:229)nare f(cid:246)r det offentliga st(cid:246)- det till spannm(cid:229)lsmarknaden f(cid:246)re och efter reformen). interventionslagren v(cid:228)xte till rekordniv(cid:229)n 32,2 miljoner ton, vil- ket fick motsvarande budgetm(cid:228)ssiga konsekvenser. Lager 4. 22 En distinktion m(cid:229)ste g(cid:246)ras mellan privat lagring och offent- lig lagring (intervention). Privat lagring fyller fr(cid:228)mst kommersiella (cid:228)ndam(cid:229)l och utg(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r en del av efterfr(cid:229)gan p(cid:229) den inre mark- naden, medan offentlig lagring utg(cid:246)r en konstgjord avs(cid:228)ttning f(cid:246)r den produktion som inte har absorberats av marknaden vid givna priser. Tabell 1 ger information om b(cid:229)da lagringstyperna. Siff- rorna visar att de privata lagren var relativt stabila fr(cid:229)n och med reglerings(cid:229)ret 1989/90. Under 1992/93, det sista (cid:229)ret f(cid:246)re refor- men, blev dock privata lagerinnehavare r(cid:228)dda f(cid:246)r de priss(cid:228)nk- ningar som reformen innebar och s(cid:229)lde privata lager till interven- (cid:148)t(cid:246)mdes(cid:148) de privata lagren och tionslager. P(cid:229) detta s(cid:228)tt 4. 23 Efter reformen (cid:229)tergick de privata lagren till sin normala niv(cid:229). P(cid:229) grund av att marknadspriserna var h(cid:246)gre (cid:228)n interven- tionspriserna och en (cid:246)kad efterfr(cid:229)gan p(cid:229) den inre marknaden minskade interventionslagren under 1996/97 till sin l(cid:228)gsta niv(cid:229) sedan l(cid:228)nge, 2,4 miljoner ton. Under det (cid:229)ret gjorde stigande marknadspriser att handelsidkarna (cid:246)kade sina privata lager till 25,6 miljoner ton j(cid:228)mf(cid:246)rt med 19,7 miljoner ton under det f(cid:246)re- g(cid:229)ende (cid:229)ret, i hopp om ytterligare pris(cid:246)kningar. Mot bakgrund av marknadsprisernas m(cid:228)rkbara nedg(cid:229)ng fr(cid:229)n och med 1996/97 f(cid:246)religger en risk att de kvantiteter som h(cid:246)lls i spekulationssyfte senare kommer att hamna i interventionslager. Mycket riktigt ber(cid:228)knade kommissionen att interventionslagren skulle omfatta upp till 10,7 miljoner ton (26) under 1997/98. Denna siffra visade sig (cid:228)nd(cid:229) vara alltf(cid:246)r optimistisk. I slutet av juni 1998 uppgick interventionslagren till 14,5 miljoner ton, vilket skall j(cid:228)mf(cid:246)ras med 2,4 miljoner ton under 1996/97. (26) GJP 2000, kommissionens arbetsdokument, (cid:148)Long-term Prospects(cid:148), april 1997, s. 23. C 192/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 7. 1999 Producentpriser f(cid:246)r spannm(cid:229)l per medlemsstat f(cid:246)r EU-12 Tabell 5 F(cid:246)re reformen Efter reformen (ecu/ton) 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Vete Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederl(cid:228)nderna Portugal F(cid:246)renade kungariket Durumvete Belgien Grekland Spanien Frankrike Italien R(cid:229)g Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Italien Luxemburg Nederl(cid:228)nderna Portugal F(cid:246)renade kungariket Korn Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederl(cid:228)nderna Portugal F(cid:246)renade kungariket Havre Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederl(cid:228)nderna Portugal F(cid:246)renade kungariket Majs Tyskland Grekland Spanien Frankrike Italien Portugal 180,4 172,6 186,3 161,7. 179,5 163,0 210,1 169,8 175,6 295,5 166,2 180,4 212,7. 259,4 261,5 168,4 156,0 179,6 142,8. 174,8 197,8 166,8 167,0 268,7 168,6 166,9 163,8 184,2 152,6. 165,4 150,8 189,9 157,7 175,6 268,7 167,9 168,3 168,7 169,9 175,6. 187,2 152,6 230,9 154,2 179,9 199,9 166,2 170,5 173,1. 191,4 199,7 238,2 172,0 171,4 177,0 185,7. 176,1 158,7 216,5 164,2 171,3 290,6 164,1 172,0 245,5. 276,5 298,6 162,4 160,0 171,6 153,1. 164,3 199,3 161,5 175,6 263,5 165,0 160,1 164,5 174,4 169,4. 163,9 155,1 194,6 154,5 184,1 263,5 169,9 161,4 152,8 160,7 209,2. 162,3 148,2 251,6 156,0 149,9 196,1 154,6 165,3 188,5. 184,7 195,3 233,5 172,8 157,6 168,7 179,1 197,7 173,3 151,9 201,1 159,1 160,0 280,7 161,0 172,8 242,1 227,7 255,6 282,5 154,3 149,1 162,9 150,7 174,3 158,9 184,6 154,0 155,7 252,3 167,4 153,8 155,4 170,6 170,1 173,8 161,0 151,2 190,5 137,9 173,0 252,3 169,4 146,5 152,3 152,0 197,2 161,3 167,3 145,7 223,4 133,0 164,3 182,2 155,9 173,0 192,3 219,1 226,2 210,3 223,6 169,1 162,5 167,0 176,8 215,4 168,8 152,5 210,7 155,1 164,4 250,9 175,7 169,1 200,0 222,1 225,7 264,1 154,8 152,8 155,5 150,7 177,2 159,3 181,9 145,6 138,5 187,1 171,8 152,6 155,7 159,6 172,1 177,3 157,6 148,2 192,4 132,7 160,1 187,1 168,7 161,0 154,8 146,6 198,9 167,4 173,1 139,7 226,3 138,3 177,4 197,1 159,6 183,0 170,5 220,4 187,1 217,8 196,9 164,3 168,3 169,3 172,0 201,8 166,0 143,3 193,1 154,6 158,2 231,7 167,6 164,3 190,3 215,8 215,4 237,6 150,8 160,9 162,6 160,4 180,5 154,0 167,4 145,5 145,1 183,5 160,5 150,5 164,0 164,5 167,5 169,3 151,1 142,0 176,8 137,5 162,6 183,5 158,8 175,6 180,1 159,3 193,2 176,0 171,6 144,1 222,5 158,8 180,2 200,1 159,4 168,5 175,0 197,2 185,7 191,2 192,9 135,9 145,6 146,7 163,4 179,5 144,6 136,5 182,5 127,3 133,3 185,3 159,6 135,9 161,3 142,6 191,6 216,2 118,0 135,3 130,8 145,2 153,2 132,2 160,2 121,6 128,7 162,8 145,6 125,1 144,4 138,3 158,0 148,1 131,0 126,8 168,4 118,6 137,9 162,8 155,7 135,1 162,9 144,7 186,2 158,6 152,0 137,4 211,8 128,4 156,3 187,0 165,6 137,3 164,3 194,9 145,2 172,7 171,5 130,5 136,2 140,9 162,2 169,1 133,8 115,9 164,6 129,8 134,4 160,0 139,5 130,5 134,9 162,5 164,0 165,6 119,6 126,5 124,1 132,3 143,0 125,4 146,2 117,7 120,5 145,8 136,2 125,6 138,9 134,5 147,6 138,8 130,8 112,7 160,4 128,0 143,6 145,8 146,7 118,3 125,8 124,5 244,8 139,8 148,7 104,8 188,1 123,9 129,7 145,4 136,7 141,8 141,5 169,1 153,6 158,8 150,3 135,1 135,9 132,4 174,9 173,7 135,8 141,4 166,2 132,8 133,4 165,2 140,9 135,1 173,1 179,6 174,4 178,4 121,3 123,6 112,4 139,3 148,3 123,0 140,8 111,2 109,6 146,4 127,9 120,5 146,4 133,6 164,2 156,6 138,4 136,8 160,6 112,8 147,7 146,4 144,9 111,1 120,3 116,2 188,5 159,6 155,4 121,3 183,1 103,9 128,6 178,5 121,7 151,1 174,6 171,3 173,1 169,0 150,9 128,0 132,5 134,7 153,2. 134,5 123,8 163,4 124,7 126,2 151,7 138,2 128,3 149,7. 162,4 177,6 109,9 124,9 116,3 170,2. 119,8 158,2 107,3 121,5 143,0 130,3 118,7 142,1 137,3 172,4. 133,4 123,8 162,3 106,8 135,5 143,0 138,0 115,9 133,0 121,3 186,4. 162,7 119,6 217,0 112,0 121,5 183,9 130,1 139,0 130,7. 153,7 166,9 153,2. 121,0 124,9 154,7. 129,3 103,9 153,9 118,2 108,6 133,4 132,5. 150,3. 175,9 187,6 n, a, 117,3 110,6 171,2. 113,8 151,4 95,4 99,5 120,9 126,7. 128,0 118,0 171,2. 122,2 103,8 153,4 98,9 108,6 125,9 122,6. 124,3 111,3 187,5. 161,3 101,3 204,7 101,4 90,5 201,4 115,8 117,4 129,6. 129,5 137,4 141,0. : Uppgift inte tillg(cid:228)nglig. K(cid:228)lla: Eurostat jordbruksprodukters v(cid:228)rde per enhet. 8. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 192/19 Konsumentprisindex i nominella termer f(cid:246)r br(cid:246)d och spannm(cid:229)l f(cid:246)r EU-12 Tabell 6 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederl(cid:228)nderna Portugal F(cid:246)renade kungariket 105,8 109,9 102,2 140,2 108,3 107,2 114,2 111,5 106,3 101,9 124,9 109,0 106,8 118,2 103,5 155,1 117,6 111,0 116,8 116,2 112,3 102,4 127,6 116,2 111,8 123,6 105,2 179,1 137,7 114,7 113,3 123,5 113,4 103,0 140,2 122,9. : Uppgift inte tillg(cid:228)nglig. K(cid:228)lla: Jordbruksl(cid:228)get i Europeiska unionen - rapporter fr(cid:229)n 1989 till 1997. 114,0 126,5 108,4 221,0 148,5 118,7 116,5 131,0 116,9 104,8 169,7 131,1 Tabell 7 117,1 130,4 113,4 261,4 163,1 122,7 122,6 139,3 122,6 107,7 203,4 140,7 120,7 134,8 119,4 315,3 178,5 126,8 126,1 147,0 124,3 112,5 229,5 145,4 123,4 138,1 123,5 360,3 190,8 129,6 124,9 156,8 126,1 115,0 239,4 145,7 124,9 140,4 126,1 382,6 197,8 131,0 128,0 164,4 128,9 115,9 250,9 146,7 Uppskattning av genomsnittlig budgetutgift f(cid:246)r spannm(cid:229)l per inv(cid:229)nare (1985 = 100) 1995. 142,4. 408,5 206,0 132,4. 169,0 131,8 117,1 249,9 148,1 F(cid:246)re nya gemensamma jordbrukspolitiken Nya gemensamma jordbrukspolitiken 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-12 EU-15 EU-15 EU-15 3 817,5 342 572 11,14 5 142,8 344 072 14,95 5 582,5 345 527 16,16 6 923,2 347 281 19,94 9 087,2 348 595 26,07 11 729,2 371 589 31,57 13 061,1 372 670 35,05 14 127,1 373 687 37,80 Totala kostnader f(cid:246)r spannm(cid:229)l (milj. ecu) (1) Total befolkning per 1 januari (1 000) (2) Genomsnittlig kostnad per inv(cid:229)nare (ecu/inv. ) K(cid:228)lla: (1) Se tabell 2. (2) Eurostat (New Cronos uppdaterad per juni 1998). Utrikeshandel 4. 24 V(cid:228)rldens (cid:229)rliga spannm(cid:229)lsproduktion uppg(cid:229)r till cirka1 500 miljoner ton. Endast 12 % av denna spannm(cid:229)l omfattas av v(cid:228)rlds- handeln, och relativt l(cid:229)ga f(cid:246)r(cid:228)ndringar i handelsvolymen p(cid:229)verkar v(cid:228)rldsmarknadspriserna v(cid:228)sentligt. Gemenskapen (cid:228)r den tredje st(cid:246)rsta spannm(cid:229)lsproducenten i v(cid:228)rlden och den n(cid:228)st st(cid:246)rsta han- delsidkaren internationellt sett n(cid:228)r det g(cid:228)ller spannm(cid:229)l efter F(cid:246)r- enta staterna. till sin egen produktion. Efter reformen har importen fortsatt att minska och har n(cid:229)tt en niv(cid:229) p(cid:229) mindre (cid:228)n 3 % av gemenskapens produktion. Mer (cid:228)n 50 % av denna import best(cid:229)r av tullkvoter och reducerade tullar f(cid:246)r 2,5 ton majs och 0,3 ton sorghum som inf(cid:246)rdes f(cid:246)r Spanien och Portugal d(cid:229) de hade blivit medlemmar i gemenskapen. Den (cid:229)terst(cid:229)ende importen best(cid:229)r huvudsakligen av s(cid:228)rskilda kvaliteter av vete som inte produceras inom EU (27). Export Import 4. 26 F(cid:246)re reformen (cid:246)kade gemenskapen fortl(cid:246)pande sin export, som n(cid:229)dde 36,8 miljoner ton under 1992/93. Den kostnad f(cid:246)r 4. 25 F(cid:246)re 1992 (cid:229)rs reform hade gemenskapen successivt mins- kat sin spannm(cid:229)lsimport i absoluta siffror och (cid:228)ven i f(cid:246)rh(cid:229)llande (27) 0,3 miljoner av dessa kvantiteter kan importeras tullfritt. C 192/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 7. 1999 exporten som belastar gemenskapsbudgeten uppgick i genom- snitt till 3 000 miljoner ecu under 1992 och 1993. Under (cid:246)ver- g(cid:229)ngstiden l(cid:229)g v(cid:228)rldsmarknadspriserna f(cid:246)r spannm(cid:229)l n(cid:228)ra eller till och med h(cid:246)gre (cid:228)n priserna p(cid:229) den inre marknaden i vissa med- lemsstater. P(cid:229) grund av detta kunde 11,2 miljoner ton av fr(cid:228)mst vete exporteras under 1995/96 utan att n(cid:229)gra exportbidrag utbe- talades. F(cid:246)r 9,2 miljoner ton av fr(cid:228)mst foders(cid:228)d m(cid:229)ste exportbi- drag utbetalas, vilket belastade budgeten med i genomsnitt cirka 700 miljoner ecu under 1995 och 1996. EU kunde ha exporterat (cid:228)nnu mera om kommissionen inte hade inf(cid:246)rt en exportskatt som minskade exporten av spannm(cid:229)l och som f(cid:246)rhindrade att priserna p(cid:229) den inre marknaden steg till niv(cid:229)er som l(cid:229)g alltf(cid:246)r l(cid:229)ngt (cid:246)ver riktpriset. Under dessa f(cid:246)rh(cid:229)llanden var det enkelt att respektera WTO-avtalet, dvs. att s(cid:228)nka b(cid:229)de exportbidragens sam- manlagda belopp och den subventionerade exportens kvantitet. 4. 27 Fr(cid:229)n och med 1995/96 (cid:246)kade den subventionerade expor- ten igen och n(cid:229)dde 23,4 miljoner ton under 1997/98. Detta avspeglar v(cid:228)rldsprisernas nedg(cid:229)ng till en niv(cid:229) som ligger under EU:s prisniv(cid:229) och (cid:229)terkomsten av (cid:246)verskott p(cid:229) den inre markna- den. I juli 1998 l(cid:229)g v(cid:228)rldsmarknadspriset faktiskt p(cid:229) 90 USD/ton, vilket var l(cid:228)gre (cid:228)n det pris p(cid:229) vilket kommissionen baserade sitt f(cid:246)rslag till ett nytt interventionspris i Agenda 2000. 4. 28 Exporten anses ibland utg(cid:246)ra en del av den efterfr(cid:229)gan som skall tas i beaktande d(cid:229) en marknadsbalans ber(cid:228)knas. Det anf(cid:246)rs att en av gemenskapens uppgifter (cid:228)r att exportera, (cid:229)tminstone n(cid:228)r det g(cid:228)ller spannm(cid:229)lssektorn, och att s(cid:229)dan export f(cid:246)rser gemen- skapen med utl(cid:228)ndsk valuta som gynnar dess betalningsbalans. Dessa argument f(cid:246)refaller emellertid inte alls (cid:246)vertygande d(cid:229) f(cid:246)l- jande sk(cid:228)l beaktas: a) Om spannm(cid:229)l s(cid:228)ljs p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden av handelsidkare inom gemenskapen till ett pris som ligger under ink(cid:246)pspriset, s(cid:229) (cid:246)verbryggas denna skillnad av exportbidrag. I undantagsfall accepteras s(cid:229)dana bidrag p(cid:229) vissa villkor av WTO. Jordbruksinkomster fr(cid:229)n spannm(cid:229)l 4. 29 Fr(cid:229)n f(cid:246)rsta b(cid:246)rjan har det (cid:246)verskuggande m(cid:229)let f(cid:246)r den gemensamma jordbrukspolitiken varit att (cid:148)tillf(cid:246)rs(cid:228)kra jordbruks- befolkningen en sk(cid:228)lig levnadsstandard, s(cid:228)rskilt genom en h(cid:246)j- ning av den individuella inkomsten f(cid:246)r dem som arbetar i jord- bruket(cid:148) (28). Enligt f(cid:246)rdraget b(cid:246)r detta vara resultatet av en h(cid:246)gre produktivitet inom jordbruket (29) snarare (cid:228)n av interventioner i marknadsprocessen som (cid:228)ndrar dess verkliga variabler (priserna och jordbruksinkomsterna). 4. 30 D(cid:229) reformf(cid:246)rslagen offentliggjordes 1991 ber(cid:228)knade de europeiska jordbrukarnas organisationer (Copa och Cogeca) att jordbrukarnas genomsnittliga inkomstf(cid:246)rlust per arbetsenhet skulle uppg(cid:229) till n(cid:228)stan 40 % under 1997 j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1991. Detta skulle ha f(cid:246)rv(cid:228)rrat situationen inom spannm(cid:229)lssektorn, i synner- het d(cid:229) den redan uppvisade de l(cid:228)gsta inkomsterna inom hela jord- brukssektorn (30). I sj(cid:228)lva verket tj(cid:228)nade spannm(cid:229)lssektorn ganska ordentligt p(cid:229) reformen p(cid:229) grund av att personer l(cid:228)mnade jord- brukssektorn, h(cid:246)jd avkastning och h(cid:246)gre bidrag. Diagram 4 visar att familjejordbrukens inkomst per arbetsenhet inom spannm(cid:229)ls- sektorn under 1995 (cid:246)kade med 95 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med perioden 1990(cid:151)92 f(cid:246)re reformen. I de fall d(cid:229) spannm(cid:229)lshandlarna och handelsf(cid:246)retagen (cid:228)gde stora spannm(cid:229)lsjordbruk tj(cid:228)nade de (cid:228)nnu mer. Kompensation inom spannm(cid:229)lssektorn 4. 31 Spannm(cid:229)lssektorns relativa v(cid:228)lst(cid:229)nd beror p(cid:229) inf(cid:246)randet av ett arealst(cid:246)d, ben(cid:228)mnt kompensationsbetalning, som syftar till att kompensera jordbrukarna f(cid:246)r inkomstf(cid:246)rluster som kan h(cid:228)nf(cid:246)ras till s(cid:228)nkningen av de institutionella priserna. ˜ven om det i f(cid:246)r- ordningens ingress f(cid:246)reskrivs att kompensationsst(cid:246)det skall kom- pensera jordbrukarna f(cid:246)r de inkomstf(cid:246)rluster som (cid:228)r ett resultat av s(cid:228)nkningen av de institutionella priserna, fastst(cid:228)lldes de t(cid:228)nkta kompensationssatserna per ton i samma f(cid:246)rordning utan n(cid:229)gon h(cid:228)nvisning till inkomstf(cid:246)rlusterna och de institutionella priserna, vilket s(cid:229)lunda ledde till vissa oklarheter. Emellertid framg(cid:229)r det tydligt av de rapporter som utarbetades av r(cid:229)dets Agrifingrupp i september 1991 (31) och juli 1992 (32) att satserna fastst(cid:228)lldes till b) Subventionerad export av detta slag (cid:228)r en konstgjord avs(cid:228)tt- ning som har inf(cid:246)rts genom gemenskapsbudgeten, snarare (cid:228)n ett resultat av en oberoende efterfr(cid:229)gan som baseras p(cid:229) EU:s konkurrensf(cid:246)rdel. V(cid:228)rldsmarknaden skulle inte absorbera de kvantiteter som exporteras om de s(cid:229)ldes till ink(cid:246)pspriset. Att producera f(cid:246)r export under s(cid:229)dana f(cid:246)rh(cid:229)llanden (cid:228)r inte det b(cid:228)sta s(cid:228)ttet att anv(cid:228)nda gemenskapens ekonomiska och finan- siella resurser. (28) Artikel 39. 1 b i EG-f(cid:246)rdraget. (29) Artikel 39. 1 a i EG-f(cid:246)rdraget. (30) Kommissionen, IJSR, (cid:148)Farm income results in the EU(cid:148) 1990(cid:151)95. (31) R(cid:229)dets dokument nr 8156/91 av den 19 september 1991. (32) R(cid:229)dets dokument nr 8188/92 av den 9 september 1992. 8. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 192/21 Procentuell f(cid:246)r(cid:228)ndring i familjejordbrukens inkomster per enhet 1995 j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1990(cid:151)1992, per slag av jordbruk (EU-12) Diagram 4 100 % 95 80 % 60 % 40 % 20 % 0 % l å m n n a p S 47 g n i l d o n ä m l l A 26 21 13 7 r a d r å g n V i r o d ö r g a g i r å r e l f a r d n A r o k k ö M l j g n i l d o s d r å g d ä r T 31 r o k f f i B 5 ä f r e d ä j f / r a s i r G 29 32 t a d n a B l t r e e h n e s k u r b d r o j a l l A K(cid:228)lla: Kommissionen, IJSR, Jordbruksinkomster i EU 1990 till 1995 (realt 1995 (cid:229)rs ecu). samma niv(cid:229) som skillnaden mellan det genomsnittliga garante- rade pris till vilket spannm(cid:229)l k(cid:246)ptes i interventionssyfte under reglerings(cid:229)ret 1991/92 (155 ecu/ton) och de l(cid:228)gre riktpriser som r(cid:229)det fastst(cid:228)llde f(cid:246)r reglerings(cid:229)ret 1993/94 p(cid:229) 130 ecu/ton, f(cid:246)r 1994/95 p(cid:229) 120 ecu/ton och f(cid:246)r 1995/96 p(cid:229) 110 ecu/ton (33) (34). Dessa riktpriser f(cid:246)rv(cid:228)ntades ligga n(cid:228)ra det genomsnittliga mark- nadspriset i medlemsstaterna. 4. 32 Ovanst(cid:229)ende (cid:229)tg(cid:228)rder inneb(cid:228)r f(cid:246)ljande: a) Kompensationsbetalningarna var inte avsedda att kompensera jordbrukarna alltefter de olika marknadspriserna i varje med- (33) Riktpriset avskaffade fr(cid:229)n och med reglerings(cid:229)ret 1995/96 eftersom det hade blivit (cid:246)verfl(cid:246)digt. R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1528/95 av den 29 juni 1995 (EGT L 148, 30. 6. 1995, s. 3). (34) Detta belopp (cid:228)r i (cid:148)gr(cid:246)na(cid:148) ecu. F(cid:246)r att f(cid:229) budgetm(cid:228)ssiga ecu m(cid:229)ste siff- ran f(cid:246)r(cid:228)ndras med hj(cid:228)lp av den (cid:148)gr(cid:246)na(cid:148) kursen, jordbruksomr(cid:228)k- ningskursen, till den nationella valutan och sedan r(cid:228)knas om med hj(cid:228)lp av den officiella kursen till ecu. Fr(cid:229)n den 1 februari 1995 har den existerande skillnaden p(cid:229) 20,75 % mellan gr(cid:246)na ecu och budget- m(cid:228)ssiga ecu avskaffats genom att beloppet (cid:246)kats med samma skill- nad. lemsstat. Annars skulle det vara sv(cid:229)rt att f(cid:246)rsvara det faktum att de saknar koppling till produktionen och d(cid:228)rigenom res- pektera WTO-villkoren (se punkt 3. 5 c), b) Med betalningarna s(cid:246)kte man varken kompensera f(cid:246)r inver- kan av andra faktorer s(cid:229)som klimatf(cid:246)rh(cid:229)llanden, (cid:246)kande avkastning eller valutafl(cid:246)den. Inte heller var de avsedda att kompensera de skillnader i inkomst som beror p(cid:229) jordbrukets storlek, jordm(cid:229)n eller den enskilde jordbrukarens kompetens. c) Uttag av mark skulle endast kompenseras till samma grad som kompensationen f(cid:246)r spannm(cid:229)l. 4. 33 Kompensationsst(cid:246)det, som var baserat p(cid:229) ett genomsnitts- pris (riktpris) som fastst(cid:228)lldes till en niv(cid:229) som inte alls p(cid:229)verkades av f(cid:246)r(cid:228)ndringar i de faktiska marknadspriserna, ledde generellt sett till (cid:246)verkompensation. Eftersom marknadspriserna inte sj(cid:246)nk lika mycket som skillnaden mellan interventionspriserna f(cid:246)re C 192/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 7. 1999 Uppskattning av reformens totala effekt p(cid:229) spannm(cid:229)lsodlarnas inkomster f(cid:246)r EU-12 Tabell 8 Reglerings(cid:229)r Ber(cid:228)knad inkomst utan reformen (1) Ber(cid:228)knad inkomst efter reformen (2) kompensationsbetalning (3) Normal Valutaeffekt p(cid:229) kompensations- betalningarna (4) Total inkomst efter reformen Total inkomst(cid:246)kning (miljoner ecu) Inkomst(cid:246)kning p. g. a. marknadspriserna 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 (a) (b) 27 289,4 26 518,6 26 727,6 31 301,9 31 135,4 24 719,6 23 502,2 23 734,3 26 576,8 24 890,2 (c) 3 888,5 5 446,4 7 417,4 7 840,5 8 065,0 (d) 224,8 420,2 870,8 814,4 795,9 (e)=(b)+(c)+(d) (f)=(e)(cid:150)(a) (g)=(f)(cid:150)(d) 28 832,9 29 368,8 32 022,5 35 231,7 33 751,1 1 543,5 2 850,2 5 294,9 3 929,8 2 615,7 1 318,7 2 430,0 4 424,1 3 115,4 1 819,8 Totalt 142 972,9 123 423,1 32 657,8 3 126,1 159 207,0 16 234,1 13 108,0 Ber(cid:228)kningsmetod: (1) Ber(cid:228)knad inkomst utan reformen: spannm(cid:229)lskvantiteterna f(cid:246)r varje reglerings(cid:229)r multiplicerade med genomsnittliga producentpriser f(cid:246)r 1992/93 (v(cid:228)rde per enhet). (2) Ber(cid:228)knad inkomst efter reformen: spannm(cid:229)lskvantiteterna f(cid:246)r varje reglerings(cid:229)r multiplicerade med genomsnittliga producentpriser f(cid:246)r reglerings(cid:229)ret (v(cid:228)rde per enhet). (3) Utgifter per reglerings(cid:229)r netto valutaeffekter och ensilagest(cid:246)d. (4) Agromonet(cid:228)ra kostnader. K(cid:228)lla: Alla grunddata kommer fr(cid:229)n Eurostat eller kommissionen, GD VI. reformen och de nya riktpriserna (se punkt 4. 16), var det arealst(cid:246)d som slutligen utbetalades totalt sett ca 13 100 miljoner ecu h(cid:246)gre (cid:228)n inkomstf(cid:246)rlustens faktiska belopp inom spannm(cid:229)lssektorn (35) (se tabell 8). Revisionsr(cid:228)tten har redan p(cid:229)pekat detta fenomen i sin (cid:229)rsrapport f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1996 (36). kompenserade de f(cid:246)rluster det var avsett att kompensera begr(cid:228)n- sas till att omfatta de skillnader i marknadsinkomst som var resul- tatet av priss(cid:228)nkningar. 4. 34 Detta betyder inte att de betalningar som (cid:246)verskred inkomst- f(cid:246)rlusterna var oriktiga eftersom f(cid:246)rordningen inte f(cid:246)reskrev n(cid:229)gon mekanism f(cid:246)r att justera de kompensationsbelopp som betalats s(cid:229) att dessa (cid:229)terspeglar faktiska marknadspriser och inte tidigare uppst(cid:228)llda riktpriser. Icke desto mindre utg(cid:246)r de kompen- sationsniv(cid:229)er som betalats ut(cid:246)ver de faktiska inkomstf(cid:246)rlusterna st(cid:246)rre delen av spannm(cid:229)lsbudgetens (cid:246)kning. 4. 35 Eftersom det gick att utesluta alla andra faktorer som p(cid:229)ver- kade jordbrukarnas spannm(cid:229)lsinkomster (se punkterna 4. 32 b och c ovan), kunde ber(cid:228)kningen f(cid:246)r att best(cid:228)mma om arealst(cid:246)det a) Marknadsinkomsterna fr(cid:229)n spannm(cid:229)lsproduktion erh(cid:246)lls genom att v(cid:228)rdera varje (cid:229)rs produktion efter reformen enligt Eurostats enhetsv(cid:228)rde f(cid:246)r varje land och spannm(cid:229)lsslag. Anv(cid:228)ndningen av enhetsv(cid:228)rden har f(cid:246)rdelen att de inkonse- kvenser som annars blir resultatet d(cid:229) man direkt anv(cid:228)nder obearbetad nationell prisstatistik bortfaller. b) De faktiska marknadsinkomsterna fr(cid:229)n spannm(cid:229)l ber(cid:228)knade p(cid:229) detta s(cid:228)tt j(cid:228)mf(cid:246)rdes med de marknadsinkomster som skulle ha erh(cid:229)llits om priserna hade legat kvar p(cid:229) niv(cid:229)n f(cid:246)re refor- men i varje medlemsstat. Denna metod tar endast h(cid:228)nsyn till f(cid:246)r(cid:228)ndringar i marknadsinkomsterna som har sitt upphov i prisf(cid:246)r(cid:228)ndringar, och de f(cid:246)r(cid:228)ndringar som d(cid:228)rigenom erh(cid:246)lls utg(cid:246)r grunden f(cid:246)r kompensationen i den mening som avses i f(cid:246)rordningens m(cid:229)l. (35) Kommissionen r(cid:228)knar med en (cid:228)nnu h(cid:246)gre (cid:246)verkompensation p(cid:229) ca 17 000 miljoner ecu. Kommissionen har faktiskt ber(cid:228)knat en (cid:246)ver- kompensation p(cid:229) 8 500 miljoner ecu f(cid:246)r fyra(cid:229)rsperioden 1993/94 till 1996/97. Till denna m(cid:229)ste l(cid:228)ggas avskaffandet av den h(cid:228)vst(cid:229)ngseffekt medansvaret inneb(cid:228)r och som f(cid:246)r fem(cid:229)rsperioden 1993/94 till1997/98 inneb(cid:228)r ytterligare 8 500 miljoner ecu (se kommissionens svar). (36) Revisionsr(cid:228)ttens (cid:229)rsrapport f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1996, kapitel 3, punkt 3. 31, (EGT C 348, 8. 11. 1997). c) Skillnaderna i marknadsinkomst vid de priser som r(cid:229)dde f(cid:246)re reformen och vid de nuvarande priserna j(cid:228)mf(cid:246)rdes med de faktiskt utbetalade arealst(cid:246)dsbeloppen fr(cid:229)n (cid:229)r till (cid:229)r och per medlemsstat. (cid:214)kningar av st(cid:246)det som beror p(cid:229) kostnaden f(cid:246)r 8. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 192/23 det agromonet(cid:228)ra systemet visas separat. De ans(cid:229)gs utg(cid:246)ra en del av den budgetm(cid:228)ssiga kostnaden som inte har n(cid:229)got att g(cid:246)ra med fr(cid:229)gan om kompensation s(cid:229)som den behandlas i denna rapport (se tabell 8). land, desto st(cid:246)rre f(cid:246)rdel var detta f(cid:246)r jordbrukarna i landet. F(cid:246)r l(cid:228)nder som omedelbart f(cid:246)re reformen endast f(cid:229)tt sm(cid:229) belopp i exportbidrag, f(cid:246)r lagring och andra (cid:229)tg(cid:228)rder innebar inf(cid:246)randet av det nya arealst(cid:246)det en h(cid:246)jning av deras andel av EU:s totala bud- getutgifter f(cid:246)r spannm(cid:229)l (se tabell 9). d) Eftersom de enhetsv(cid:228)rden som anv(cid:228)ndes avser kalender(cid:229)r, men de produktionssiffror som anv(cid:228)ndes f(cid:246)r ber(cid:228)kningen avser reglerings(cid:229)r f(cid:246)r spannm(cid:229)l (1 juli till 30 juni f(cid:246)ljande (cid:229)r), justerades enhetsv(cid:228)rdena utifr(cid:229)n antagandet att 65 % av ett (cid:229)rs produktion s(cid:229)ldes mellan 1 juli och 31 december och 35 % mellan 1 januari och 30 juni. Denna hypotes f(cid:229)r st(cid:246)d hos kommissionen och ett antal medlemsstater. e) Slutligen beaktades inte effekterna av uttaget av mark speci- fikt, eftersom det kan antas att inkomsteffekten av den mins- kade produktion som blir resultatet av uttag av mark redan delvis har beaktats genom att marknadspriser anv(cid:228)nds i ber(cid:228)k- ningen. I vilket fall som helst var uttaget av mark av mindre vikt efter reformens start under reglerings(cid:229)ret 1993/94 p(cid:229) grund av st(cid:246)dsatsens s(cid:228)nkning. 4. 36 Den (cid:228)ndring av r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 1765/92 som f(cid:246)resl(cid:229)s i kommissionens Agenda 2000 anv(cid:228)nder inte l(cid:228)ngre ter- men (cid:148)kompensationsbetalning(cid:148), utan endast arealst(cid:246)dsbetalningar. Kompensationssatsen f(cid:246)r dessa betalningar har fastst(cid:228)llts till h(cid:228)lf- ten av interventionsprisets s(cid:228)nkning efter den egentliga till(cid:228)mp- ningsperioden. Formellt sett kommer det inte l(cid:228)ngre att vara kor- rekt att anv(cid:228)nda termen (cid:148)kompensation(cid:148) d(cid:229) den nya st(cid:246)dsatsen har inf(cid:246)rts. 4. 39 P(cid:229) den enskilde jordbrukarens niv(cid:229) (cid:228)r det tydligt att det nya systemet gynnade de jordbrukare som hade m(cid:246)jlighet att h(cid:229)lla sin spannm(cid:229)l borta fr(cid:229)n marknaden till dess att priserna n(cid:229)dde sin h(cid:246)gsta niv(cid:229). En s(cid:229)dan strategi (cid:228)r riskabel, men den uppmuntras d(cid:229) det (cid:228)r s(cid:228)kert att arealst(cid:246)dsbetalningarna kommer att (cid:228)ga rum i b(cid:246)rjan av perioden. Det (cid:228)r fr(cid:228)mst de stora producenterna med tillr(cid:228)ckliga ekonomiska resurser och privata lagringsm(cid:246)jligheter som har m(cid:246)jlighet att dra f(cid:246)rdel av en s(cid:229)dan strategi. 4. 40 I Agenda 2000 f(cid:246)resl(cid:229)s att arealst(cid:246)dsbetalningarna skall ske senare (under januari till mars p(cid:229)f(cid:246)ljande (cid:229)r ist(cid:228)llet f(cid:246)r under oktober till december under sk(cid:246)rde(cid:229)ret), och att de m(cid:229)natliga h(cid:246)j- ningarna av interventionspriset skall avskaffas. B(cid:229)da f(cid:246)rslagen syf- tar till att motverka undanh(cid:229)llande av spannm(cid:229)l fr(cid:229)n marknaden och att utj(cid:228)mna marknadsutbudet. ¯ andra sidan leder avsakna- den av m(cid:229)natliga h(cid:246)jningar till st(cid:246)rre interventionsk(cid:246)p i interven- tionsperiodens b(cid:246)rjan (den 1 november), om marknadspriserna ligger p(cid:229) samma niv(cid:229) som interventionspriserna. Senare h(cid:246)jningar av marknadspriserna kommer d(cid:229) enbart att gynna lagerinneha- vare. F(cid:246)rdelning av inkomsterna fr(cid:229)n spannm(cid:229)lsodling 4. 37 Kompensationsbegreppet baserades p(cid:229) tidigare basarealer, tidigare genomsnittliga avkastningar, ett enhetligt tidigare genom- snittligt interventionspris och ett enhetligt riktpris f(cid:246)r samtliga spannm(cid:229)lsslag som fastst(cid:228)lldes f(cid:246)r den tre(cid:229)riga (cid:246)verg(cid:229)ngstiden. Det (cid:228)r uppenbart att ett kompensationssystem som inte differen- tierar st(cid:246)det efter jordbrukets storlek eller avkastning inte bidrar till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra de sm(cid:229) producenternas st(cid:228)llning inom spann- m(cid:229)lssektorn. Marknadsprisernas p(cid:229)verkan Avkastningens inverkan 4. 41 Enligt f(cid:246)rordning (EEG) nr 1765/92 skall de s(cid:228)rskilda struk- turella s(cid:228)rdrag som p(cid:229)verkar avkastningen tas i beaktande d(cid:229) jord- brukarna kompenseras. I sj(cid:228)lva verket fick varje medlemsstat anv(cid:228)nda sin egen genomsnittliga avkastning. Regionala s(cid:228)rdrag beaktades d(cid:229) medlemsstaterna fastslog sina regionaliseringspla- ner, d(cid:228)r de fastst(cid:228)llde avkastningen i varje region (37). 4. 42 F(cid:246)rordning (EEG) nr 1765/92 f(cid:246)reskrev inte att denna dif- ferentiering skulle ge upphov till n(cid:229)gon omf(cid:246)rdelning av medel till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r missgynnade regioner eller stater. Tv(cid:228)rtom var det t(cid:228)nkt att jordbrukarna i regioner eller stater d(cid:228)r avkastningen tra- ditionellt var h(cid:246)gre inte skulle underkompenseras j(cid:228)mf(cid:246)rt med jordbrukarna i omr(cid:229)den med traditionellt sett l(cid:228)gre avkastning. Endast Frankrike inf(cid:246)rde en faktor som minskade i avkastnings- variationerna mellan regionerna i sin regionaliseringsplan. 4. 38 Eftersom marknadspriserna generellt l(cid:229)g (cid:246)ver det nya rikt- priset, fick medlemsstaterna dessutom h(cid:246)gre kompensation (cid:228)n vad som var ber(cid:228)ttigat med h(cid:228)nsyn till de faktiska f(cid:246)rluster pris- reduktionerna gav upphov till. Ju st(cid:246)rre denna skillnad var i ett (37) Revisionsr(cid:228)tten uttryckte en viss kritik i detta avseende i sin (cid:229)rsrap- port f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1996. Spannm(cid:229)lsutgifternas utveckling fr(cid:229)n 1993 till 1997 f(cid:246)r EU 12, per medlemsstat och utgiftsslag Tabell 9 B DK D EL E F IRL I L NL P UK TOTALT (miljoner ecu) 1993 (F(cid:246)re nya GJP) Exportbidrag f(cid:246)r spannm(cid:229)l Lagerinterventioner f(cid:246)r spannm(cid:229)l (cid:214)vriga interventioner Arealst(cid:246)d (1) 201,5 36,8 16,3 0,4 105,9 163,3 27,6 1,2 303,2 1 008,2 162,5 98,5 16,1 36,0 0,6 82,4 148,7 (cid:150) 17,0 21,4 119,4 1 139,6 1 270,6 172,8 82,0 Spannm(cid:229)lsutgifter totalt 255,0 298,0 1 572,4 135,1 272,5 2 665,0 Medlemsstaternas andelar i % (a) 3,7 4,3 22,7 2,0 3,9 38,5 1997 (Nya GJP) Exportbidrag f(cid:246)r spannm(cid:229)l Lagerinterventioner f(cid:246)r spannm(cid:229)l (cid:214)vriga interventioner Arealst(cid:246)d (1) 39,5 (cid:150) 0,4 1,3 137,7 20,3 2,2 25,2 549,8 80,7 77,0 88,7 2 733,7 5,1 (cid:150) 5,2 0,1 450,6 18,4 (cid:150) 4,0 2,0 1 292,4 189,4 (cid:150) 1,5 43,4 3 746,8 7,0 29,0 3,5 0,2 39,7 0,6 0,8 3,5 0,1 114,8 419,4 21,8 33,2 380,2 854,6 12,3 34,3 (cid:150) 4,7 4,2 1 698,4 Spannm(cid:229)lsutgifter totalt 178,1 597,5 2 980,1 450,6 1 308,8 3 978,1 119,2 1 732,2 Medlemsstaternas andelar i % (b) Skillnad (b-a) 1,4 (cid:150) 2,3 4,5 0,2 22,6 (cid:150) 0,1 3,4 1,5 9,9 6,0 30,2 (cid:150) 8,3 0,9 0,3 13,2 0,8 0,0 (cid:150) 0,1 0,2 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 8,5 8,5 0,1 0,1 184,3 0,0 83,2 2,9 270,4 3,9 28,4 0,0 71,0 128,5 0,8 (cid:150) 17,6 58,8 0,5 42,5 0,6 0,3 (cid:150) 0,8 33,3 152,3 262,3 192,8 41,8 21,0 2 788,8 2 723,8 621,9 788,7 517,9 6 923,2 7,5 100,0 67,4 1,0 4,1 1 328,4 484,6 67,1 273,4 12 342,0 227,9 185,1 1 400,9 13 167,1 1,7 (cid:150) 2,2 1,4 0,8 10,6 3,2 100,0 0,0 (1) Innefattar 85 % av utgifterna f(cid:246)r mark som tagits ur bruk. K(cid:228)lla: Kommissionens finansiella rapporter 1993 och 1997. C 1 9 2 / 2 4 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i. 8 7 1 9 9 9 8. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 192/25 4. 43 Generellt sett ledde arealst(cid:246)dssystemet som utgick fr(cid:229)n genomsnittliga avkastningssiffror som l(cid:229)stes till sina tidigare v(cid:228)r- den, till f(cid:246)ljande: eftersom det tenderar att motverka en allm(cid:228)n produktivitets- h(cid:246)jning. a) P(cid:229) den regionala niv(cid:229)n f(cid:246)r(cid:228)ndrade systemet inte f(cid:246)rdelningen av st(cid:246)det p(cid:229) n(cid:229)got p(cid:229)tagligt s(cid:228)tt. Bilagorna 1 och 2 visar de st(cid:246)rsta jordbruken och de h(cid:246)gsta avkastningssiffrorna inom gemenskapen. Om b(cid:229)da faktorerna samtidigt studeras f(cid:229)s en indikation om kompensationsbetalningarnas f(cid:246)rdelning. N(cid:228)s- tan h(cid:228)lften av all spannm(cid:229)l som produceras inom EU-15 odlas i 20 av totalt sett 127 regioner. Det framg(cid:229)r ocks(cid:229) klart att dessa 20 regioner inte p(cid:229) n(cid:229)got s(cid:228)tt (cid:228)r missgynnade. Spann- m(cid:229)lsst(cid:246)det (cid:228)r fortfarande koncentrerat till regioner som kan anses vara t(cid:228)mligen v(cid:228)lm(cid:229)ende. b) P(cid:229) den enskilde jordbrukarens niv(cid:229) (cid:228)r det uppenbart att en kompensation baserad p(cid:229) en genomsnittlig avkastning som har l(cid:229)sts till sitt tidigare v(cid:228)rde aldrig kan kompensera varje enskild jordbrukare p(cid:229) ett korrekt s(cid:228)tt. Jordbrukare vilkas avkastning (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n det tidigare genomsnittet blir mindre v(cid:228)lm(cid:229)ende i det nya systemet. De som har l(cid:228)gre avkastning tj(cid:228)nar p(cid:229) det. H(cid:246)gre avkastning beror p(cid:229) m(cid:229)nga faktorer. I de fall d(cid:228)r en s(cid:229)dan avkastning kan h(cid:228)nf(cid:246)ras till b(cid:228)ttre jordm(cid:229)n och/eller effektivare jordbruksmetoder motverkar det nya sys- temet strukturella f(cid:246)rb(cid:228)ttringar, d(cid:229) mindre effektiva jordbru- kare f(cid:229)r gynnsammare villkor. Man kan dra slutsatsen att sys- temet till och med st(cid:229)r i strid med artikel 39. 1 a i f(cid:246)rdraget 4. 44 I och med 1992 (cid:229)rs reform fick medlemsstaterna m(cid:246)jlig- heten att fastst(cid:228)lla egna basarealer. P(cid:229) grund av den administrativa belastning som ett s(cid:229)dant system skulle medf(cid:246)ra inf(cid:246)rde ingen medlemsstat det. Denna m(cid:246)jlighet har avskaffats i Agenda 2000. Inverkan av jordbrukets storlek 4. 45 I sitt meddelande KOM(91)100 slutlig av den 1 februari 1991 konstaterade kommissionen att de stigande budgetm(cid:228)ssiga utgifterna, som i stor utstr(cid:228)ckning g(cid:229)r till en liten minoritet av jordbruken, inte utg(cid:246)r n(cid:229)gon l(cid:246)sning p(cid:229) problemet med den oj(cid:228)mna f(cid:246)rdelningen av jordbruksinkomsterna. Reformen f(cid:246)r(cid:228)nd- rade inte heller detta f(cid:246)rh(cid:229)llande. Faktiskt gick n(cid:228)stan 40 % av kompensationsbetalningarna under 1995 till mindre (cid:228)n 3 % av st(cid:246)dmottagarna. I andra (cid:228)nden av skalan (cid:229)terfinns sm(cid:229)jordbru- karna med mindre (cid:228)n fem hektar, vilka motsvarar 57 % av st(cid:246)d- mottagarna, och som endast erh(cid:229)ller 4,5 % av st(cid:246)det (se diagram 5). Emellertid d(cid:246)ljer dessa siffror stora variationer inom gemen- skapen. I F(cid:246)renade kungariket, den medlemsstat som har de st(cid:246)rsta jordbruken, utg(cid:246)r jordbruk med 100 hektar eller mer 17 % av det sammanlagda antalet jordbruk och erh(cid:229)ller 66 % av betal- ningarna. I Italien har 78 % av jordbruken mindre (cid:228)n fem hektar, men de erh(cid:229)ller endast 20 % av st(cid:246)det. Uppskattning av koncentrationen av kompensationsbetalningar f(cid:246)r spannm(cid:229)l per jordbruksenhetsstorlek f(cid:246)r EU-15 1995 (omfattar ej kompletterande st(cid:246)d f(cid:246)r durumvete) Diagram 5 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0 % 56,8 % av totala kompensationsbetalningar för spannmål % av totalt antal jordbruksenheter 38,6 13,0 10,6 8,1 4,5 4,5 22,3 14,1 7,9 5,6 5,9 5,1 2,9 mindre än 5 ha 5—10 ha 10—20 ha 20—30 ha 30—50 ha 50—100 ha över 100 ha K(cid:228)lla: Eurostat, 1995 (cid:229)rs unders(cid:246)kning av jordbrukens struktur och GD VI, utgifter f(cid:246)r sk(cid:246)rd 1995. Utnyttjad jordbruksareal i hektar (ha) C 192/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 7. 1999 4. 46 Sj(cid:228)lvfallet (cid:228)r det s(cid:229) att ju st(cid:246)rre ett jordbruk (cid:228)r, desto st(cid:246)rre inkomster fr(cid:229)n marknaden och arealst(cid:246)d kommer det att erh(cid:229)lla. Reformen (cid:228)ndrade d(cid:228)rf(cid:246)r inte i grunden det faktum att offentliga medel f(cid:246)r stora belopp g(cid:229)r till de st(cid:246)rsta jordbruken (38). Det kan tyckas att enda l(cid:246)sningen p(cid:229) detta problem vore att se till att are- alst(cid:246)dsbetalningarna avtar med (cid:246)kande jordbruksstorlek. Dock skall noteras att ett s(cid:229)dant system skulle kunna ge upphov till missbruk s(cid:229)tillvida att stora jordbruk skulle kunna delas upp i mindre bara f(cid:246)r att f(cid:229) r(cid:228)tt till h(cid:246)gre st(cid:246)dbelopp. marknaden kommer att forts(cid:228)tta n(cid:228)rma sig v(cid:228)rldsmarknadspri- serna. Tv(cid:228)rtemot f(cid:246)rv(cid:228)ntningarna vid reformtidpunkten l(cid:229)g pris- niv(cid:229)n p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden under (cid:246)verg(cid:229)ngstiden ovanligt h(cid:246)gt p(cid:229) grund av ett utbudsunderskott p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden. Det f(cid:246)refal- ler d(cid:228)rf(cid:246)r rimligt att betrakta denna gynnsamma inverkan p(cid:229) kon- kurrenskraften som ett resultat av en historiskt sett t(cid:228)mligen exceptionell marknadssituation under (cid:246)verg(cid:229)ngstiden. Jordbruksmarkens v(cid:228)rde 4. 47 En avg(cid:246)rande faktor f(cid:246)r v(cid:228)lst(cid:229)ndet, och d(cid:228)rmed levnads- standarden, (cid:228)r v(cid:228)rdet av den mark som (cid:228)gs av jordbrukarna. Efter- som det f(cid:246)rv(cid:228)ntade inkomstfl(cid:246)det fr(cid:229)n denna mark (cid:228)r en av de faktorer som i h(cid:246)g grad p(cid:229)verkar f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset kommer refor- men, d(cid:228)r marken tilldelas ett fastst(cid:228)llt och exakt inkomstbelopp, utan tvivel att p(cid:229)verka markens v(cid:228)rde. 5. 2 Mycket riktigt sj(cid:246)nk de internationella priserna ganska kraf- tigt mellan 1996 och 1998. dvs. under de tv(cid:229) f(cid:246)rsta (cid:229)ren d(cid:229) refor- men till(cid:228)mpades fullt ut. I Agenda 2000 f(cid:246)resl(cid:229)s ytterligare s(cid:228)nk- ningar av interventionspriset, vilket skulle inneb(cid:228)ra att priserna p(cid:229) den inre marknaden f(cid:246)ljde v(cid:228)rldsmarknadsprisernas f(cid:246)rv(cid:228)n- tade ned(cid:229)tg(cid:229)ende trend. Om det inte var m(cid:246)jligt att s(cid:228)nka inter- ventionspriserna ytterligare skulle konkurrenskraften f(cid:246)r EU:s spannm(cid:229)lsproduktion (cid:228)ventyras. Givetvis kan andra faktorer s(cid:229)som kvalitetsf(cid:246)rb(cid:228)ttringar inverka h(cid:228)rvidlag, men f(cid:246)r bulkvaror s(cid:229)som spannm(cid:229)l (cid:228)r priset (cid:228)nd(cid:229) den avg(cid:246)rande faktorn f(cid:246)r kon- kurrenskraften. 4. 48 P(cid:229) grund av att empiriska data saknades kunde revisions- r(cid:228)tten inte uppskatta denna inverkan. Endast F(cid:246)renade kungariket kunde tillhandah(cid:229)lla vissa uppgifter, och dessa tyder p(cid:229) att f(cid:246)r- s(cid:228)ljningspriset f(cid:246)r jordbruksmark kommer att stiga. En veten- skaplig metod visar dock att reformen av den gemensamma jord- en (cid:246)kning av brukspolitiken kan komma att f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset f(cid:246)r d(cid:229)lig mark och en nedg(cid:229)ng i priserna f(cid:246)r god mark (39). Detta beror p(cid:229) att kompensationsbetalningarna utg(cid:246)r en st(cid:246)rre del av inkomsten f(cid:246)r jordbruk med d(cid:229)lig mark och os(cid:228)ker avkastning och i relativt h(cid:246)gre grad hj(cid:228)lper jordbrukarna att undvika os(cid:228)kerheten om sin inkomst. leda till 5. SLUTSATS 5. 1 Under (cid:246)verg(cid:229)ngstiden ledde s(cid:228)nkningar av priserna p(cid:229) den inre marknaden och det faktum att dessa n(cid:228)rmade sig de interna- tionella priserna till att spannm(cid:229)l fr(cid:229)n EU blev relativt mer kon- kurrenskraftig (cid:228)n annan spannm(cid:229)l p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden och spann- m(cid:229)lssubstituten p(cid:229) den inre marknaden (se punkt 4. 13). Huruvida denna gynnsamma effekt blir best(cid:229)ende beror p(cid:229) i vilken utstr(cid:228)ck- ning interventionspriserna och d(cid:228)rmed (cid:228)ven priserna p(cid:229) den inre 5. 3 N(cid:228)r det g(cid:228)ller reformens stabiliseringseffekt p(cid:229) marknaden s(cid:229)som avses i MacSharryreformen, dvs. att f(cid:229) ett slut p(cid:229) spann- m(cid:229)lskrisen och uppn(cid:229) balans p(cid:229) marknaden, uppn(cid:229)dde reformen sitt m(cid:229)l under (cid:246)verg(cid:229)ngstiden. Produktionen bibeh(cid:246)lls p(cid:229) niv(cid:229)n f(cid:246)re reformen, lagren sj(cid:246)nk till n(cid:228)stan noll och mer (cid:228)n h(cid:228)lften av exporten skedde utan exportbidrag. Man hade kunnat f(cid:246)rv(cid:228)nta sig att uttaget av mark och priss(cid:228)nkningarna skulle ha minskat produktionen i (cid:228)nnu st(cid:246)rre utstr(cid:228)ckning (cid:228)n vad de faktiskt gjorde, markuttaget genom att minska spannm(cid:229)lsarealerna och priss(cid:228)nk- ningarna genom att s(cid:228)nka marknadsinkomsterna i f(cid:246)rh(cid:229)llande till produktionskostnaderna och d(cid:228)rigenom begr(cid:228)nsa tillsatser som g(cid:246)dselmedel och bek(cid:228)mpningsmedel. D(cid:229) man betraktar den sam- lade produktionstrenden, och i synnerhet de varierande trenderna i medlemsstaterna, (cid:228)r emellertid mycket sv(cid:229)rt att fastst(cid:228)lla om reformen har haft n(cid:229)gon varaktig effekt p(cid:229) produktionen. De pro- duktionsbegr(cid:228)nsande effekterna av priss(cid:228)nkningarna och uttaget av mark reducerades av f(cid:246)ljande faktorer: a) Gynnsamma v(cid:228)derleksf(cid:246)rh(cid:229)llanden under 1995 och 1996 i stora omr(cid:229)den i norra Europa, d(cid:228)r de st(cid:246)rsta produktions- arealerna finns (se punkt 4. 7). (38) Se (cid:228)ven punkt 3. 30 i revisionsr(cid:228)ttens (cid:229)rsrapport f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1996 (EGT C 348, 8. 11. 1997). (39) Rob Fraser, (cid:148)Land heterogeneity and the May 1992 reform of CAP cereal price support(cid:148), Journal of Agricultural Economics, Vol 48, No 1, s. 69, Falkirk 1997. b) Arealst(cid:246)dsbetalningar som motiverade jordbrukarna att odla jordbruksgr(cid:246)dor, av vilka spannm(cid:229)l (cid:228)r den viktigaste gr(cid:246)dan (se punkt 4. 19). 8. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 192/27 c) Stigande priser p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden d(cid:229) produktionen inte h(cid:246)ll j(cid:228)mn takt med konsumtionen p(cid:229) grund av att mindre arealer anv(cid:228)ndes till spannm(cid:229)l i v(cid:228)rlden och att avkastningen i v(cid:228)rl- den sedan mitten av 1980-talet inte (cid:246)kade lika mycket (40), (se punkt 4. 16). tiskt ber(cid:228)knades ha lett till (cid:246)verkompensation i vissa medlems- stater (cid:228)ven om (cid:246)verkompensation inte hade intr(cid:228)ffat p(cid:229) gemen- skapsniv(cid:229)n, eftersom marknadspriserna i dessa stater l(cid:229)g h(cid:246)gre (cid:228)n det fastst(cid:228)llda genomsnittliga riktpriset och vice versa. Dessutom straffades enskilda jordbrukare vars tidigare avkastning var h(cid:246)gre (cid:228)n genomsnittet, medan jordbrukare med l(cid:228)gre avkastning gyn- nades av systemet. Reformen tog inte n(cid:229)gon h(cid:228)nsyn till denna effekt. d) Valutar(cid:246)relser gentemot ecun, vilket uppv(cid:228)gde vissa medlems- staters priss(cid:228)nkningar i nationell valuta (se punkt 4. 17). 5. 4 D(cid:229) man betraktar marknadens senaste utveckling framg(cid:229)r det tydligt att den stabilitet som uppn(cid:229)ddes under (cid:246)verg(cid:229)ngstiden inte kan uppr(cid:228)tth(cid:229)llas. I sj(cid:228)lva verket (cid:246)verskred gemenskapens produktion redan under 1996/97 niv(cid:229)erna f(cid:246)re reformen och f(cid:246)r- blev h(cid:246)g under 1997/98. Till f(cid:246)ljd av detta har ocks(cid:229) lagren stigit. Dessutom (cid:228)r det m(cid:246)jligt att inf(cid:246)randet av en enhetlig st(cid:246)dsats f(cid:246)r spannm(cid:229)l och oljev(cid:228)xter kan p(cid:229)verka intresset f(cid:246)r att odla spann- m(cid:229)l (se punkt 4. 6). 5. 7 Vidare avhj(cid:228)lpte reformen inte f(cid:246)rh(cid:229)llandet att ju st(cid:246)rre ett jordbruk (cid:228)r, desto st(cid:246)rre offentligt st(cid:246)d erh(cid:229)ller det, vilket (cid:228)ven- tyrade den politiska m(cid:229)ls(cid:228)ttningen att f(cid:246)rst och fr(cid:228)mst st(cid:246)dja mindre jordbrukare. Detta problem kan endast l(cid:246)sas genom att man fastst(cid:228)ller ett tak f(cid:246)r det offentliga jordbruksst(cid:246)det. Agenda 2000 f(cid:246)resl(cid:229)r maximibelopp och ett degressivt system f(cid:246)r areal- st(cid:246)d. Emellertid medf(cid:246)r maximibelopp och degressiva st(cid:246)dsystem en risk f(cid:246)r att stora jordbruk delas upp i mindre enheter f(cid:246)r att de skall erh(cid:229)lla mer st(cid:246)d. 5. 5 Uppr(cid:228)tth(cid:229)llande av h(cid:246)ga priser p(cid:229) hemmamarknaden j(cid:228)m- f(cid:246)rt med v(cid:228)rldsmarknadspriserna i f(cid:246)rening med (cid:246)verskott av spannm(cid:229)l som odlas inom EU inneb(cid:228)r ett mycket sv(cid:229)rt problem f(cid:246)r gemenskapen. Avyttringen av (cid:246)verskottet begr(cid:228)nsas av WTO- gr(cid:228)nser som g(cid:228)ller totalbeloppet f(cid:246)r exportbidrag och den m(cid:228)ngd spannm(cid:229)l som f(cid:229)r exporteras med hj(cid:228)lp av exportbidrag. Dessa gr(cid:228)nser kommer antagligen att reduceras ytterligare under n(cid:228)sta f(cid:246)rhandlingsrunda. Agenda 2000 inneh(cid:229)ller inget alternativt f(cid:246)r- slag till hur detta problem kan l(cid:246)sas, f(cid:246)rutom en priss(cid:228)nkning som kan visa sig vara otillr(cid:228)cklig. Att till(cid:229)ta att (cid:246)verskotten han- teras enbart med interventionslagring (cid:228)r ingen varaktig l(cid:246)sning. 5. 8 Revisionsr(cid:228)tten (cid:228)r fullt medveten om att det (cid:228)r sv(cid:229)rt att sam- tidigt uppn(cid:229) alla m(cid:229)len i EG-f(cid:246)rdragets artikel 39. Inkomstm(cid:229)let har varit ett av de fr(cid:228)msta m(cid:229)len under alla (cid:229)r sedan inf(cid:246)randet av den gemensamma jordbrukspolitiken. Emellertid kunde man t(cid:228)nka sig en l(cid:246)sning d(cid:228)r jordbruksst(cid:246)det kunde best(cid:228)mmas p(cid:229) en annan grund (cid:228)n priser, produktion och areal. Det kunde t. ex. baseras p(cid:229) en standardnettoinkomst per jordbrukshush(cid:229)ll eller arbetsenhet. Om inte en tillr(cid:228)ckligt stor inkomst tj(cid:228)nades in p(cid:229) marknaden, kunde jordbruksst(cid:246)det f(cid:229)s att ers(cid:228)tta en del av mel- lanskillnaden. 5. 6 Reformens inverkan p(cid:229) jordbrukarnas inkomster beskrivs i punkterna 4. 29(cid:151)4. 46. Reformens m(cid:229)l var att kompensera jord- brukarna f(cid:246)r de inkomstf(cid:246)rluster som beror p(cid:229) s(cid:228)nkningen av de institutionella priserna till en genomsnittlig gemenskapsniv(cid:229). Reformen s(cid:246)kte inte ers(cid:228)tta de eventuella f(cid:246)rluster som beror p(cid:229) att kompensationen baserades p(cid:229) en genomsnittlig avkastning och odlingsarealer som l(cid:229)stes till sina tidigare niv(cid:229)er och p(cid:229) ett enhetligt genomsnittligt riktpris f(cid:246)r samtliga spannm(cid:229)lsslag och inte p(cid:229) de enskilda marknadspriserna i varje medlemsstat. Refor- men gick alltf(cid:246)r l(cid:229)ngt n(cid:228)r det g(cid:228)ller m(cid:229)let att kompensera jord- brukarna f(cid:246)r inkomstf(cid:246)rluster. Under fem(cid:229)rsperioden 1993(cid:151)97 (cid:246)verkompenserades jordbrukarna med sammanlagt cirka 13 100 miljoner ecu. Emellertid skulle det s(cid:228)tt p(cid:229) vilket arealst(cid:246)det fak- (40) Europeiska kommissionen, GJP arbetsanteckningar: The Outlook of World Cereal Markets, ISBN 92(cid:151)827(cid:151)8813-X, Bryssel-Luxemburg oktober 1996, s. 2. 5. 9 Det (cid:228)r uppenbart att den valda strategin delvis b(cid:246)r uppfylla kravet i artikel 39. 1 b i f(cid:246)rdraget: (cid:148). [att] tillf(cid:246)rs(cid:228)kra jordbruks- befolkningen en sk(cid:228)lig levnadsstandard. (cid:148). En (cid:246)kning av indivi- duella jordbruksinkomster ut(cid:246)ver standardnettoinkomsten m(cid:229)ste emellertid komma fr(cid:229)n en h(cid:246)jd produktivitet p(cid:229) grund av tek- niska framsteg, en rationell utveckling av jordbruksproduktionen och ett optimalt utnyttjande av produktionsfaktorerna s(cid:229)som f(cid:246)reskrivs i artikel 39. 1 a samt anpassnings(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r strukturer s(cid:229)som f(cid:246)reskrivs i artikel 39. 2 b. 5. 10 Sammanfattningsvis kan man s(cid:228)ga att MacSharryreformen var ett litet steg i r(cid:228)tt riktning. Den har tj(cid:228)nat syftet att ge insyn i det offentliga st(cid:246)det till den gemensamma organisationen av spannm(cid:229)lsmarknaden genom att ers(cid:228)tta prisst(cid:246)det med ett direkt st(cid:246)d som betalades av skattebetalarna. Detta ledde precis som f(cid:246)r- v(cid:228)ntat till en betydande h(cid:246)jning av de budgetm(cid:228)ssiga utgifterna under det f(cid:246)rsta (cid:229)ret d(cid:229) reformen genomf(cid:246)rdes. (cid:214)kningen av utgifterna blev dock kraftigare (cid:228)n f(cid:246)rutsett, dvs. de faktiska utgif- C 192/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 7. 1999 terna visade sig (cid:246)ka f(cid:246)r varje (cid:229)r. Dessutom intr(cid:228)ffade inte den f(cid:246)r- utsedda nedg(cid:229)ngen i utgifterna under 1997. 5. 11 Det faktum att lagren och exportbidragen (cid:229)teruppstod under 1996(cid:151)97, efter (cid:246)verg(cid:229)ngstiden, betyder inte att reformen var mindre viktig. Det visar enbart att reformen (cid:228)r en p(cid:229)g(cid:229)ende pro- cess och att korrigerande (cid:229)tg(cid:228)rder b(cid:246)r vidtas f(cid:246)r att (cid:229)tg(cid:228)rda de svagheter som p(cid:229)tr(cid:228)ffats. Agenda 2000 f(cid:246)resl(cid:229)r att interventions- priserna s(cid:228)nks ytterligare f(cid:246)r att eliminera de risker som (cid:228)r f(cid:246)r- knippade med (cid:229)terkomsten av st(cid:246)rre lager och exportbidrag. Effektiviteten av uttaget av mark kunde inte utv(cid:228)rderas korrekt p(cid:229) grund av att ett utbudsunderskott (cid:246)ver hela v(cid:228)rlden erfordrade betydande s(cid:228)nkningar av st(cid:246)dsatsen f(cid:246)r uttag av mark efter (cid:246)ver- g(cid:229)ngsperioden. 5. 12 F(cid:246)r att n(cid:228)rma sig den strategi som f(cid:246)resl(cid:229)s i punkt 5. 8, (cid:229)tminstone p(cid:229) medell(cid:229)ng sikt, b(cid:246)r kommissionen ta initiativ till utredningar i syfte att utv(cid:228)rdera vilken konkurrenskraftsniv(cid:229) gemenskapens spannm(cid:229)lssektor faktiskt har uppn(cid:229)tt efter ett s(cid:229) l(cid:229)ngdraget offentligt st(cid:246)d. De m(cid:246)jliga arbetsl(cid:246)shetsriskerna, seg- menteringen och (cid:246)vergivandet av mark, milj(cid:246)skador etc. b(cid:246)r alla (cid:229)tg(cid:228)rdas p(cid:229) ett effektivt s(cid:228)tt, till exempel i form av ett integrerat utvecklingsst(cid:246)d f(cid:246)r landbygden. 5. 13 ¯ andra sidan uppm(cid:228)rksammas inte i tillr(cid:228)cklig utstr(cid:228)ck- ning s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder som syftar till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra konkurrenskraf- ten, i form av strukturella (cid:229)tg(cid:228)rder som ocks(cid:229) respekterar WTO- avtalen ((cid:148)green box(cid:148)). Konsumenternas intressen har i n(cid:229)gon m(cid:229)n (cid:229)sidosatts i reformprocessen. Skattebetalarna b(cid:228)r en st(cid:246)rre kost- nad som inte har lett till n(cid:229)gon v(cid:228)sentlig s(cid:228)nkning av de slutliga konsumentpriserna. Effekten av marknadsstrukturen p(cid:229) (cid:246)verf(cid:246)- randet av f(cid:246)rm(cid:229)ner till konsumenten b(cid:246)r unders(cid:246)kas ytterligare. Denna rapport har antagits av revisionsr(cid:228)tten i Luxemburg vid dess sammantr(cid:228)de den 6 maj 1999. F(cid:246)r revisionsr(cid:228)tten I fr(cid:229)nvaro av Jan O. Karlsson Revisionsr(cid:228)ttens ordf(cid:246)rande Bernhard FRIEDMANN Tillf(cid:246)rordnad ordf(cid:246)rande 8. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 192/29 BILAGA 1 EUROPEAN UNION Average cereal area per cereal holding (ha) in 1993 (Austria/Finland/Sweden 1995) <= 5 ha 5—10 ha 10—20 ha 20—40 ha > 40 ha DATA PROCESSING: GISVI and VI. A. 1 CARTOGRAPHY: EC-GISVI - 06/97 SOU CE: EUROSTAT R 0 150 750 km UKA UKB UK1 IE YORKSHIRE AND HUMBERSIDE UK8 EAST MIDLANDS UK7 EAST ANGLIA UK9 FI15 SE08 SE07 FI14 FI13 FI12 FI11 SE06 FI2 SE01 SE02 SE05 SE03 DK SE04 DEF MECKLENBURG-VORPOMMERN NL1 DE5 DE6 DE9 DE3 BRANDENBURG SOUTH EAST (UK) UK6 NL3 NL2 NL4 DEA BE1 BE3 BE2 FR3 SACHSEN-ANHALT SACHSEN THUERINGEN DE7 FR23 FR22 FR25 LU DEB DEC FR52 ILE DE FRANCE FR21 FR41 FR42 DE1 DE2 FR51 FR24 FR26 FR43 AT1 AT2 IT312 AT3 IT311 IT31 IT2 IT32 IT33 FR53 FR61 ES11 ES12 ES13 ES21 ES23 ES22 FR63 FR72 FR71 IT12 IT11 FR62 FR81 FR82 IT13 IT4 PT11 ES41 PT12 ES3 ES24 ES51 PT13 PT14 PT15 ES43 ES42 ES52 ES53 ES61 ES62 ES63 FR83 ITB IT51 IT53 IT52 IT6 IT71 IT72 IT8 IT91 IT92 IT93 ITA GR11 GR41 GR12 GR13 GR21 GR14 GR24 GR22 GR23 GR25 GR3 GR42 GR43 C 192/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 7. 1999 BILAGA 2 EUROPEAN UNION Regional cereal production in % of EU-15 (average 3 most recent years available) <= 0. 5 % 0. 5—1. 0 % 1. 0—2. 0 % 2. 0—4. 0 % > 3. 0 % DATA PROCESSING: GISVI and VI. A. 1 CARTOGRAPHY: EC-GISVI - 06/97 SOURCE: EUROSTAT 0 150 750 km FI15 SE08 SE07 FI14 FI13 FI12 FI11 SE06 FI2 SE01 SE02 UKB IE UKA UK1 UK2 UK3 UK8 UK7 UK9 UK6 UK5 SE05 SE03 DANMARK SE04 DEF DE6 DE8 UK4 NL1 DE5 NIEDERSACHSEN NL3 NL2 NL4 DEA BE1 BE3 BE2 FR3 DEE DEG DE7 DE3 DE4 DED FR23 FR22 FR25 LU DEB DEC FR52 FR1 FR21 FR41 FR51 CENTRE BAYERN FR42 DE1 AT31 AT12 AT13 AT11 FR26 FR43 AT34 AT33 AT32 AT22 FR53 FR61 FR63 FR72 FR71 IT12 IT11 IT311 IT312 AT21 IT33 IT2 IT32 FR62 FR81 FR82 IT13 IT4 ES11 ES12 ES13 ES21 ES23 ES22 PT11 ES41 PT12 ES3 ES24 ES51 PT13 PT14 PT15 ES43 ES42 ES52 ES53 ES61 ES62 ES63 FR83 ITB IT51 IT53 IT52 IT6 IT71 IT72 IT8 IT91 IT92 IT93 ITA GR11 GR41 GR12 GR13 GR21 GR14 GR24 GR22 GR23 GR25 GR3 GR42 GR43 8. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 192/31 KOMMISSIONENS SVAR SAMMANFATTNING Syftet med 1992 (cid:229)rs reform av den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) var att f(cid:246)rb(cid:228)ttra konkurrenskraften f(cid:246)r spannm(cid:229)l odlad inom gemenskapen b(cid:229)de p(cid:229) den inhemska marknaden och p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden. Under 1980-talet och i b(cid:246)rjan av 1990-talet f(cid:246)rlorade inhemskt odlad spannm(cid:229)l fortl(cid:246)pande marknadsandelar p(cid:229) den inhemska marknaden f(cid:246)r foder till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r importerade spannm(cid:229)lssubstitut. Om denna trend hade fortsatt under (cid:229)ren 1993/94 och 1995/96 skulle andelen spannm(cid:229)l i foder minskat med 5(cid:151)7 miljoner ton. Vid den tiden stod det ocks(cid:229) klart att de p(cid:229)g(cid:229)ende GATT-f(cid:246)rhandlingarna skulle leda till kvantitativa begr(cid:228)nsningar f(cid:246)r spannm(cid:229)l som fick exporteras med exportbidrag. Vid (cid:246)verg(cid:229)ngsperiodens slut hade reformen med framg(cid:229)ng (cid:229)terst(cid:228)llt balansen p(cid:229) spannm(cid:229)lsmarknaden. Den inhemska konsumtionen av spannm(cid:229)l odlad inom gemenskapen (cid:246)kade och interventionslagren f(cid:246)rsvann, (cid:228)ven om de under de senaste m(cid:229)naderna b(cid:246)rjat byggas upp igen. I sitt f(cid:246)rslag Agenda 2000 erk(cid:228)nde kommissionen behovet av att forts(cid:228)tta bygga p(cid:229) 1992 (cid:229)rs reform och f(cid:246)re- slog att det institutionella spannm(cid:229)lspriset skulle s(cid:228)nkas med ytterligare 20 % f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra unionens kon- kurrenskraft p(cid:229) den inhemska marknaden och p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden. Vid Europeiska r(cid:229)dets m(cid:246)te i Berlin beslu- tades att priset skulle s(cid:228)nkas med 15 % (cid:246)ver reglerings(cid:229)ren 2000/01 och 2001/02 (7,5 % per (cid:229)r) och att ett beslut om ytterligare s(cid:228)nkningar av interventionspriset som skulle g(cid:228)lla fr(cid:229)n och med 2002/03 skulle fattas mot bakgrund av marknadsutvecklingen. Dessutom har en referensniv(cid:229) f(cid:246)r obligatoriskt arealuttag fastst(cid:228)llts p(cid:229) 10 % f(cid:246)r perioden 2000/06. Denna procentsats kan komma att (cid:228)ndras med h(cid:228)nsyn till marknadsutveck- lingen. Den kombinerade effekten av priss(cid:228)nkningarna och arealuttag ger EU m(cid:246)jlighet att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla mark- nadsbalansen. Revisionsr(cid:228)tten upprepar sina tidigare iakttagelser ((cid:229)rsrapporten 1996) av att det direktst(cid:246)d som inf(cid:246)rdes genom 1992 (cid:229)rs reform faktiskt (cid:246)verkompenserade spannm(cid:229)lsodlarna. Kommissionen h(cid:246)ll med om detta och f(cid:246)reslog 1996 en s(cid:228)nkning av kompensationen till jordbrukarna, men varken r(cid:229)det eller Europaparlamentet st(cid:246)dde f(cid:246)rslaget. Problemet tas (cid:228)ven upp i Agenda 2000 i vilken det endast f(cid:246)resl(cid:229)s delvis kompensation f(cid:246)r priss(cid:228)nkningen. Enligt Europeiska r(cid:229)dets beslut kommer, vid en eventuell ytterligare s(cid:228)nkning av interven- tionspriset, alla (cid:246)kningar av arealbetalningarna att leda till samma kompensationsniv(cid:229) som under 2000/01 och 2001/02. Differentierad kompensationsniv(cid:229) beroende p(cid:229) jordbruksf(cid:246)retagets storlek var en del av det ursprungliga reformf(cid:246)rslaget 1992 och (cid:229)terfinns ocks(cid:229) i f(cid:246)rslagen i Agenda 2000, men inget av dessa f(cid:246)rslag har godk(cid:228)nts av r(cid:229)det. Revisionsr(cid:228)tten h(cid:228)vdar att varken priss(cid:228)nkningarna fr(cid:229)n den f(cid:246)rsta reformen eller de i Agenda 2000 bevisligen (cid:228)r till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r slutkonsumenten. ˜ven om det (cid:228)r sv(cid:229)rt att m(cid:228)ta effekten p(cid:229) konsumentpriserna, eftersom priser p(cid:229)verkas av ett antal olika faktorer, har kommissionen unders(cid:246)kt pris(cid:246)verf(cid:246)ring inom andra sektorer och kommit fram till att effekten i allm(cid:228)nhet (cid:228)r positiv. B(cid:229)de ekonometriska modeller och ekonomiska analyser ger bel(cid:228)gg f(cid:246)r slutsatsen att priss(cid:228)nkningar i en sektor som (cid:228)r av central betydelse f(cid:246)r livsmedels- och foder- konsumtionen endast kan ha en positiv effekt p(cid:229) konsumentpriserna. C 192/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 7. 1999 4. REFORMENS RESULTAT Priser Produktion Producentpriser 4. 6(cid:151)4. 10 Huvudfaktorerna bakom stabiliseringen av spann- m(cid:229)lsmarknaden var 1) en minskning av produktionen genom arealuttag och 2) en (cid:246)kning av den inhemska spannm(cid:229)lskonsumtionen genom s(cid:228)nkta spannm(cid:229)lspriser. Skillnaden mellan medlemsstaterna n(cid:228)r det g(cid:228)ller produktions- minskningen under de f(cid:246)rsta reform(cid:229)ren beror p(cid:229) den niv(cid:229) om 15 % som till(cid:228)mpades f(cid:246)r obligatoriskt arealuttag och fr(cid:229)n vilken sm(cid:229)producenter (cid:228)r undantagna. Dessutom fortsatte anpassningen av de nya tyska delstaternas jordbruksekonomier till en mark- nadsekonomi. Oljev(cid:228)xtproduktionen kommer inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis att minska enligt Agenda 2000. Marknadsutsikterna f(cid:246)r oljev(cid:228)xter (cid:228)r gynn- sammare (cid:228)n f(cid:246)r spannm(cid:229)l och borde d(cid:228)rmed g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att kompensera st(cid:246)ds(cid:228)nkningen till f(cid:246)ljd av justeringen genom h(cid:246)gre marknadspriser. F(cid:246)r (cid:246)vrigt har det inom ramen f(cid:246)r en (cid:246)verens- kommelse som ingicks f(cid:246)re Agenda 2000 f(cid:246)reskrivits att oljev(cid:228)xt- sektorn skall omfattas av s(cid:228)rskild (cid:246)vervakning f(cid:246)r att p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt kunna reagera vid en eventuell m(cid:228)rkbar minskning av arealen med oljev(cid:228)xter. 4. 15(cid:151)4. 19 Skillnaderna i marknadspriserna st(cid:229)r inte i strid med principen om en enhetlig marknad. Gemenskapens allm(cid:228)nna pre- ferenssystem g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att (cid:246)verf(cid:246)ra spannm(cid:229)l fr(cid:229)n regioner med (cid:246)verskott till regioner med underskott utan en offentlig myn- dighets ingripande. EU har ett enhetligt institutionellt pris men olika marknadspriser som avspeglar uppdelningen av marknaden. Om kommissionen under tidigare (cid:229)r har (cid:246)verf(cid:246)rt fr(cid:229)n eller s(cid:229)lt ur interventionslager till vissa regioner, har dessa (cid:229)tg(cid:228)rder varit moti- verade av s(cid:228)rskilda omst(cid:228)ndigheter, s(cid:229)som sv(cid:229)r torka som p(cid:229)ver- kat foderproduktionen och uppf(cid:246)darnas inkomster. F(cid:246)re reformen 1992 var interventionspriserna avg(cid:246)rande f(cid:246)r bild- andet av spannm(cid:229)lspriser p(cid:229) den inre marknaden. I (cid:246)verskotts- omr(cid:229)den anpassade sig marknaden till deras niv(cid:229) och i under- skottsomr(cid:229)den omfattade marknadspriset (cid:228)ven kostnader f(cid:246)r saluf(cid:246)ring och transport. Inf(cid:246)randet av en h(cid:246)g arealuttagsniv(cid:229) (cid:229)terf(cid:246)rde balansen mellan produktion och konsumtion. Dessutom har vissa regioner som hade ett (cid:246)verskott f(cid:246)re reformen 1992 nu blivit regioner med underskott, vilket m(cid:246)jliggjort f(cid:246)r producenter att f(cid:229) ett h(cid:246)gre pris (cid:228)n interventionspriset. Kommissionen tog h(cid:228)nsyn till detta fenomen i reformen genom att ber(cid:228)kna kompensationen p(cid:229) grundval av ett m(cid:229)lpris som l(cid:229)g 5 % h(cid:246)gre (cid:228)n interventionspriset. Kommissionen h(cid:229)ller med om att det (cid:228)r om(cid:246)jligt att tv(cid:229) regle- rings(cid:229)r i f(cid:246)rv(cid:228)g uppskatta produktionen och konsumtionen av spannm(cid:229)l, b(cid:229)de p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) och i (cid:246)vriga v(cid:228)rlden. Inf(cid:246)ran- det av obligatoriskt arealuttag har, som revisionsr(cid:228)tten sj(cid:228)lv p(cid:229)pe- kar, varit den faktor som fr(cid:228)mst bidragit till b(cid:228)ttre balans p(cid:229) gemenskapsmarknaden. Grundniv(cid:229)n f(cid:246)r obligatoriskt arealuttag (15 %) tog h(cid:228)nsyn till behovet av att minska interventionslagren och tendensen till h(cid:246)g avkastning. Den uppskattade produktionen f(cid:246)r 1993 och 1994 var dessutom l(cid:228)gre (cid:228)n de prognostiserade avs(cid:228)ttningsm(cid:246)jlighe- terna p(cid:229) den inre marknaden och v(cid:228)rldsmarknaden. Torkan i Spa- nien och Portugal samt minskningen av v(cid:228)rldslagren f(cid:246)rv(cid:228)rrade denna situation. Fastst(cid:228)llandet av arealuttagsniv(cid:229) f(cid:246)r sk(cid:246)rdarna h(cid:246)sten 1997 och h(cid:246)sten 1998 respektive i september 1996 och juni 1997 m(cid:229)ste beaktas mot bakgrund av situationen p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden vid den tidpunkten, vilken utm(cid:228)rktes av extremt l(cid:229)ga lagerniv(cid:229)er. Denna situation utl(cid:246)ste mycket fluktuerande priser och tvingade kom- missionen att inf(cid:246)ra exportavgifter f(cid:246)r vete. F(cid:246)r att ta h(cid:228)nsyn till detta behov f(cid:246)reslog kommissionen till en b(cid:246)rjan en tillf(cid:228)llig f(cid:246)rl(cid:228)ngning av systemet med medansvarsavgift. Varken r(cid:229)det eller parlamentet st(cid:246)dde detta f(cid:246)rslag. Konsumentpriser Systemet f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla arealuttagsniv(cid:229)n (cid:228)r kanske inte idealiskt, men trots allt det b(cid:228)sta som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande finns. 4. 20(cid:151)4. 21 Kommissionen anser att en priss(cid:228)nkning p(cid:229) produ- centniv(cid:229) i allm(cid:228)nhet har en positiv effekt p(cid:229) konsumentniv(cid:229). 8. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 192/33 Bel(cid:228)gg f(cid:246)r detta finns i kommissionens nyligen gjorda analys av grisk(cid:246)ttssektorn. Modeller som tagits fram av universitetet i Bonn, Centret f(cid:246)r v(cid:228)rldsstudier om livsmedel vid Amsterdams universi- tet och kommissionens enheter har anv(cid:228)nts f(cid:246)r dessa ber(cid:228)kningar. De (cid:228)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande de b(cid:228)sta ekonometriska verktyg som finns tillg(cid:228)ngliga i EU. Vid utv(cid:228)rdering av pris(cid:246)verf(cid:246)ringen f(cid:246)r spannm(cid:229)l m(cid:229)ste det p(cid:229)pe- kas att spannm(cid:229)lsprisets andel av det slutliga konsumentpriset (cid:228)r mycket liten f(cid:246)r m(cid:229)nga livsmedel, prisandelen f(cid:246)r vete (cid:228)r i br(cid:246)d- priset till exempel ungef(cid:228)r 5 %. Export 4. 26 Det fr(cid:228)msta syftet med att inf(cid:246)ra en exportavgift (cid:228)r att skydda den inre marknaden mot (cid:246)kad prisspekulation. Denna (cid:229)tg(cid:228)rd (cid:228)r ber(cid:228)ttigad inom ramen f(cid:246)r en organisation av markna- den som skall (cid:229)terst(cid:228)lla balansen mellan producenternas och kon- sumenternas intressen. Kommissionen erk(cid:228)nde att det under flera (cid:229)r f(cid:246)rekommit (cid:246)ver- kompensation. Kommissionen uppskattade (cid:246)verkompensationen till 8,5 miljarder ecu f(cid:246)r perioden 1993/94(cid:151)1996/97. Situationen skiljer sig emellertid (cid:229)t beroende p(cid:229) vilken spannm(cid:229)l, region och vilket reglerings(cid:229)r det r(cid:246)r sig om. Kommissionen f(cid:246)reslog 1996 en nedsk(cid:228)rning i betalningarna f(cid:246)r jordbruksgr(cid:246)dor som inte godtogs av vare sig r(cid:229)det eller parlamentet. Marknadspriserna sj(cid:246)nk emellertid 1997 och 1998 vilket till stor del undanr(cid:246)jde problemet med (cid:246)verkompensation. I Agenda 2000 behandlas dessutom detta problem genom f(cid:246)rslaget att det endast skall beviljas kompensation till viss del. N(cid:228)r det g(cid:228)ller metoden f(cid:246)r att ber(cid:228)kna denna (cid:246)verkompensation vill kommissionen tillf(cid:246)ra f(cid:246)ljande information. En ber(cid:228)kning grundad p(cid:229) producentpriserna omfattar (cid:228)ven effekten av medan- svarsavgiften vilken uppg(cid:229)r till 10 budgetecu per ton. Denna avgift, som r(cid:229)det har avskaffat utan att (cid:228)ndra metoden f(cid:246)r fastst(cid:228)l- lande av kompensationsbetalning, uppg(cid:229)r i ber(cid:228)kningen av (cid:246)ver- kompensationen under perioden 1993(cid:151)1997 till cirka 8,5 mil- jarder ecu. F(cid:246)rdelning av inkomsterna fr(cid:229)n spannm(cid:229)lsodling 4. 28 Bidragssatsen fastst(cid:228)lls p(cid:229) grundval av skillnaden mellan de inhemska marknadspriserna och de prisniv(cid:229)er p(cid:229) v(cid:228)rldsmarkna- den som (cid:228)r mest representativa f(cid:246)r samma kvalitet som den euro- peiska. Gemenskapen j(cid:228)mnar p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt ut effekten av de h(cid:246)ga pri- serna p(cid:229) den inre marknaden p(cid:229) grund av interventionssystemet. Marknadsprisernas p(cid:229)verkan Jordbruksinkomster fr(cid:229)n spannm(cid:229)l 4. 30 ˜ven om inkomst(cid:246)kningen rent procentuellt sett (cid:228)r h(cid:246)g, till f(cid:246)ljd av den ytterst ovanliga situationen p(cid:229) marknaden, n(cid:229)dde spannm(cid:229)lsproducenternas inkomst en niv(cid:229) som endast l(cid:229)g 14 % (cid:246)ver genomsnittet f(cid:246)r alla jordbrukare. 4. 40 I Agenda 2000 f(cid:246)rs interventionspriset n(cid:228)rmare det pro- gnostiserade v(cid:228)rldsmarknadspriset f(cid:246)r vete. I detta fall fungerar intervention endast som ett skyddsn(cid:228)t. Avkastningens inverkan 4. 43(cid:151)4. 44 Reformen minskade det incitament f(cid:246)r h(cid:246)gre avkast- ning som marknadsst(cid:246)det lett till genom h(cid:246)ga priser. Detta var ett av de fr(cid:228)msta m(cid:229)len med reformen. I detta sammanhang skulle ett system med kompensationsbetalningar grundade p(cid:229) individu- ell avkastning st(cid:229) i strid med de efterstr(cid:228)vade m(cid:229)len. Kompensation inom spannm(cid:229)lssektorn 4. 31(cid:151)4. 36 Kommissionen f(cid:246)rklarade i sitt svar p(cid:229) revisionsr(cid:228)t- tens (cid:229)rsrapport f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1996 varf(cid:246)r man valt schablon- m(cid:228)ssigt fastst(cid:228)llda belopp f(cid:246)r kompensationsbetalningen. Det kr(cid:228)vs ett system med fasta belopp, bortkopplat fr(cid:229)n produktions- niv(cid:229)erna, som (cid:228)r baserat p(cid:229) historiska uppgifter f(cid:246)r att dra f(cid:246)rdel av de m(cid:246)jligheter som utvecklingen p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden ger. Dessutom st(cid:228)rkte det EU:s st(cid:228)llning i de d(cid:229) p(cid:229)g(cid:229)ende f(cid:246)rhandling- arna om en ny GATT-(cid:246)verenskommelse. Inverkan av jordbrukets storlek 4. 45(cid:151)4. 46 Kommissionens f(cid:246)rslag till 1992 (cid:229)rs reform omfat- tade (cid:228)ven en plan f(cid:246)r differentiering av st(cid:246)d efter varje enskild producents hektarantal, men r(cid:229)det antog inte denna idØ vid det tillf(cid:228)llet (se punkt 3. 72 i 1996 (cid:229)rs rapport (EGT C 348, 18. 11. 1997, s. 95)). I sin kompromiss inom ramen f(cid:246)r Agenda 2000 inbegrep inte r(cid:229)det de gradvis avtagande direktst(cid:246)den. C 192/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 7. 1999 5. SLUTSATS 5. 1(cid:151)5. 3 Kommissionen delar revisionsr(cid:228)ttens (cid:229)sikter om att 1992 (cid:229)rs reform n(cid:229)dde de uppsatta m(cid:229)len under (cid:246)verg(cid:229)ngsperio- den. Reformen har i h(cid:246)g grad bidragit till att (cid:229)terst(cid:228)lla balansen p(cid:229) spannm(cid:229)lsmarknaden genom inf(cid:246)randet av systemet med are- aluttag och genom priss(cid:228)nkningen. Dessutom g(cid:229)r det med f(cid:246)rdel att anpassa arealuttagssystemet till fluktuationer p(cid:229) v(cid:228)rldsmark- naden. I f(cid:246)rslaget Agenda 2000 erk(cid:228)nde emellertid kommissionen beho- vet att g(cid:229) l(cid:228)ngre (cid:228)n i den f(cid:246)rsta reformen. I samband med detta har det beslutats att s(cid:228)nka interventionspriset f(cid:246)r spannm(cid:229)l med 15 %. Beslut om ytterligare s(cid:228)nkningar kommer att fattas mot bakgrund av marknadsutvecklingen. Dessutom har referensniv(cid:229)n f(cid:246)r obligatoriskt arealuttag fastst(cid:228)llts till 10 %. ˜ven denna pro- centsats kan (cid:228)ndras mot bakgrund av marknadsutvecklingen. Den kombinerade effekten av priss(cid:228)nkningar och arealuttag borde g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r EU att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla marknadsbalansen. 5. 6 Som det (cid:228)ven anges i kommissionens svar p(cid:229) revisionsr(cid:228)t- tens (cid:229)rsrapport f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1996 (EGT C 348, punkt 3. 31, s. 93), bekr(cid:228)ftar kommissionens egna ber(cid:228)kningar att det har r(cid:229)tt en (cid:246)verkompensation, vilken ber(cid:228)knas uppg(cid:229) till 8,5 miljarder ecu, inom spannm(cid:229)lssektorn under fyra (cid:229)r utan att h(cid:228)nsyn tagits till effekten av att medansvarsavgiften avskaffats. Syftet med sys- temet med direktst(cid:246)d har aldrig varit att till 100 % kompensera individuella priss(cid:228)nkningar. Systemet inf(cid:246)rdes f(cid:246)r att korrigera vissa o(cid:246)nskade effekter av ett system med h(cid:246)ga interventionspri- ser, s(cid:228)rskilt (cid:246)verintensifiering. 5. 13 Kommissionen h(cid:229)ller helt och h(cid:229)llet med om de risker som revisionsr(cid:228)tten n(cid:228)mner. Det (cid:228)r av denna anledning som en ny f(cid:246)r- ordning om landsbygdens utveckling (cid:228)r en del av Agenda 2000. De tv(cid:229) reformerna av GJP medf(cid:246)r omfattande priss(cid:228)nkningar. Kommissionen betonar att de analyser som utf(cid:246)rts inom k(cid:246)ttsek- torn visar p(cid:229) positiv pris(cid:246)verf(cid:246)ring till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r konsumenten, (cid:228)ven om det sker med viss tidsf(cid:246)rdr(cid:246)jning