title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Ekonomisk årsrapport 1999 "EU:s ekonomi vid tidpunkten för införandet av euron: att främja tillväxt, sysselsättning och stabilitet""

eurovoc_concepts:
European Union
development policy
economic policy
economic stabilisation
employment policy
monetary union

formats: html pdf print

text: 22. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 209/53 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Ekonomisk årsrapport 1999 ‘EU:s ekonomi vid tidpunkten för införandet av euron: att främja tillväxt, sysselsättning och stabilitet‘” (1999/C 209/13) Den 22 januari 1999 beslutade kommissionen i enlighet med artikel 198 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ”Ekonomisk årsrapport 1999 — EU:s ekonomi vid tidpunkten för införandet av euron: att främja tillväxt, sysselsättning och stabilitet”. Sektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning, som svarat för det förberedande arbetet i ärendet, antog sitt yttrande den 5 maj 1999. Föredragande var Vasco Cal. Vid sin 364:e plenarsession den 26-27 maj 1999 (sammanträdet den 27 maj) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 86 röster för och 6 nedlagda röster. 1. Inledning EU:s medlemsstater, även de som (ännu) inte har gått med i EMU, uppnått en mycket hög grad av konvergens: 1. 1. Ekonomiska och sociala kommittén vill inledningsvis framhålla betydelsen av Ekonomisk årsrapport 1999. Den utgör det första underlaget för ”de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik” (artikel 103 i EG-fördraget) i EMU:s tredje etapp. ESK gläder sig över att så många länder har kvalificerat sig till EMU och hoppas att Grekland och de länder som valt att för tillfället stå utanför valutaunionen snart kommer att ansluta sig. De elva ländernas övergång till en gemensam valuta 1. 2. gick friktionsfritt den 1 januari 1999 efter det formella beslutet i början av maj 1998. Den inleder en era av stabilitet i men också utanför euroområdet. Finansmarknadernas direkta entusiasm på införandet av euron är ett tecken på detta (1). 1. 3. Mellan det att Ekonomiska årsrapporten offentliggjor- des och kommittén avslutade sitt arbete har de ekonomiska tendenserna modifierats avsevärt med avseende på prognoser- na för 1999 och 2000. Kommissionen har lagt fram sin rekommendation om allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken, Europeiska centralbanken fattade ett viktigt penning- politiskt beslut den 8 april 1999 och det tyska ordförandeska- pet har lagt fram ett förslag till europeisk sysselsättningspakt. Dessa olika händelser har beaktats vid utarbetandet av detta yttrande. 2. Ekonomiskt läge och framtidsutsikter 2. 1. Ekonomisk årsrapport 1999 2. 1. 1. Kommissionen konstaterar att i slutet av 1998 hade — Inflationen är den lägsta på 30 år. — Budgetunderskottet har sjunkit till under 3 % av BNP (det minskade från 6,1 % 1993 till mindre än 2 % 1998). — Den samlade offentliga skuldkvoten minskade påtagligt, särskilt i länderna med störst skuldbördor, framför allt i Belgien och Italien. — Införandet av den gemensamma valutan innebär att växel- kurssvängningarna tillhör det förflutna, åtminstone mellan de länder som är med i EMU. — De långfristiga räntesatserna konvergerar mot ett värde i närheten av 4 %; den reala räntesatsen ligger omkring 2 % och är den lägsta på 20 år. — Ur ett makroekonomiskt perspektiv är företagens lönsam- het högre än under perioden av full sysselsättning under 1960-talet. Trots att 1,7 miljoner nya arbetstillfällen har skapats 2. 1. 2. under 1998 är minskningen av arbetslösheten inom EU fortfarande helt otillräcklig (2). Samtliga dessa grundförutsättningar skulle — med 2. 1. 3. en gynnsam utveckling i omvärlden, en lämplig ekonomisk politik och ökat förtroende bland konsumenterna — kunna göra det möjligt att skapa stabilitet och tillväxt för att inom tio år påtagligt kunna minska arbetslösheten. 2. 1. 4. länderna i Krisen i Asien, som har spritt sig till O¨ steuropa och drabbat Sydamerika, rymmer dock risker för EU. Enligt den ekonomiska årsrapporten för 1999 inverkar denna internationella situation negativt på EU:s tillväxtmöjlig- heter. Till detta kommer en ökad känsla av osäkerhet bland konsumenter och i näringslivet. (1) Ekonomiska och sociala kommittén håller för närvarande på att utarbeta ett yttrande på eget initiativ om de första månadernas erfarenheter av den gemensamma valutan. (2) Skillnaderna är dock betydande mellan olika länder och regioner. C 209/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 7. 1999 2. 1. 5. År 1998 var ökningen av den inhemska efterfrågan starkare än väntat och uppvägde mer än väl effekterna av den asiatiska krisen, och EU avslutade året med en tillväxt på ca 3 %. Kommissionens prognos för 1999 är dock att avmattningen av exporten också kommer att drabba företagens lagerhållning och investeringar, vilket leder till en kraftigt minskad tillväxt- prognos. Den samlade politiken har blivit mindre strikt inför avmattningen av efterfrågan, men den är fortfarande alltför passiv i förhållande till turbulenser i omvärlden. 2. 1. 6. Enligt kommissionen bör EU principiellt reagera på eventuella hot genom att föra en lämplig politik, särskilt makroekonomisk politik. Det krävs fortsatta arbetsmarknads- politiska åtgärder och strukturpolitiska insatser i anslutning till marknaden för varor och tjänster, men också för att främja innovationer inom företagen. 2. 2. Prognoser våren 1999 för perioden 1999-2000 (1) 2. 2. 1. Nedanstående tabell illustrerar klart försämringen av de ekonomiska prognoserna jämfört med hösten 1998, även om denna försämring generellt sett är mycket begränsad och till stor del förväntad. 2. 2. 2. Efter att ha publicerat en minskad tillväxtprognos för 1999, från 2,7 % till 2,4 %, under hösten 1998 (återges i Ekonomisk årsrapport 1999), skrivs förväntningarna ner ännu mer under våren 1999 och tillväxten väntas nu uppgå till 2,1 %. De senaste prognoserna för år 2000 talar dock om en ökad tillväxt på 2,7 %. (1) L’économie européenne — Supplément A — Tendences économi- ques — nr 4 — april 1999. Prognoser under våren 1999 — EU-15 (a) Våren 1999 Skillnad jfrt med hösten 1998 (b) 1996 1997 1998 1999 2000 1999 2000 1,8 3,9 0,3 10,9 2,7 − 4,1 72,8 0,9 1,6 2,7 5,0 0,5 10,6 2,1 − 2,3 71,7 1,5 2,5 2,9 8,4 1,1 10,0 1,5 − 1,5 69,7 1,2 3,0 2,1 3,8 0,8 9,6 1,3 − 1,5 68,6 0,9 2,2 2,7 5,3 0,8 9,2 1,6 − 1,3 67,0 0,9 2,7 − 0,3 − 1,4 − 0,1 0,1 0,4 0,1 − 0,3 − 0,5 − 0,4 − 0,1 0,8 − 0,1 0,2 − 0,2 0,1 − 0,2 − 0,5 − 0,2 BNP Investeringar i fast kapital Sysselsättning Arbetslöshet (c) Inflation (d) Offentligt underskott (i % av BNP) Offentlig skuld (i % av BNP) Betalningsbalans (i % av BNP) BNP EUR-11 i medeltal I procent av den aktiva befolkningen. (a) Årlig förändring i %, om inget annat anges. (b) Tecknet ”+” (”−”)-anger ett positivt tal som är högre (lägre) eller ett negativt tal som är lägre (högre) än motsvarande tal för hösten 1998. (c) (d) Konsumentprisindex. Källa: Europeiska kommissionen. När det gäller den internationella situationen är 2. 2. 3. kommissionen något mindre pessimistisk än tidigare. Finans- krisen i Brasilien tycks mot förmodan inte sprida sig i regionen, länderna i Sydostasien kan äntligen skymta slutet på sin ekonomiska mardröm och några av dessa länders valuta är på väg att stabiliseras, man kan ana en återhämtning i Japan under årets första kvartal och, inte minst, tillväxten i USA har ännu inte påbörjat en ”mjuklandning” utan fortsätter med obruten styrka (se vidare punkt 3. 4). kunde förutses flera månader i förväg. Med rapporten och prognoserna som underlag uppmanar kommissionen — medlemsstaterna att fortsätta sin budgetsanering i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten, 2. 3. Kommissionens rekommendation av den 30 mars 1999 om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken (2) 2. 3. 1. Den ekonomiska årsrapporten 1999 och konjunk- turprognoserna från våren 1999 präglas av tendenser som (2) KOM(1999) 143 slutlig. — arbetsmarknadens parter att förhandla fram måttliga lö- neökningar för att inte äventyra prisstabiliteten och företa- gens lönsamhet, men tillräckligt höga för att uppnå de reallöneökningar som krävs för att stimulera den privata efterfrågan; allt inom ramen för produktivitetsökningen. Avsikten med dessa uppmaningar är att Europeiska central- banken i enlighet med artikel 105 i EG-fördraget skall kunna bidra till ökad tillväxt och skapande av fler arbetstillfällen utan att åsidosätta målet om prisstabilitet. 22. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 209/55 Kommissionen uppmanar 2. 3. 2. aktörer, däribland arbetsmarknadens parter, att inleda en bred dialog på alla nivåer för att med alla medel försöka skapa nya arbetstillfällen och minska arbetslösheten. således alla 2. 3. 3. Samordningen av den makroekonomiska politiken måste gå hand i hand med strukturåtgärder på varu- och tjänstemarknaderna samt på kapital- och arbetsmarknaderna i överensstämmelse med den europeiska sysselsättningspakt som lanserades i Wien. 2. 3. 4. Kommissionen förespråkar en ökning av investering- arna, dels på EU-nivå (transeuropeiska nät), dels genom partnerskap mellan regeringar och privata företag, vilket är i linje med Ekonomiska och sociala kommitténs tidigare förslag. 2. 3. 5. Detta är första gången som kommissionen riktar specifika rekommendationer till samtliga medlemsstater. De länder som ingår i euroområdet uppmanas att fortsätta sina saneringsinsatser i stabilitets- och tillväxtpaktens anda, de övriga att arbeta för ökad konvergens för att så snabbt som möjligt kunna ansluta sig till EMU. Allt efter sitt utgångsläge måste alla fortsätta att genomföra den ekonomiska omstruktu- rering som överenskommits vid rådets möten i Luxemburg och Cardiff. 2. 4. ECB:s räntesänkning den 8 april 1999 2. 4. 1. Europeiska centralbanken sänkte den 8 april sin styrränta med en halv procent från 3 till 2,5 %. Ekonomiska och sociala kommittén hade sedan flera månader sänt signaler i denna riktning och gläder sig över ECB:s beslut. ECB angav inga penningpolitiska argument utan tog beslutsamt sitt ansvar inom ramen för artikel 105 i EG-fördraget genom att hänvisa till de nuvarande förutsättningarna för tillväxt och skapande av fler arbetstillfällen i gemenskapen. Det står helt klart att ECB fattade sitt beslut helt oavhängigt. 3. Ekonomiska och sociala kommitténs kommentarer 3. 1. Arbetslösheten ligger fortfarande på en oacceptabelt hög nivå (1), trots alla principförklaringar om att sysselsättning- en skall prioriteras. Arbetslösheten bland den aktiva befolk- ningen är cirka 10 %, och den drabbar särskilt vissa grupper som kvinnor och ungdomar samt vissa regioner, inte minst områden där jordbruket och industrin befinner sig i en omställningsfas. 3. 2. Kommittén delar i huvudsak kommissionens åsikt när det gäller ansvaret för den ekonomiska politiken i EU. ESK anser att de som har ansvar för finanspolitiken, lönebildningen och penningpolitiken måste samverka och tillämpa en dyna- misk strategi för att öka tillväxten och skapa fler arbetstillfällen: — Finanspolitiken, som förs av medlemsstaterna och är underordnad bestämmelserna i fördraget (artiklarna 104- 104c), har trots stora konsolideringsframsteg ännu inte uppnått det gränsvärde som krävs i stabilitets- och tillväxt- pakten. Därför kan regeringarna i de länder som har (eller nästan har) uppnått budgetbalans låta de automatiska stabilisatorerna verka, medan de övriga länderna (de tre största) har ett mer begränsat handlingsutrymme. — Lönebildningen, som främst är arbetsmarknadsparternas ansvarsområde (även om medlemsstaterna fortfarande är viktiga aktörer, i första hand på grund av deras roll som arbetsgivare och i andra hand som medansvariga för arbetsmarknadens utveckling), har konstruktivt bidragit till kombinationen av ekonomisk-politiska åtgärder, och därmed underlättat för Europeiska centralbanken att säkra prisstabilitet — och för medlemsstaterna att uppnå bättre budgetbalans. Företagen har därmed kunnat uppnå bättre lönsamhet än under åren 1961-1973, även om skillnader- na mellan olika regioner och branscher är betydande. Om produktivitetsökningen tillåter det, borde löneutvecklingen vidare bidra till att understödja den privata konsumtionen och stärka konsumenternas förtroende, utan att lönsamhe- ten äventyras. — Den penningpolitik som förs av ECB syftar främst till prisstabilitet. Så länge penningvärdet inte äventyras kan ECB dock aktivt bidra till ökad tillväxt och skapande av fler arbetstillfällen i enlighet med EG-fördragets artikel 105, som i sin tur hänvisar till artikel 2. Bland de tre huvudaktörerna i gemenskapens makro- 3. 3. ekonomiska politik — ECB (penningpolitik), medlemsstaterna (finanspolitik) och arbetsmarknadens parter (lönebildning) — är det endast ECB som kan reagera snabbt på hot utifrån. ECB:s beslut att sänka räntesatsen (0,5 % den 8 april) har en omedelbar effekt på kostnaden för kapital men kommer inte få en full återverkan på tillväxten (0,2-0,3 %) förrän mot slutet av året. A¨ ven om oron i omvärlden reddes ut relativt smärtfritt 1998, visar sig den negativa effekten på tillväxt och sysselsätt- ning under 1999, och nya hot kan inte uteslutas eftersom effekterna av kriget i Kosovo inte har kunnat tas med i beräkningen av kommissionen i de ekonomiska prognoser den offentliggjorde den 30 mars. (1) Ekonomiska och sociala kommittén håller för närvarande på att utarbeta ett yttrande på eget initiativ om de första månadernas erfarenheter av den gemensamma valutan. 3. 3. 1. ESK värdesätter kommissionens föresats att utforma en effektiv kombination av ekonomisk-politiska åtgärder för att bemöta den nuvarande situationen, men beklagar att kommissionen inte mer ingående behandlar vilka risker som kan uppstå och hur de skulle kunna bemötas. C 209/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 7. 1999 3. 4. Situationen framstår som än allvarligare med tanke på att de ekonomiska prognoserna för 1999 ofta har justerats nedåt de senaste månaderna. ESK anser att den pessimism som råder inom vissa forskningsinstitut, en pessimism som ofta och ingående kommenterats i medierna, knappast uppmuntrar företag och konsumenter att öka investeringarna och konsum- tionen. Dessutom är kommissionens analys i årsrapporten 1999 om de framtida risker som hotar tillväxten och skapandet av arbetstillfällen i EU alltför färgad av kommissionens farhågor om utvecklingen i omvärlden. Kommissionens rekommenda- tion från den 30 mars 1999 är mer nyanserad, eftersom den samtidigt som den erkänner att problemen inte är lösta i Latinamerika och Ryssland beaktar signaler om uppgång i Japan och Sydostasien och den fortsatta tillväxten i USA, som fortfarande är den viktigaste exportmarknaden för Europeiska unionen. USA har tack vare en dynamisk inre efterfrågan lyckats motstå den internationella konjunkturen, men begär nu också ett europeiskt bidrag till att stimulera den internationella ekonomin. 3. 4. 1. I själva verket beror mindre än 10 % av EU:s samlade BNP på handel med tredje land. A¨ ven om EU 1998 lyckades mer än uppväga de negativa effekterna av handelsförbindelser- na med de asiatiska länderna, framför allt genom ökningen av den inhemska efterfrågan, måste alla resurser sättas in för att även i år stimulera den inhemska efterfrågan och investeringar- na (1). Införandet av euron och genomförandet av en tillväxt- och sysselsättningsstrategi förpliktar EU att göra allt för att kapitalmarknaderna skall fungera effektivt och tillföra kapital som kan omsättas i produktiva investeringar, utan att stabili- tetsmålet för den skull åsidosätts. 3. 4. 2. Kapitalflykten från krisdrabbade länder utanför EU resulterar i kapitalflöden till USA och EU i sökandet efter större säkerhet, och detta kapital stimulerar i sig investeringarna. Europas ekonomiska tyngd, som ökat med införandet av euron, gör att man inte längre kan skylla på yttre omständighe- ter för att ursäkta svaga inhemska resultat. Europa har som ekonomisk enhet en stor tillväxtpotential, och de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken bör föreslå åtgärder som skulle kunna förverkliga denna potential. 3. 5. På det finanspolitiska området konstaterar ESK att minskningen av medlemsstaternas strukturella underskott ännu inte uppfyller kraven i stabilitets- och tillväxtpakten, vilket minskar deras finanspolitiska handlingsutrymme. De bör dessutom i högre grad dirigera om de offentliga utgifterna i syfte att utveckla till investeringar (även i humankapital, (1) Se Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 2 juli 1998 med titeln ”Europa som en ekonomisk enhet — en politisk utmaning”, EGT C 284, 14. 9. 1998. kunskapssamhället) för att skapa bättre förutsättningar för tillväxt och nya arbetstillfällen. Om man dessutom på EU-nivå ökar finansieringstakten för de program som avser utbyggna- den av de europeiska transportnäten skulle det gynnsamt bidra till denna utveckling. 3. 5. 1. En sådan ansvarsfull finanspolitik skulle i kombina- tion med en väl avvägd löne-utveckling (se punkt 3. 2 ovan) skapa de förutsättningar som behövs för att ECB skall kunna utnyttja sitt penningpolitiska manöverutrymme för att — i ett klimat utan inflationstendenser — stödja tillväxten och sysselsättningen i enlighet med artiklarna 2 och 105 i EG- fördraget. Genom sitt beslut den 8 april att sänka räntesatserna har ECB gått i rätt riktning, men man kan fråga sig om centralbanken inte i högre grad borde förutse konjunkturens utveckling, så att korrekta signaler skall kunna sändas ut till marknaderna såsom en förtroendeskapande åtgärd. 3. 5. 2. Under 1998 föll industrins produktionspriser med 2,2 % i hela EU. I vissa länder har konsumentprisutvecklingen skapat en viss fruktan för deflation. I dessa länder höjs därför röster för en mindre stram politik för att stimulera efterfrågan och undvika lågkonjunktur. I andra länder där tendenserna till inflation blir allt 3. 5. 3. starkare krävs en stramare politik. Det är självklart att ECB skall föra en penningpolitik som beaktar intressena i EMU:s samtliga medlemsstater. 3. 6. ESK anmodar kommissionen att i sin årsrapport redo- visa scenarier på medellång sikt för att understödja de makro- ekonomiska besluten. Kommittén anser att EU bör ha ett medellångt tillväxt- 3. 7. mål på minst 3,5 % för att kunna skapa så många arbetstillfäl- len att man inom en tioårsperiod kan minska den nuvarande arbetslösheten till 3-4 % och öka sysselsättningsgraden till ca 70 %, vilket är i linje med kommissionens förslag från hösten 1997 i det första förslaget till riktlinjer för sysselsättningen. 3. 7. 1. Denna utveckling kräver en ihållande ökning av investeringarna (cirka 7 % per år för att de skall öka från dagens 19 % till 22-23 % av BNP) för att de arbetstillfällen som behövs skall skapas och för att inte inflationstendenser skall uppkomma på grund av bristande produktionskapacitet. Nivån på långa räntan och företagens lönsamhet utgör för närvarande gynnsamma förutsättningar. Det återstår att hitta en makroe- konomisk politik som möjliggör hållbar tillväxt och en lämplig efterfrågeutveckling. Denna politik måste åtföljas av ekonomiska reformer som stämmer överens med dem som inleddes i och med Cardiff-processen. Dessa reformer syftar till att förbättra konkurrenskraften och varu-, tjänste- och kapitalmarknadernas sätt att fungera. 22. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 209/57 3. 7. 2. I många medlemsstater har ansträngningarna för att uppnå konvergenskriterierna för tillträde till EMU:s tredje fas skett på bekostnad av de offentliga investeringarna. Kommittén vill därför återigen understryka att budgetpolitiken i större utsträckning bör främja investeringar. I synnerhet bör regering- arna verka för ett partnerskap mellan den offentliga sektorn och den privata i fråga om investeringar. 3. 7. 3. Kommittén anser att man med alla medel måste försöka upprätthålla den inhemska efterfrågan. I detta sam- manhang och med hänsyn till budgetmässiga restriktioner och budgetens omfördelande funktion skulle en minskning av skattebördan, inte bara för företagen utan även för hushållen, samtidigt kunna stimulera investeringar och stärka företagar- nas och konsumenternas förtroende. Kommittén har i flera år krävt att man under vissa villkor, i de medlemsstater som önskar det, skall tillåta en sänkning av momsen för arbets- kraftsintensiva produkter och tjänster. Kommittén välkomnar att kommissionen har lagt fram ett förslag till direktiv i den riktningen (1), ett förslag som ESK har yttrat sig mycket positivt om. 3. 7. 3. 1. Kommittén konstaterar att vi efter ökningen av skattetrycket (skatter och sociala avgifter i % av BNP) (2) under 70-talet (från ca 36 % till ca 46 % av BNP, särskilt på grund av minskningen av antalet bidragsgivare till socialförsäkringssys- temet och ökningen av de sociala utgifterna) och den stagna- tion i densamma som kom därefter fram till mitten av 90-talet, nu kan se en omvänd utveckling. Enligt kommissionens prognoser kommer skattetrycket för hela unionen, som var 46,7 % 1996, att bli 46,3 % 1998 och 45,7 % av BNP år 2000, även om skatteuttaget i vissa medlemsstater ännu inte börjat minska. Kommittén hoppas att minskningen i skatteuttag inte kommer att leda till en nedskärning av de sociala förmånerna, som utgör ett centralt inslag i den europeiska sociala mo- dellen (3). 3. 8. Ekonomiska och sociala kommittén håller fast vid sin uppfattning att ekonomisk tillväxt är avgörande för att tillräckligt många nya arbetstillfällen skall skapas, men anser också att struktur- och arbetsmarknadsinriktade åtgärder är viktiga komplement — och nödvändiga om sysselsättningssi- tuationen märkbart skall förbättras. Ett avstämt synsätt behövs därför mellan de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken och riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättnings- politik (4). Kommittén välkomnar att den strukturpolitik som hittills helt inom medlemsstaternas behörighet mer och mer blir en gemensam angelägenhet som kräver viss samordning. legat 3. 8. 1. Kommittén anser att de nationella handlingsplanerna för sysselsättning bör hämta inspiration från den process som inleddes i Luxemburg 1997 med inriktning på förbättrad anställbarhet (utbildning osv. ), utveckling av företagaranda, uppmuntran av företagens och arbetstagarnas anpassningsför- måga och förstärkta strategier för lika möjligheter. I Wien i december 1998 kompletteras detta med att man skall undersö- ka systemen för skatter och förmåner för att skapa incitament för de icke-förvärvsaktiva att ta ett arbete och för arbetsgivarna att skapa nya arbetstillfällen, stödja äldre arbetstagare för att öka deras deltagande i förvärvslivet, samt främja social integration och lika möjligheter för mindre gynnade grupper. 3. 8. 2. Inom ramen för strukturpolitiken måste man också säkerställa att tillväxten stämmer överens med ekologiska krav. Under vissa omständigheter kan ökad flexibilitet när 3. 8. 3. det gäller arbetsvillkor öka enskilda människors anställbarhet. Kommittén anser också att en ökad differentiering av lönekost- naderna skulle kunna öka tillväxtens positiva effekter på sysselsättningen. För att inte de lägsta inkomsterna skall minska ytterligare och för att undvika företeelsen ”working poor”, men också för att stimulera efterfrågan och därmed tillväxten, förespråkar kommittén att en åtgärd skall tillämpas som togs upp redan i Jacques Delors’ vitbok. Den består i att minska de indirekta lönekostnaderna för de mest lågavlönade för att stimulera företag att anställa ungdomar och arbetstagare med relativt lite utbildning. Kommittén konstaterar att kom- missionen på nytt tar upp denna fråga i sin rekommendation av den 30 mars 1999 om de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken. 3. 8. 4. Utbildning, yrkesutbildning och kontinuerlig fort- bildning utgör emellertid mycket viktiga inslag i kampen mot arbetslösheten. Givet att ungefär 20 % av arbetslösheten i huvudsak är konjunkturbetingad, skulle hälften av de återståen- de 80 % kunna elimineras om arbetstagarna ville och (med hjälp av en kortare utbildning) kunde ta ett arbete. När det gäller den andra hälften, de långtidsarbetslösa, är utbildning mycket viktigt. Faktum kvarstår emellertid att arbetstillfällen måste skapas för den icke-konjunkturbetingade del av arbets- lösheten som kan elimineras på kort och medellång sikt, och detta kräver ökad tillväxt (5). 3. 9. Kommissionen understryker med rätta den fara det innebär för nyligen industrialiserade länder att alltför snabbt avreglera finansmarknaderna (lämpliga kontrollmekanismer saknas). Bank- och kontrollinfrastrukturen är ofta otillräcklig (1) Yttrande av den 26 maj 1999 om ”Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG beträffande möjlighet att på försök tillämpa en reducerad mervärdesskattesats på arbetsintensi- va tjänster”. (2) Se bilaga I. (3) Kommittén kommer att återkomma till skattefrågan i ett separat yttrande. (4) Kommittén lägger under samma session fram ett yttrande om ”Genomförandet av riktlinjerna för sysselsättningspolitiken 1999”. (5) Enligt kommissionens uppskattning är 4,5 procentenheter av den totala arbetslösheten på 11 % strukturell till sin natur och kräver utbildningsinsatser osv. O¨ vriga arbetslösa skulle vara beredda att ta ett arbete om möjligheten uppkom, vissa (2 %) omedelbart, andra efter en kort utbildning. C 209/58 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 22. 7. 1999 för att hantera det kapitalinflöde respektive -utflöde som äger rum i den extremt globaliserade finansvärlden. Utan att ifrågasätta den liberalisering av kapitalets rörlighet som upp- nåtts anser kommittén att kommissionen bör undersöka om vissa brister som kunnat konstateras i tredje land också kan råda i Europeiska unionen. Man bör även studera finansinstitu- tens internationella organisation och samordning. 3. 9. 1. I en rapport som nyligen utarbetats på begäran av G7-ländernas finansministrar och centralbankschefer (1) föreslås att det skall skapas ett forum för finansiell stabilitet inom G7-länderna och ett antal internationella institutioner. Kommittén hoppas att Europeiska unionen och EMU kommer att spela en aktiv roll i detta sammanhang. 3. 10. Kommissionens rapporter om de ekonomiska och strukturella reformerna (Cardiff I och Cardiff II) (2) som kom- mittén för övrigt yttrar sig om (3), analyserar de framsteg som gjorts vad gäller förverkligandet av den inre marknaden och effekten av eurons införande. I rapporterna betonas vikten av en skattereform med sikte på att minska skattebelastningen på arbete samtidigt som nödvändigheten av fortsatt budgetsane- ring beaktas. 4. Slutsatser 4. 1. Kommittén anser att dessa Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (4) bör användas som instrument för att omsätta sysselsättningspakten i praktiken. Kommittén gläder sig över att kommissionen i sin rekommendation om de allmänna riktlinjerna delar denna åsikt. Sysselsättningspakten, som var tänkt som pågående samarbete mellan det ekonomiska och sociala livets olika aktörer, bör grundas på en samordning av den ekonomiska politiken såväl på makroekonomisk som på strukturell nivå. De åtgärder inom arbetsmarknadspolitiken som räknades upp i Luxemburg, kompletterade med det strukturprogram som lanserades i Cardiff, bör utgöra en del av en välavvägd makroekonomisk policy-mix som omfattar budget-, penning- och lönepolitiken, med sikte på att skapa ett klimat av förtroende som stimulerar konsumtion och investeringar, och därmed sätter fart på sysselsättningen på ett hållbart sätt. 4. 2. Kommittén hoppas i likhet med kommissionen i den ovannämnda rekommendationen att samtliga aktörer på den makroekonomiska arenan — regeringar, Europeiska central- banken och arbetsmarknadens parter — skall kunna arbeta tillsammans för en dynamisk och på medellång sikt hållbar sysselsättningspakt. Kommittén delar i hög grad kommissio- nens synpunkter i denna rekommendation, men vill framhålla att det framför allt kommer att bero på ovannämnda aktörer om samordningen av den ekonomiska politiken och den europeiska sysselsättningspakten skall bli en framgång i reali- teten. 4. 2. 1. Rekommendationerna för de enskilda länderna om finanspolitiken upprepar i stor utsträckning samma krav som ingår i stabilitets- och konvergensprogrammen, som inte tar hänsyn till den försämrade ekonomiska konjunkturen och kriget på Balkan. Vilken roll finanspolitiken kan spela via offentliga investeringar anges i inte i riktlinjerna för varje enskilt land. 4. 2. 2. Vad gäller varu- och kapitalmarknaderna återger kommissionen slutsatserna från Cardiff II-rapporten och ge- nomgången land för land. Dessa rekommendationer tar således inte hänsyn till de uppföljningsåtgärder som krävs för att den inre marknaden skall bidra till ökad social sammanhållning och till skapande av fler arbetstillfällen i hela EU. 4. 2. 3. Vad arbetsmarknaden beträffar berör rekommenda- tionerna för vissa länder känsliga frågor som sanering av de sociala trygghetssystemen och flexibilitet på arbetsmarknaden. Dessa frågor avgörs dock i alla medlemsstater av arbetsmarkna- dens parter och/eller av dialogen mellan dessa och regeringen, och kollektiva förhandlingar och lagstiftningsarbete pågår just nu på detta område i de flesta medlemsstater. 4. 3. Nedskrivningen av tillväxtprognosen på grund av den internationella situationen riskerar att inverka alltför negativt på näringslivets förtroende. Det måste dock erkännas att utrikeshandeln svarar för en relativt liten del (10 %) av EU:s BNP. Av detta drar Ekonomiska och sociala kommittén slutsatsen att man måste göra allt, även under innevarande år, för att stimulera den inhemska efterfrågan och investeringarna. (1) ”International cooperation and coordination in the area of finan- cial market supervision and surveillance” av Hans Tietmeyer, ordförande för Deutsche Bundesbank. (2) ”Ekonomisk reform: Rapport om produkt- och kapitalmarknader- nas funktion i gemenskapen” (KOM(1999) 10 slutlig, 20. 1. 1999) och ”Ekonomiska och strukturella reformer i EU” (KOM(1999) 61 slutlig, 17. 2. 1999). (3) Yttrande av den 26 maj 1999. (4) Det bör påpekas att en resolution som antogs av Europaparlamen- tet den 11 februari 1999 innehåller idén om att kommissionen bör lägga fram förslag till allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken, som skall antas med kvalificerad majoritet av rådet efter att parlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén har yttrat sig. Denna idé har framhållits i Ekonomiska och sociala kommitténs tidigare yttranden. Kommittén anser att kommissionen i denna tid av 4. 4. finansiell turbulens bör göra allt i sin makt för att EU- institutionerna och EMU skall kunna utöva inflytande i befintli- ga och framtida internationella forum. 4. 5. Ekonomiska och sociala kommittén välkomnar ECB:s beslut av den 8 april 1999 att sänka räntan. Efter medlemssta- ternas framgångsrika minskning och kontroll av budgetunder- skotten å ena sidan och den löneutveckling som beslutats av arbetsmarknadens parter å den andra, bidrar därmed Europeis- ka centralbanken aktivt till en långsiktig tillväxt som syftar till att uppnå prisstabilitet och skapa fler arbetstillfällen. ECB:s 22. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 209/59 betydande räntesänkning kommer att stimulera tillväxten och den privata efterfrågan. En makroekonomisk dialog som förbättrar samord- 4. 6. ningen av löneutvecklingen, budgetpolitiken och penningpoli- tiken för att stimulera tillväxten och sysselsättningen kräver en institutionell planering. Denna makroekonomiska dialog, som bör äga rum minst två gånger per år, borde samla rådet, kommissionen, ECB och arbetsmarknadens parter, såväl på teknisk som politisk nivå. Bryssel den 27 maj 1999. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI BILAGA till Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande Makrostrukturella faktorer: likheter och skillnader 1998 B D E F IRL I L NL A P FIN Andel av BNP a) O¨ ppenhet b) O¨ msesidigt beroende d) Fasta investeringar e) — varav offentliga f) Lön per anställd g) Produktivitet h) Enhetsarbetskostnad i) Skattetryck j) Arbetslöshet k) Sysselsättningsgrad l) Heltidsekvivalent m) 3,9 25,6 c) 39,3 c) 18,2 1,5 123 116 105 48,3 8,3 57,3 53,0 33,0 12,6 10,2 19,5 1,8 109 111 98 42,2 9,7 61,8 55,7 8,6 8,7 11,5 21,1 3,0 74 71 104 36,9 18,9 48,6 46,3 22,2 10,2 10,9 17,1 2,8 110 112 99 47,6 11,7 60,1 55,4 1,3 38,7 19,6 19,3 2,5 94 106 90 32,3 8,7 57,8 53,7 18,1 10,3 9,2 16,8 2,3 90 93 98 42,9 12,0 51,3 49,8 0,3 5,9 — 24,2 — 29,9 20,0 2,5 112 116 97 44,5 4,0 66,7 53,0 22,7 5,0 127 125 102 42,5 2,4 60,6 58,1 3,3 11,4 19,0 24,1 2,0 103 110 94 46,5 4,4 69,9 65,0 1,7 9,6 19,0 25,7 4,1 43 41 105 36,5 5,7 67,5 64,6 1,9 20,5 9,9 17,5 2,7 100 106 95 46,5 11,6 63,9 60,7 Euro- omr. 100 12,9 13,1 18,8 2,3 100 100 100 43,4 11,0 58,0 53,6 a) Nominell BNP 1998 i ecu. b) Genomsnittlig export och import av varor till länder utanför euroområdet i % av BNP. c) Belgien och Luxemburg. d) Genomsnittlig export och import av varor till länder inom euroområdet i % av BNP. e) Fasta bruttoinvesteringar i gällande priser i % av BNP. f) Offentliga fasta investeringar i % av BNP. g) Ersättning per anställd enligt gällande ecukurs, Euro-11 = 100. h) Nominell BNP per anställd enligt gällande ecukurs, Euro-11 = 100. i) Kvot mellan de två föregående raderna. j) Summan av direkta skatter, indirekta skatter och socialavgifter, offentliga sektorn, i % av BNP. k) Eurostats definition; arbetslöshet i % av den civila arbetskraften. l) Sysselsättning i % av arbetsför befolkning; benchmark; 1997 års uppgifter. m) Sysselsättning; heltidsekvivalent; 1997 års uppgifter. Källa: Kommissionen. Sysselsättningsgrad Heltidsekvivalent, 1997 Danmark Grekland Storbritannien Sverige 68,5 55,4 60,2 51,6 OBS: Kommittén önskar att kommissionen i framtiden sammanställer denna tabell för samtliga medlems-stater och inte bara för de elva


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1094/1999 af 27. maj 1999 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit

formats: pdf print

text: 28. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 133/15 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1094/1999 af 27. maj 1999 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbe- stemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1498/98 (2), særlig artikel 4, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af af de multilaterale resultaterne gennemførelsen af handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag; ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes p(cid:134) de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, i tabellen i bilaget. fastsættes som anført Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 28. maj 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 27. maj 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 337 af 24. 12. 1994, s. 66. (2) EFT L 198 af 15. 7. 1998, s. 4. L 133/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 28. 5. 1999 til Kommissionens forordning af 27. maj 1999 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager BILAG KN-kode Tredjelandskode (1) (EUR/100 kg) Fast importværdi 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0809 20 95 052 999 052 628 999 052 999 204 600 624 999 382 388 528 999 388 400 508 512 524 528 804 999 052 400 999 99,7 99,7 82,4 129,4 105,9 51,6 51,6 47,3 49,2 53,7 50,1 50,5 71,6 48,1 56,7 81,6 116,0 71,2 82,9 68,7 76,3 94,1 84,4 285,5 241,3 263,4 (1) Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2317/97 (EFT L 321 af 22. 11. 1997, s. 19). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1107/1999 av den 27 maj 1999 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris

eurovoc_concepts:
cereal product
export refund
rice

text: 28. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 133/39 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1107/1999 av den 27 maj 1999 om fastst(cid:132)llande av exportbidragen f(cid:148)r bearbetade produkter av spannm(cid:134)l och ris EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING som det b(cid:148)r tas h(cid:132)nsyn till d(cid:134) exportbidraget f(cid:148)r dessa produkter ber(cid:132)knas. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av (cid:132)ndrad genom marknaden f(cid:148)r kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2), s(cid:132)rskilt artikel 13. 3 i denna, spannm(cid:134)l (1), senast med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisa- tionen av marknaden f(cid:148)r ris (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2072/98 (4), s(cid:132)rskilt artikel 13. 3 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: Artikel 13 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 och artikel 13 i skillnaden f(cid:148)rordning (EG) nr 3072/95 fastst(cid:132)ller att mellan noteringarna eller priserna p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden f(cid:148)r de produkter som anges i artikel 1 i de f(cid:148)rordningarna och priserna f(cid:148)r de produkterna inom gemenskapen kan t(cid:132)ckas av ett exportbidrag. Artikel 13 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3072/95 f(cid:148)reskriver att d(cid:134) exportbidragen fastst(cid:132)lls m(cid:134)ste h(cid:132)nsyn tas till den r(cid:134)dande situationen och den f(cid:148)rv(cid:132)ntade utvecklingen vad avser priser f(cid:148)r och tillg(cid:132)ngliga kvantiteter av spannm(cid:134)l, ris, brutet ris och spannm(cid:134)lsprodukter p(cid:134) gemenskapens marknad (cid:134) ena sidan och priser f(cid:148)r spannm(cid:134)l, ris, brutet ris och spannm(cid:134)lsprodukter p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden (cid:134) andra sidan. Samma artiklar f(cid:148)reskriver att det ocks(cid:134) (cid:132)r viktigt att s(cid:132)kerst(cid:132)lla j(cid:132)mvikten hos och den naturliga utveck- lingen av priserna och handeln p(cid:134) marknaderna f(cid:148)r spannm(cid:134)l och ris och dessutom att ta h(cid:132)nsyn till den planerade exportens ekonomiska aspekt, och behovet av att undvika st(cid:148)rningar p(cid:134) gemenskapens marknad. Artikel 4 i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1518/95 (5), (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2993/95 (6), om import- och exportsystemet f(cid:148)r bearbetade produkter baserade p(cid:134) spannm(cid:134)l respektive ris definierar de s(cid:132)rskilda kriterier (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (4) EGT L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (5) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 55. (6) EGT L 312, 23. 12. 1995, s. 25. Det exportbidrag som beviljas f(cid:148)r vissa bearbetade produkter b(cid:148)r graderas p(cid:134) grundval av inneh(cid:134)llet av aska, r(cid:134)fibrer, skal, proteiner, fett och st(cid:132)rkelse i varje enskild ber(cid:148)rd produkt, eftersom detta inneh(cid:134)ll (cid:132)r en s(cid:132)rskilt god indikator p(cid:134) den kvantitet basprodukter som faktiskt ing(cid:134)r i den bearbetade produkten. Det finns f(cid:148)r n(cid:132)rvarande inget behov av att, p(cid:134) grundval av den ekonomiska aspekten av en eventuell export och s(cid:132)rskilt produkternas natur och ursprung, fastst(cid:132)lla ett exportbidrag f(cid:148)r maniok, andra tropiska r(cid:148)tter och kn(cid:148)lar eller finmalet mj(cid:148)l erh(cid:134)llna av dessa. F(cid:148)r vissa bearbetade produkter av spannm(cid:134)l (cid:132)r det, p(cid:134) grund av gemenskapens obetydliga deltagande i v(cid:132)rldshandeln, f(cid:148)r n(cid:132)rvarande on(cid:148)digt att fastst(cid:132)lla ett exportbidrag. F(cid:148)rh(cid:134)llandena p(cid:134) v(cid:132)rldsmarknaden, eller de s(cid:132)rskilda krav som vissa marknader st(cid:132)ller, kan g(cid:148)ra det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att variera exportbidraget f(cid:148)r vissa produkter i enlighet med destination. Exportbidraget m(cid:134)ste fastst(cid:132)llas en g(cid:134)ng per m(cid:134)nad. Det kan (cid:132)ndras under den mellanliggande perioden. Vissa bearbetade produkter av majs f(cid:134)r underg(cid:134) en v(cid:132)rme- behandling efter exportbidrag som inte motsvarar produktens kvalitet kanske betalas ut. Det b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r specificeras att f(cid:148)r dessa produkter, som inneh(cid:134)ller f(cid:148)rgelatinerad st(cid:132)rkelse, b(cid:148)r inget exportbidrag betalas ut. vilken ett De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Exportbidragen f(cid:148)r de produkter som anges i artikel 1. 1 d i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 och i artikel 1. 1 c i f(cid:148)rord- ning (EG) nr 3072/95 fastst(cid:132)lls s(cid:134) som det anges i bilagan till den h(cid:132)r f(cid:148)rordningen, om inte annat f(cid:148)ljer av f(cid:148)rord- ning (EG) nr 1518/95. L 133/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 28. 5. 1999 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 28 maj 1999. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 27 maj 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen till kommissionens f(cid:148)rordning av den 27 maj 1999 om fastst(cid:132)llande av exportbidragen f(cid:148)r bearbetade produkter av spannm(cid:134)l och ris BILAGA Produktnummer Bidragsbelopp Produktnummer Bidragsbelopp (EUR/ton) (EUR/ton) 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 81,07 69,49 69,49 77,34 52,59 83,14 83,14 104,24 81,07 69,49 69,49 54,97 79,92 41,99 52,59 77,34 92,38 73,90 41,99 92,66 75,28 77,34 77,34 103,12 82,50 73,90 78,52 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 86,87 66,60 41,99 41,17 41,17 10,29 14,48 73,28 91,78 82,34 82,34 92,66 92,66 92,66 92,66 48,64 48,64 0,00 112,29 85,96 112,29 85,96 85,96 112,29 85,96 117,66 81,66 85,96 (1) Inget exportbidrag skall beviljas f(cid:148)r produkter som har underg(cid:134)tt en v(cid:132)rmebehandling som har lett till att st(cid:132)rkelsen f(cid:148)rgelatinerats. (2) Exportbidrag beviljas i enlighet med den (cid:132)ndrade r(cid:134)dets f(cid:148)rordningen (EEG) nr 2730/75 (EGT L 281, 1. 11. 1975, s. 20). Obs: Produktnumren och fotnoterna definieras i kommissionens (cid:132)ndrade f(cid:148)rordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24. 12. 1987, s. 1)


title: Proposta di regolamento (CE) del Consiglio recante seconda modifica del regolamento (CE) n. 66/98 che stabilisce talune misure di conservazione e di controllo applicabili alle attività di pesca nell'Antartico

eurovoc_concepts:
Antarctica
conservation of fish stocks
fishing area
fishing controls
fishing regulations

formats: html pdf

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE Bruxelles, 27. 05. 1999 COM(1999) 255 def. Proposta di REGOLAMENTO (CE) DEL CONSIGLIO recante seconda modifica del regolamento (CE) n. 66/98 che stabilisce talune misure di conservazione e di controllo applicabili alle attività di pesca nell'Antartico (presentata dalla Commissione) RELAZIONE La presente proposta riguarda gli obblighi internazionali della Comunità europea per quanto riguarda la conservazione delle risorse biologiche dell'Antartico. Nel corso della riunione annuale del 6 novembre 1998 la Commissione per la conservazione delle risorse biologiche dell'Antartico (CCAMLR) ha adottato misure di conservazione per la zona della convenzione relativamente al periodo 7 novembre 1998 – 30 novembre 1999. Obiettivo della presente proposta è di integrare tali raccomandazioni nella normativa comunitaria. Rientrano in tali misure: – – – i limiti di cattura per talune specie, il divieto di pesca diretta di talune specie, la riduzione della mortalità accidentale degli uccelli marini dovuta alla pesca con palangari. Tali misure di conservazione diventeranno vincolanti a decorrere dal 9 maggio 1999 salvo obiezioni sollevate dalle parti contraenti. La Commissione propone al Consiglio di adottare il presente regolamento. 2 Proposta di REGOLAMENTO (CE) DEL CONSIGLIO recante seconda modifica del regolamento (CE) n. 66/98 che stabilisce talune misure di conservazione e di controllo applicabili alle attività di pesca nell'Antartico IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 66/98 del Consiglio, del 18 dicembre 19971, che stabilisce talune misure di conservazione e di controllo applicabili alle attività di pesca nell'Antartico e che sostituisce il regolamento (CE) n. 2113/96, modificato dal regolamento (CE) n. 2479/98 del Consiglio2 , in particolare l'articolo 21, vista la proposta della Commissione3, (1) (2) (3) (4) (5) considerando che il regolamento (CE) n. 66/98 integra nella normativa comunitaria le misure di conservazione e di controllo adottate dalla Commissione per la conservazione delle risorse biologiche dell'Antartico, in appresso denominata "CCAMLR"; considerando che nel corso della riunione annuale del 6 novembre 1998 la CCAMLR, su raccomandazione del proprio comitato scientifico, ha adottato nuove misure di conservazione per la zona della convenzione della CCAMLR relativamente al periodo dal 7 novembre 1998 al 30 novembre 1999; considerando che tali misure di conservazione diventeranno vincolanti a decorrere dal 9 maggio 1999; considerando che i membri della CCAMLR hanno convenuto di applicare le misure di conservazione adottate il 6 novembre 1998 a titolo provvisorio, prima che diventino vincolanti, in quanto alcune riguardano le campagne di pesca avviate il 7 novembre 1998 o successivamente; considerando che la Comunità, in quanto parte contraente della convenzione, è tenuta ad assicurare che le misure adottate dalla CCAMLR siano applicate ai pescherecci battenti bandiera degli Stati membri, con effetto dalle date previste; 1 2 3 GU L 6 del 10. 1. 1998, pag. 1. GU L 309 del 19. 11. 1998, pag. 1. GU 3 (6) considerando che si dovrebbe modificare di conseguenza il regolamento (CE) n. 66/98, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Il regolamento (CE) n. 66/98 è modificato come segue: 1. All’articolo 2: a) al paragrafo 1 è aggiunto il seguente comma: "Il permesso di pesca speciale, o una copia autorizzata dello stesso, deve trovarsi a bordo del peschereccio e poter essere ispezionato in qualunque momento da un ispettore designato dalla CCAMLR nella zona definita all’articolo 1. "; b) dopo il paragrafo 1 è aggiunto il seguente paragrafo: " 1bis. Gli Stati membri si assicurano che ogni peschereccio battente la propria bandiera notifichi l’entrata e l’uscita nella zona della convenzione e i movimenti tra le sottozone e le divisioni FAO Antartico". 2. L'articolo 4 è modificato come segue: a) al paragrafo 3, la data "6 novembre 1998" è sostituita dalla data "30 novembre 1999"; b) il paragrafo 4 è sostituito dal testo seguente: "4. Dal 7 novembre 1998 e fino al 30 novembre 1999 è vietata la pesca diretta di Dissostichus spp. nelle sottozone FAO 48. 5, 88. 1, 88. 2, 88. 3 Antartico e nella divisione FAO 58. 4. 1 Antartico. "; c) al paragrafo 6, i termini "dal 7 novembre e fino al 6 novembre 1998" sono sostituiti dai termini "dal 7 novembre 1998 e fino al 30 novembre 1999"; d) il paragrafo 7 è sostituito dal testo seguente: "7. E’ vietata la pesca diretta di D. Mawsoni nella sottozona FAO 48. 4 Antartico e di D. eleginoides nella sottozona FAO 58. 7 Antartico, tranne che per fini di ricerca scientifica a norma dell’articolo 17. " 3. All’articolo 5: (a) il paragrafo 2 è sostituito dal testo seguente: "2. totale ammissibile di Il eleginoides è fissato a: cattura (TAC) per Dissostichus 4 a) b) c) d) 3. 500 t nella sottozona FAO 48. 3 Antartico dal 15 aprile al 31 agosto 1999, oppure fino al momento in cui detto quantitativo è esaurito; 28 t nella sottozona FAO 48. 4 Antartico dal 15 aprile al 31 agosto 1999, oppure fino al momento in cui detto quantitativo o il TAC di cui alla lettera a) è esaurito; 3. 690 t nella divisione FAO 58. 5. 2 Antartico dal 7 novembre 1998 al 30 novembre 1999. Le parti comunitarie dei TAC per le attività di pesca nuove o sperimentali concernenti Dissostichus eleginoides nella zona della convenzione e la relativa ripartizione tra gli Stati membri sono stabilite nell’allegato V. Tale attività di pesca stabilite è nell’appendice dell’allegato V. disciplinata condizioni generali dalle Gli Stati membri interessati confermano alla Commissione la loro intenzione di effettuare attività di pesca nuove o sperimentali prima di darvi inizio". c) al paragrafo 3 il primo comma è sostituito dal testo seguente: "Il TAC per Champsocephalus gunnari è fissato a 4. 840 t nella sottozona FAO 48. 3 Antartico dal 7 novembre 1998 al 31 marzo 1999. ”; d) il paragrafo 4 è modificato come segue: i termini "dal 7 novembre 1997 e fino al 6 novembre 1998" nel primo e nel secondo comma sono sostituiti dai termini "dal 7 novembre 1998 fino al 30 novembre 1999"; e) al paragrafo 5, il punto (iii) è sostituito dal testo seguente: "In tutte le attività di pesca diretta nella divisione FAO 58. 5. 2 Antartico poste in essere dal 7 novembre 1998 al 30 novembre 1999: – le catture accessorie di Lepidonotothen squamifrons non devono superare 80 t, – le catture accessorie di Channichthys rhinoceratus non devono superare 150 t. Le catture accessorie nella divisione FAO 58. 5. 2 Antartico di tutte le specie ittiche non menzionate al primo comma, e per le quali non vigano altri limiti di cattura, non devono superare 50 t. " 4. L'articolo 8 è modificato come segue: a) al paragrafo 1, punto i), la data "1° aprile 1998" è sostituita dalla data "15 aprile 1999"; 5 b) al paragrafo 2, punto i), i termini "tra il 31 luglio e il 25 agosto 1998" sono sostituiti dai termini "tra il 31 luglio e il 31 agosto 1999" e la data "25 settembre 1998" è sostituita dalla data "25 settembre 1999". All’articolo 11, paragrafi 1 e 2, tutti i riferimenti al 1998 sono sostituiti da riferimentio al 1999. L'articolo 12 è modificato come segue: a) al paragrafo 1: 5. 6. i) ii) alla lettera a), i termini "dal 7 novembre 1997 al 6 novembre 1998" sono sostituiti dai termini "dal 7 novembre 1998 al 30 novembre 1999" e i termini "dal 1° aprile al 31 agosto 1998" sono sostituiti dai termini "dal 15 aprile al 31 agosto 1999"; alla lettera b), i termini "dal 7 novembre 1997 al 31 marzo 1998" sono sostituiti dai termini "dal 7 novembre 1998 al 31 marzo 1999"; iii) è aggiunta una nuova lettera c): "Champsocephalus gunnari nella divisione FAO 58. 5. 2 Antartico dal 7 novembre 1998 al 30 novembre 1999. " 7. All’articolo 18 è aggiunto il seguente nuovo comma prima del comma esistente: "Nell'allegato VI sono stabilite le norme per il regime di pesca sperimentale del granchio nella sottozona FAO 48. 3 Antartico durante le campagne 1998/1999 - 1999/2000 e le zone di pesca autorizzate. " 8. All’articolo 19: a) b) c) d) alla lettera a) i termini "dal 7 novembre 1997 al 6 novembre 1998" sono sostituiti dai termini "dal 7 novembre 1998 al 30 novembre 1999"; alla lettera b) i termini "dal 1° aprile 1997 al 31 agosto 1998" sono sostituiti dai termini "dal 15 aprile 1998 al 31 agosto 1999"; alla lettera c) i termini "dal 7 novembre 1997 al 31 marzo 1998" sono sostituiti dai termini "dal 7 novembre 1998 al 31 marzo 1999"; alla lettera d) i termini "dall’7 novembre 1997 al 6 novembre 1998" sono sostituiti dai termini "dal 7 novembre 1998 al 30 novembre 1999". 9. Gli allegati I e II del presente regolamento sono inseriti dopo l’allegato V. 6 Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il settimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti applicabile in ciascuno degli Stati membri. i suoi elementi e direttamente Fatto a Bruxelles, Per il Consiglio Il presidente 7 ALLEGATO I "ALLEGATO VI" Progetti di attività pesca nuove e sperimentali da parte di navi comunitarie raccomandati dal CCAMLR per Dissostichus spp nel 1999 nella zona della convenzione. Sottozona/Divisione Possibilità di pesca Stato membro Divisione 58. 4. 3 al di fuori delle zone di giurisdizione nazionale e a nord di 60°S Divisione 58. 4. 4 a nord di 60°S4 Sottozona 58. 64 700 t Francia 143 t 143 t 733 t Francia Spagna Francia 4 Qualora un’altra parte contraente non intenda più intraprendere un’attività di pesca nuova o sperimentale, la Commissione informa lo Stato membro o gli Stati membri interessati delle possibilità supplementari disponibili. 8 Appendice all'ALLEGATO VI Misure generali per le attività di pesca nuove e sperimentali con palangari concernenti Dissostichus spp. nella zona della convenzione nella campagna 1998/99 1. 2. Le attività di pesca nuove e sperimentali sono consentite solo con l’uso di palangari; la campagna di pesca inizia il 15 aprile e termina il 31 agosto 1999. Le operazioni di pesca devono svolgersi in una zona geografica e batimetrica più ampia possibile per consentire la raccolta dei dati necessari a determinare il potenziale di pesca nonché a evitare una concentrazione eccessiva in termini di catture e di sforzo di pesca. A tal fine la pesca praticata in un dato comparto5 deve essere interrotta quando le catture riportate raggiungono 100 t e il comparto in questione viene chiuso alla pesca per il resto della campagna. L’attività di pesca in un determinato comparto è limitata ad un peschereccio alla volta. 3. Ai fini dell’applicazione del paragrafo 2: i) ii) iii) la posizione geografica precisa del punto di equidistanza tra l’inizio e la fine del palangaro viene determinata con l’ausilio di strumenti idonei; le informazioni relative alle catture e allo sforzo suddivise per specie devono essere comunicate conformemente al presente regolamento, in particolare agli articoli da 7 a 12; la CCAMLR informa tutte le parti contraenti che partecipano a tali attività di pesca quando le catture totali combinate con palangari di Dissostichus eleginoides e di Dissostichus mawsoni in un determinato comparto superano 100 t. Le catture accessorie nel corso delle attività di pesca nuove e sperimentali di una specie diversa da Dissostichus spp. nelle divisioni e sottozone statistiche in questione sono limitate a 50 t. Si deve comunicare il numero di esemplari e il peso totale di Dissostichus eleginoides e di Dissostichus mawsoni scartati, compresi gli esemplari con carne di aspetto gelatinoso. Ogni nave che partecipa ad attività di pesca nuove e sperimentali concernenti Dissostichus spp. nella campagna 1998/99 deve avere a bordo almeno un osservatore scientifico, designato secondo il programma di osservazione scientifica internazionale della CCAMLR , per l’intera durata delle attività di pesca della campagna. Si intende per comparto una zona di 0,5° di latitudine e di 1° di longitudine rispetto all’angolo nordoccidentale della divisione o della sottozona statistica. Ogni comparto è delimitato dalla latitudine del suo confine nordoccidentale e dalla longitudine del confine più vicino a 0°. 9 4. 5. 6. 5 7. I dati raccolti fino al 31 agosto 1999 sono comunicati alla CCAMLR entro il 30 settembre 1999. 10 Programma di raccolta dei dati relativi alle attività di pesca nuove e sperimentali con palangari 1. 2. Tutte le navi sono tenute a rispettare le condizioni stabilite dalla CCAMLR, compreso il sistema di dichiarazione delle catture e dello sforzo per periodo di 5 giorni (51/XII), e dovranno attenersi al sistema di dichiarazione mensile dei dati biologici e dei dati di sforzo. Saranno raccolte tutte le informazioni richieste dal Manuale degli osservatori scientifici della CCAMLR, segnatamente: i) ii) le catture per retata e le catture per sforzo, suddivise per specie; la frequenza di lunghezza delle specie comuni per retata; iii) il sesso e il grado di maturità sessuale delle specie comuni; iv) la dieta e il contenuto dello stomaco; v) le squame e/o gli otoliti per la determinazione dell’età; vi) le catture accessorie di pesci e altri organismi; e vii) l’osservazione della frequenza e della mortalità incidentale di uccelli marini e di mammiferi correlate alle operazioni di pesca. 3. Saranno raccolti dati specifici relativi alla pesca con palangari, segnatamente: i) ii) il numero di pesci persi in superficie; il numero di ami innescati; iii) il tipo di esca; iv) il tasso di adescamento (in percentuale); v) il tipo di amo; vi) i tempi di innesco, di immersione e di salpamento; vii) la profondità marina a ciascuna estremità del palangaro al salpamento; e vii) il tipo di fondale. 11 ALLEGATO II "ALLEGATO VII" REGIME SPERIMENTALE DI PESCA DEL GRANCHIO NELLA SOTTOZONA FAO 48. 3 ANTARTICO PER LE CAMPAGNE 1998/1999 E 1999/2000 Le seguenti misure si applicano a tutte le attività di pesca del granchio nella sottozona FAO 48. 3 Antartico per le campagne di pesca 1998/1999 e 1999/2000. Tutte le navi che partecipano alla pesca del granchio nella sottozona 48. 3 debbono condurre le proprie operazioni di pesca secondo il regime sperimentale qui di seguito illustrato: 1. 2. Il regime sperimentale comporta almeno due fasi. La fase 1 si svolge durante la prima campagna nella quale una nave partecipa al regime. La fase 2 ed eventuali altre fasi si svolgono durante la campagna di pesca successiva. Le navi debbono realizzare la fase 1 del regime sperimentale all'inizio della prima campagna durante la quale partecipano alla pesca del granchio. Per la fase 1 si applicano le seguenti condizioni: i) ii) la fase 1 corrisponde alle prime 200. 000 ore di sforzo di immersione delle nasse all'inizio della prima campagna di pesca; ogni nave che realizza la fase 1 deve trascorrere le prime 200. 000 ore di sforzo di immersione delle nasse in una zona delimitata da dodici comparti di 0,5° di latitudine su 1° di longitudine. I comparti sono numerati da A a L. L'appendice all'allegato II illustra i comparti (figura 1) e la posizione geografica è delimitata dalle coordinate dell'angolo nordorientale del comparto. Per ogni trave, il numero di ore d'immersione delle nasse è calcolato moltiplicando il numero totale delle nasse fissate sul trave per il tempo d'immersione (in ore) del trave. Per ogni trave il tempo d'immersione è calcolato dall'inizio della cala sino all'inizio dell'operazione di recupero; (iii) nessuna nave può pescare al di fuori della zona delimitata dai dodici longitudine prima di aver latitudine su 1° di comparti di 0,5° di terminato la fase 1; iv) v) durante la fase 1 le navi non possono totalizzare più di 30. 000 ore d'immersione delle nasse per ogni comparto di 0,5° di latitudine su 1° di longitudine; se una nave rientra in porto prima di aver totalizzato 200. 000 ore d'immersione delle nasse durante la fase 1, essa dovrà utilizzare le ore restanti prima di considerare completata la fase 1; 12 vi) una volta completate le 200. 000 ore d'immersione delle nasse nell'ambito delle operazioni di pesca sperimentale, le navi considerano terminata la fase 1 e iniziano a pescare normalmente. Le normali operazioni di pesca sono condotte in base alle regole indicate nell'articolo 3, nell'articolo 5, paragrafo 4, nell'articolo 6, paragrafo 2 e nell'articolo 8, paragrafo 2. Alle normali operazioni di pesca effettuate dopo la fase 1 del regime di pesca sperimentale si applica il sistema di dichiarazione delle catture e dello sforzo di pesca per periodo di dieci giorni di cui all'articolo 7, paragrafo 2. Le navi avviano la fase 2 ed eventuali altre fasi del regime sperimentale all'inizio della seconda campagna di pesca durante la quale partecipano alla pesca del granchio. Se una nave avvia la fase 1 del regime di pesca sperimentale durante le campagne di pesca 1998/1999 o 1999/2000, il comitato scientifico della lavoro sulla valutazione degli stock ittici CCAMLR e il suo gruppo di consiglieranno la CCAMLR sulla corretta strategia sperimentale, fase 2, da adottare per la successiva campagna di pesca. Verranno proposte in particolare misure affinché: i) nel corso della sua seconda campagna di partecipazione al regime di pesca sperimentale ogni nave utilizzi circa un mese dello sforzo di pesca; e ii) sia predisposto un sistema di raccolta e trasmissione dei dati adeguato alla strategia di pesca sperimentale raccomandata. I dati raccolti durante il regime di pesca sperimentale nelle fasi 1 e 2 fino al 30 giugno di un anno australe sono trasmessi alla CCAMLR entro il 31 agosto del successivo anno australe. Le navi che hanno completato tutte le fasi del regime sperimentale non sono tenute ad effettuare operazioni di pesca sperimentale nelle campagne successive. Queste navi debbono tuttavia rispettare le direttive stabilite dall'articolo 3, dall'articolo 5 paragrafo 4, dall'articolo 6, paragrafo 2 e dall'articolo 8, paragrafo 2. I pescherecci partecipano al regime di pesca sperimentale in modo indipendente (possono decidere, per esempio, di non collaborare per completare le fasi dell'esperimento). I granchi catturati durante il regime di pesca sperimentale sono considerati come parte del TAC in vigore per la campagna di pesca in corso [per le le catture sperimentali si campagne 1998/99 e 1999/2000, ad esempio, considerano parte del TAC di 1. 600 t fissato all'articolo 5, paragrafo 4]. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 13 10. 11. Le navi che partecipano al regime di pesca sperimentale devono avere a bordo almeno un osservatore scientifico durante tutte le attività di pesca. Il regime di pesca sperimentale è istituito per un periodo di due anni australi (1998/1999 e 1999/2000) nel corso del quale la Commissione può rivedere le modalità del regime. I pescherecci che iniziano la pesca sperimentale durante le campagne 1998/1999 e 1999/2000 debbono completare il regime durante la campagna 1999/2000. Al presente allegato è acclusa un'appendice. 14 Appendice all'ALLEGATO VII UBICAZIONE DELLE ZONE DI PESCA PER IL REGIME DI PESCA SPERIMENTALE DEL GRANCHIO -53 AA BB CC DD EE FF GG -53. 5 M -54 -54. 5 N R -55 W A B C O P Q S X T Y U Z D F Vv) J E HH G H K II Ii) L -55. 5 -41 -40 -39 -38 -37 -36 -35 -34 Figura 1: Operazioni per la fase 1 del regime sperimentale di pesca del granchio nelle sottozona FAO 48. 3 Antartico. 15


title: Règlement (CE) n° 1106/1999 de la Commission, du 27 mai 1999, fixant les taux des restitutions applicables à certains produits des secteurs des céréales et du riz exportés sous forme de marchandises ne relevant pas de l'annexe I du traité

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice

text: L 133/36 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 28. 5. 1999 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1106/1999 DE LA COMMISSION du 27 mai 1999 fixant les taux des restitutions applicables (cid:133) certains produits des secteurs des c(cid:130)r(cid:130)ales et du riz export(cid:130)s sous forme de marchandises ne relevant pas de l’an- nexe I du trait(cid:130) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des c(cid:130)r(cid:130)ales (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 923/96 de la Commission (2), et notam- ment son article 13 paragraphe 3, (CE) no 3072/95 du Conseil, du 22 vu le r(cid:138)glement d(cid:130)cembre 1995 portant organisation commune du march(cid:130) du riz (3), modifi(cid:130) par le r(cid:138)glement (CE) no 2072/ 98 (4), et notamment son article 13 paragraphe 3, consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 13 paragraphe 1 du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 et (cid:133) l’article 13 para- graphe 1 du r(cid:138)glement (CE) no 3072/95, la diff(cid:130)rence entre les cours ou les prix sur le march(cid:130) mondial des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er de chacun de ces deux r(cid:138)gle- ments et les prix dans la Communaut(cid:130) peut (cid:136)tre couverte par une restitution (cid:133) l’exportation; (CE) no 1222/94 de la consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement Commission, du 30 mai 1994, (cid:130)tablissant, pour certains produits agricoles export(cid:130)s sous forme de marchandises ne relevant pas de l’annexe I du trait(cid:130), les modalit(cid:130)s communes d’application relatives (cid:133) l’octroi des restitu- tions (cid:133) l’exportation et les crit(cid:138)res de fixation de leur montant (5), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1352/98 (6), a sp(cid:130)cifi(cid:130) ceux de ces produits pour lesquels il y a lieu de fixer un taux de restitution appli- cable lors de leur exportation sous forme de marchandises reprises, selon le cas, (cid:133) l’annexe B du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 ou (cid:133) l’annexe B du r(cid:138)glement (CE) no 3072/95; consid(cid:130)rant que, suite (cid:133) l’arrangement entre la Commu- naut(cid:130) europ(cid:130)enne et les (cid:144)tats-Unis d’Am(cid:130)rique concer- nant les exportations de p(cid:131)tes alimentaires de la Commu- naut(cid:130) aux (cid:144)tats-Unis et approuv(cid:130) par la d(cid:130)cision 87/ 482/CEE du Conseil (7), il est n(cid:130)cessaire de diff(cid:130)rencier la restitution pour les marchandises relevant des codes NC 1902 11 00 et 1902 19 selon leur destination; consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 4 paragraphe 5 point b) du r(cid:138)glement (CE) no 1222/94, lorsque la preuve vis(cid:130)e (cid:133) l’article 4 paragraphe 5 point a) dudit r(cid:138)glement n’est pas apport(cid:130)e, il y a lieu de fixer un taux de restitu- tion (cid:133) l’exportation r(cid:130)duit, compte tenu du montant de la restitution (cid:133) la production applicable, en vertu du r(cid:138)gle- ment (CEE) no 1722/93 de la Commission (8), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 87/1999 (9), au produit de base mis en œuvre, valable au cours de la p(cid:130)riode pr(cid:130)sum(cid:130)e de fabrication des marchandises; consid(cid:130)rant que le comit(cid:130) de gestion des c(cid:130)r(cid:130)ales n’a pas (cid:130)mis d’avis dans le d(cid:130)lai imparti par son pr(cid:130)sident, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les taux des restitutions applicables aux produits de base figurant (cid:133) l’annexe A du r(cid:138)glement (CE) no 1222/94 et vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/92 ou (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 du r(cid:138)glement (CE) no 3072/95 modifi(cid:130), export(cid:130)s sous forme de marchandises reprises respectivement (cid:133) l’annexe B du r(cid:138)glement (CEE) no 1766/ 92 ou (cid:133) l’annexe B du r(cid:138)glement (CE) no 3072/95, sont fix(cid:130)s comme indiqu(cid:130) en annexe. consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 4 paragraphe 1 premier alin(cid:130)a du r(cid:138)glement (CE) no 1222/94, le taux de la restitution par 100 kilogrammes de chacun des produits de base consid(cid:130)r(cid:130)s doit (cid:136)tre fix(cid:130) pour chaque mois; Article 2 (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 du 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 329 du 30. 12. 1995, p. 18. (4) JO L 265 du 30. 9. 1998, p. 4. (5) JO L 136 du 31. 5. 1994, p. 5. (6) JO L 184 du 27. 6. 1998, p. 25. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 28 mai 1999. (7) JO L 275 du 29. 9. 1987, p. 36. (8) JO L 159 du 1. 7. 1993, p. 112. (9) JO L 9 du 15. 1. 1999, p. 8. 28. 5. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 133/37 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 27 mai 1999. Par la Commission Martin BANGEMANN Membre de la Commission L 133/38 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 28. 5. 1999 ANNEXE du r(cid:138)glement de la Commission, du 27 mai 1999, fixant les taux des restitutions applicables (cid:133) certains produits des secteurs des c(cid:130)r(cid:130)ales et du riz export(cid:130)s sous forme de marchandises ne relevant pas de l’annexe I du trait(cid:130) Code NC D(cid:130)signation des marchandises (1) 1001 10 00 Froment (bl(cid:130)) dur: – en cas d’exportation de marchandises relevant des codes NC 1902 11 et 1902 19 vers les (cid:144)tats-Unis d’Am(cid:130)rique – dans les autres cas 1001 90 99 Froment (bl(cid:130)) tendre et m(cid:130)teil: – en cas d’exportation de marchandises relevant des codes NC 1902 11 et 1902 19 vers les (cid:144)tats-Unis d’Am(cid:130)rique – dans les autres cas: – – en cas d’application de l’article 4 paragraphe 5 b) du r(cid:138)glement (CE) no 1222/94 (2) – – dans les autres cas 1002 00 00 1003 00 90 Seigle Orge 1004 00 00 Avoine 1005 90 00 Ma(cid:139)s, mis en œuvre sous forme de: – amidon: – – en cas d’application de l’article 4 paragraphe 5 b) du r(cid:138)glement (CE) no 1222/94 (2) – – dans les autres cas – glucose, sirop de glucose, maltodextrine, sirop de maltodextrine des codes NC 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (3): – – en cas d’application de l’article 4 paragraphe 5 b) du r(cid:138)glement (CE) no 1222/94 (2) – – dans les autres cas – autres (y compris en l’(cid:130)tat) F(cid:130)cule de pommes de terre du code NC 1108 13 00 assimil(cid:130)e (cid:133) un produit issu de la transformation du ma(cid:139)s: – en cas d’application de l’article 4 paragraphe 5 b) du r(cid:138)glement ex 1006 30 (CE) no 1222/94 (2) – dans les autres cas Riz blanchi: – (cid:133) grains ronds – (cid:133) grains moyens – (cid:133) grains longs 1006 40 00 Riz en brisures 1007 00 90 Sorgho (en EUR/100 kg) Taux de la restitution par 100 kg du produit de base 0,910 1,400 2,676 1,135 4,117 5,497 5,346 4,619 2,064 5,791 1,646 5,373 5,791 2,064 5,791 13,500 13,500 13,500 3,200 5,346 (1) En ce qui concerne les produits agricoles issus de la transformation du produit de base et/ou assimil(cid:130)s, il y a lieu d’appliquer les coefficients figurant (cid:133) l’annexe E du r(cid:138)glement (CE) no 1222/94 de la Commission (JO L 136 du 31. 5. 1994, p. 5), modifi(cid:130). (2) Les marchandises concern(cid:130)es sont vis(cid:130)es (cid:133) l’annexe I du r(cid:138)glement (CE) no 1722/93 de la Commission (JO L 159 du 1. 7. 1993, p. 112), modifi(cid:130). (3) Pour les sirops des codes NC 1702 30 99, 1702 40 90 et 1702 60 90, obtenus par m(cid:130)lange de sirops de glucose et fructose, seul le sirop de glucose a droit (cid:133) la restitution (cid:133) l’exportation


title: Komission asetus (EY) N:o 1106/1999, annettu 27 päivänä toukokuuta 1999, perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäviin tiettyihin vilja- ja riisialojen tuotteisiin sovellettavien tukien määrien vahvistamisesta

text: L 133/36 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 28. 5. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1106/1999, annettu 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1999, perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina viet(cid:132)viin tiet- tyihin vilja- ja riisialojen tuotteisiin sovellettavien tukien m(cid:132)(cid:132)rien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka kyseisi(cid:132) perustuotteita on vahvistettava kullekin kuukau- delle, ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon riisin yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (3), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2072/98 (4), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 87/482/ETY (7) neuvoston hyv(cid:132)ksytyn Euroopan yhteis(cid:148)n ja Amerikan yhdysvaltojen kesken sovitun makaronivalmisteiden vienti(cid:132) yhteis(cid:148)st(cid:132) Yhdys- valtoihin koskevan j(cid:132)rjestelyn johdosta on tarpeen eriytt(cid:132)(cid:132) CN-koodeihin 1902 11 00 ja 1902 19 kuuluvien tava- roiden tuki niiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikan mukaan, asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan b alakoh- dassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) jos asetuksen 4 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitettua todistusta ei toimiteta, alennettu vientituki on s(cid:132)(cid:132)dett(cid:132)v(cid:132) ottaen huomioon tuotantotuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), jota sovelletaan komission asetuksen (ETY) N:o 1722/93 (8), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 87/1999 (9), mukaisesti kyseiselle perustuotteelle tuotteen oletettuna valmistusajankohtana, ja sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) viljan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheen- johtajansa asettamassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa, asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklan 1 kohdan mukaan kummankin mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinoiden ja yhteis(cid:148)n markki- noiden noteerausten tai hintojen ero voidaan kattaa vien- tituella, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumatto- mina tavaroina viet(cid:132)vien maataloustuotteiden vientituen my(cid:148)nt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)n soveltamista koskevista yksityis- kohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) ja tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n vahvistamisperus- teista 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1994 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1222/94 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1352/98 (6), m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n tuotteet, joille olisi vahvistettava niiden vien- joko tiin tapauskohtaisesti asetuksen (ETY) N:o 1766/92 liitteess(cid:132) B tai asetuksen (EY) N:o 3072/95 liitteess(cid:132) B lueteltuina tavaroina, tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), sovellettava 1 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 liitteess(cid:132) B tai asetuksen (EY) N:o 3072/95 liitteess(cid:132) B lueteltuina tavaroina viet(cid:132)- viin asetuksen (EY) N:o 1222/94 liitteess(cid:132) A mainittuihin ja joko asetuksen (ETY) N:o 1766/92 1 artiklassa tai asetuksen (EY) N:o 3072/95 sellaisena kuin se on muutet- tuna, 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin perustuotteisiin sovellettavien tukien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t vahvistetaan liitteen mukai- sesti. asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 1 kohdan ensim- m(cid:132)isen alakohdan mukaan tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) 100 kilogrammalle 2 artikla (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (4) EYVL L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (5) EYVL L 136, 31. 5. 1994, s. 5. (6) EYVL L 184, 27. 6. 1998, s. 25. T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1999. (7) EYVL L 275, 29. 9. 1987, s. 36. (8) EYVL L 159, 1. 7. 1993, s. 112. (9) EYVL L 9, 15. 1. 1999, s. 8. 28. 5. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 133/37 T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa j(cid:132)sen- valtioissa. Tehty Brysseliss(cid:132) 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1999. Komission puolesta Martin BANGEMANN Komission j(cid:132)sen L 133/38 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 28. 5. 1999 LIITE perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina viet(cid:132)viin tiettyihin vilja- ja riisialojen tuotteisiin sovellettavien tukien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n vahvistamisesta 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1999 komission asetukseen CN-koodi Tuotteiden kuvaus (1) 1001 10 00 Durumvehn(cid:132): – viet(cid:132)ess(cid:132) CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin – muissa tapauksissa 1001 90 99 Vehn(cid:132) sek(cid:132) rukiin sekavilja: – viet(cid:132)ess(cid:132) CN-koodeihin 1902 11 ja 1902 19 kuuluvia tavaroita Amerikan yhdysvaltoihin – muissa tapauksissa: – – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa tapauksissa (2) – – muissa tapauksissa 1002 00 00 1003 00 90 Ruis Ohra 1004 00 00 Kaura 1005 90 00 Maissi, k(cid:132)ytetty seuraavien tavaroiden muodossa: – t(cid:132)rkkelys: – – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa tapauksissa (2) – – muissa tapauksissa – CN-koodeihin 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 kuuluva maltodekstriini, maltodekstriinisiirappi (3): glukoosisiirappi, glukoosi, – – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa tapauksissa (2) – – muissa tapauksissa – muut (mukaan lukien jalostamaton k(cid:132)ytt(cid:148)) CN-koodiin 1108 13 00 kuuluva perunat(cid:132)rkkelys, joka rinnastetaan maissin jalostuksesta saatavaan tuotteeseen: – asetuksen (EY) N:o 1222/94 4 artiklan 5 kohdan mukaisissa ex 1006 30 tapauksissa (2) – muissa tapauksissa Kokonaan hiottu riisi: – lyhytjyv(cid:132)inen – keskipitk(cid:132)jyv(cid:132)inen – pitk(cid:132)jyv(cid:132)inen 1006 40 00 Rikkoutuneet riisinjyv(cid:132)t 1007 00 90 Durra (EUR/100 kg) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) 100 kilogrammalta perustuotetta 0,910 1,400 2,676 1,135 4,117 5,497 5,346 4,619 2,064 5,791 1,646 5,373 5,791 2,064 5,791 13,500 13,500 13,500 3,200 5,346 (1) K(cid:132)ytettyihin jalostettuihin tai niihin rinnastettavien tuotteiden m(cid:132)(cid:132)riin on tarvittaessa sovellettava komission asetuksen (EY) n:o 1222/94, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteess(cid:132) E olevia kertoimia (EYVL L 136, 31. 5. 1994, s. 5). (2) Kyseess(cid:132) olevat tavarat ovat komission asetuksen (ETY) n:o 1722/93, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteeseen I kuuluvia tavaroita (EYVL L 159, 1. 7. 1993, s. 112). (3) CN-koodien NC 1702 30 99, 1702 40 90 ja 1702 60 90 siirapeille, jotka on saatu sekoittamalla glukoosi- ja fruktoosisiirappia, vientituki voidaan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) ainoastaan glukoosisiirapin osalta


title: Regolamento (CE) n. 1108/1999 della Commissione, del 27 maggio 1999, che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione degli alimenti composti a base di cereali per gli animali

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund

text: 28. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 133/41 REGOLAMENTO (CE) N. 1108/1999 DELLA COMMISSIONE del 27 maggio 1999 che fissa le restituzioni applicabili all’esportazione degli alimenti composti a base di cereali per gli animali LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), in particolare l’articolo 13, paragrafo 3, considerando che, ai sensi dell’articolo 13 del regola- mento (CEE) n. 1766/92, la differenza tra i corsi o i prezzi sul mercato mondiale dei prodotti di cui all’articolo 1 di detto regolamento ed i prezzi di tali prodotti nella Comu- nit(cid:133) pu(cid:149) essere compensata mediante una restituzione all’esportazione; considerando che il regolamento (CE) n. 1517/95 della Commissione, del 29 giugno 1995, recante modalit(cid:133) d’ap- plicazione del regolamento (CEE) n. 1766/92 riguardo al regime d’importazione e di esportazione degli alimenti composti a base di cereali per gli animali e recante modi- fica del regolamento (CE) n. 1162/95 che stabilisce moda- lit(cid:133) particolari d’applicazione del regime dei titoli d’im- portazione e di esportazione nel settore dei cereali e del riso (3), ha definito, all’articolo 2, i criteri specifici su cui deve essere fondato il computo della restituzione per tali prodotti; considerando che tale calcolo deve ugualmente tener conto del contenuto in prodotti cerealicoli; che, per ragioni di semplificazione, (cid:138) opportuno che la restituzione sia versata per due categorie di «prodotti cerealicoli», ossia, da un lato, per il granturco e i prodotti derivati dal gran- turco, che costituisce il cereale pi(cid:151) comunemente utiliz- zato negli alimenti composti che vengono esportati, e, d’altro lato, per gli «altri cereali» che comprendono i prodotti cerealicoli ammissibili, escluso il granturco e i prodotti da esso derivati; che la restituzione deve essere concessa per le quantit(cid:133) di prodotti cerealicoli contenute negli alimenti composti per gli animali; considerando che l’importo della restituzione deve d’al- tronde tener conto delle possibilit(cid:133) e delle condizioni di vendita dei prodotti in causa sul mercato mondiale, della necessit(cid:133) di evitare perturbazioni sul mercato della Comu- nit(cid:133) e degli aspetti economici delle esportazioni; considerando tuttavia che per la fissazione della restitu- zione (cid:138) opportuno basarsi, per il momento, sulla diffe- renza constatata, sul mercato comunitario e su quello mondiale, tra i costi delle materie prime generalmente utilizzate negli alimenti composti in questione; che in tal modo si pu(cid:149) tener conto con maggior precisione della realt(cid:133) economica delle esportazioni dei suddetti prodotti; considerando che la restituzione deve essere fissata una volta al mese e che pu(cid:149) essere modificata nel periodo intermedio; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Le restituzioni all’esportazione degli alimenti composti per gli animali contemplati dal regolamento (CEE) n. 1766/92 e soggetti al regolamento (CE) n. 1517/95 sono fissate conformemente all’allegato del presente regola- mento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 28 maggio 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 27 maggio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 51. L 133/42 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 28. 5. 1999 ALLEGATO del regolamento della Commissione, del 27 maggio 1999, che fissa le restituzioni applicabili all’esportazione di alimenti composti a base di cereali per gli animali Codice dei prodotti che beneficiano della restituzione all’esportazione (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Prodotti cerealicoli (2) Ammontare delle restituzioni (2) (EUR/t) Granturco e prodotti derivati dal granturco: codici NC 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 Prodotti cerealicoli (2), escluso il granturco e i prodotti da esso derivati 57,91 46,37 (1) I codici prodotto sono definiti nel settore 5 dell’allegato del regolamento (CEE) n. 3846/87 della Commissione (GU L 366 del 24. 12. 1987, pag. 1), modificato. (2) Ai fini della restituzione vengono considerati solamente amidi o fecole provenienti da prodotti cerealicoli. Con l’espressione «prodotti cerealicoli» si intendono i prodotti che rientrano nelle sottovoci 0709 90 60 e 0712 90 19, capitolo 10, nelle voci 1101, 1102, 1103 e 1104 (come tali e senza ricostituzione, ad esclusione della sottovoce 1104 30) e i cereali contenuti nei prodotti che rientrano nelle sottovoci 1904 10 10 e 1904 10 90 della nomenclatura combinata. I cereali contenuti nei prodotti che rientrano nelle sottovoci 1904 10 10 e 1904 10 90 della nomenclatura combinata sono considerati equivalenti al peso di tali prodotti finali. Non (cid:138) pagata alcuna restituzione per i cereali per i quali non (cid:138) possibile individuare, mediante analisi, l’origine degli amidi o delle fecole


title: Reglamento (CE) n° 1103/1999 de la Comisión, de 27 de mayo de 1999, por el que se fija la restitución máxima a la exportación de trigo blando en el marco de la licitación contemplada en el Reglamento (CE) n° 2004/98

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

text: L 133/32 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 28. 5. 1999 REGLAMENTO (CE) No 1103/1999 DE LA COMISI(cid:222)N de 27 de mayo de 1999 por el que se fija la restituci(cid:155)n m(cid:145)xima a la exportaci(cid:155)n de trigo blando en el marco de la licitaci(cid:155)n contemplada en el Reglamento (CE) no 2004/98 LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de los cereales (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 923/96 de la Comisi(cid:155)n (2), Visto el Reglamento (CE) no 1501/95 de la Comisi(cid:155)n, de 29 de junio de 1995, por el que se establecen determi- nadas disposiciones de aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo en lo que respecta a la concesi(cid:155)n de las restituciones a la exportaci(cid:155)n y a las medidas que deben adoptarse en caso de perturbaci(cid:155)n en el sector de los cereales (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2513/98 (4), y, en particular, su art(cid:146)culo 7, Considerando que el Reglamento (CE) no 2004/98 de la Comisi(cid:155)n (5), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 879/1999 (6), ha abierto una licitaci(cid:155)n de la restituci(cid:155)n y/o del gravamen a la exportaci(cid:155)n de trigo blando a determinados Estados ACP; Considerando que, en virtud del art(cid:146)culo 7 del Regla- mento (CE) no 1501/95, la Comisi(cid:155)n, bas(cid:145)ndose en las ofertas comunicadas y con arreglo al procedimiento esta- blecido en el art(cid:146)culo 23 del Reglamento (CEE) no 1766/ 92, puede decidir fijar una restituci(cid:155)n m(cid:145)xima a la expor- taci(cid:155)n siguiendo los criterios a que se refiere el art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CE) no 1501/95; que, en este caso, el contrato se adjudicar(cid:145) al licitador o licitadores cuya oferta sea igual o inferior a la restituci(cid:155)n m(cid:145)xima, y al licitador o licitadores cuya oferta se refiera a un gravamen a la expor- taci(cid:155)n; Considerando que la aplicaci(cid:155)n de los criterios precitados a la situaci(cid:155)n actual de los mercados del cereal conside- rado lleva a fijar la restituci(cid:155)n m(cid:145)xima a la exportaci(cid:155)n en el importe indicado en el art(cid:146)culo 1; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Para las ofertas comunicadas del 21 al 27 de mayo de 1999 en el marco de la licitaci(cid:155)n contemplada en el Reglamento (CE) no 2004/98, la restituci(cid:155)n m(cid:145)xima a la exportaci(cid:155)n de trigo blando se fijar(cid:145) en 46,63 EUR/t. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 28 de mayo de 1999. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 27 de mayo de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) DO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) DO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) DO L 258 de 22. 9. 1998, p. 4. (6) DO L 111 de 29. 4. 1999, p. 16


title: Σχέδιο απόφασης της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧ για την τροποποίηση του παραρτήματος IV (Ενέργεια) της συμφωνίας για τον ΕΟΧ - Σχέδιο της κοινής θέσης της Κοινότητας

eurovoc_concepts:
EFTA countries
European Economic Area
energy policy
energy resources
energy technology