title: Rådets förordning (EG) nr 1350/1999 av den 21 juni 1999 om att ändra förordning (EG) nr 2505/96 om öppnande och förvaltning av autonoma gemenskapstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter

eurovoc_concepts:
agricultural product
industrial product
tariff quota

formats: html pdf print

text: 26. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 162/5 RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1350/1999 av den 21 juni 1999 om att ändra förordning (EG) nr 2505/96 om öppnande och förvaltning av auto- noma gemenskapstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, särskilt artikel 26 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) och Rådet öppnade genom sin förordning (EG) nr 2505/96 (1) gemenskapstullkvoter för vissa jord- industriprodukter. Gemenskapens bruks- försörjningsbehov av produkterna i fråga bör tillgo- doses på gynnsammast möjliga villkor. Därför bör gemenskapstullkvoter med nedsatt tullsats eller nolltullsats öppnas för lämpliga volymer, mängden ökas och giltighetstiden förlängas för vissa gällande tullkvoter utan att marknaden för dessa produkter störs. (2) Förordning (EG) nr 2505/96 bör ändras. följaktligen HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 För kvotperioden 1 januari–31 december 1999 skall bilaga I till förordning (EG) nr 2505/96 ändras på följande sätt:  Kvotmängden för tullkvoten med löpnummer 09. 2887 skall vara 400 ton.  Kvotmängden för tullkvoten med löpnummer 09. 2942 skall vara 3 000 ton.  Kvotmängden för tullkvoten med löpnummer 09. 2966 skall vara 12 000 ton. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den 1 januari 1999. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Luxemburg den 21 juni 1999. På rådets vägnar L. SCHOMERUS Ordförande (1) EGT L 345, 31. 12. 1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2780/98 (EGT L 347, 23. 12. 1998, s. 5)


title: 1999/425/EGKS: Besluit van de vertegenwoordigers van de regeringen van de lidstaten, in het kader van de Raad bijeen, van 21 juni 1999 betreffende bepaalde maatregelen die van toepassing zijn op Kazachstan voor wat betreft de handel in bepaalde onder het EGKS-Verdrag vallende ijzer- en staalproducten

eurovoc_concepts:
ECSC
Kazakhstan
import licence
iron and steel product

text: 30. 6. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 164/79 II (Besluiten waarvan de publicatie niet voorwaarde is voor de toepassing) RAAD BESLUIT VAN DE VERTEGENWOORDIGERS VAN DE REGERINGEN VAN DE LIDSTATEN, IN HET KADER VAN DE RAAD BIJEEN, van 21 juni 1999 betreffende bepaalde maatregelen die van toepassing z¶n op Kazachstan voor wat betreft de handel in bepaalde onder het EGKS-Verdrag vallende ¶zer- en staal- producten (1999/425/EGKS) DE VERTEGENWOORDIGERS VAN DE REGERINGEN VAN DE LIDSTATEN VAN DE EUROPESE GEMEEN- SCHAP VOOR KOLEN EN STAAL, IN HET KADER VAN DE RAAD BĲEEN, In overeenstemming met de Commissie, BESLUITEN: Artikel 1 In de periode van 1 juli tot en met 31 december 1999 is de invoer in alle lidstaten van onder het EGKS-Verdrag vallende, in bĳlage I vermelde en uit Kazachstan afkom- stige ĳzer- en staalproducten onderworpen aan een vergunning. Deze vergunning wordt slechts toegekend binnen de in artikel 2 bepaalde grenzen. IJzer- en staal- producten van oorsprong uit Kazachstan waarvoor over- eenkomstig Besluit 98/694/EGKS (1) een of meer geldige invoervergunningen zĳn afgegeven en die vóór de inwer- kingtreding van dit besluit reeds naar de Gemeenschap waren verzonden, worden toegelaten binnen de grenzen die gelden voor de periode van 1 januari tot en met 30 juni 1999. Artikel 2 De hoeveelheden waarvan de invoer is toegestaan, worden voor elke groep producten, voor de gehele Gemeenschap, overeenkomstig de in bĳlage II aangegeven contingenten bepaald. De geldigheidsduur van de vergunningen bedraagt vier maanden. Ongebruikte of gedeeltelĳk gebruikte vergun- ningen mogen met twee maanden worden verlengd. (1) PB L 332 van 8. 12. 1998, blz. 7. Artikel 3 De lidstaten geven de vergunningen af en stellen de Commissie kennis. De Commissie brengt de lidstaten regelmatig op de hoogte van de hoeveelheden die zĳn opgebruikt. onmiddellĳk daarvan in De lidstaten en de Commissie zorgen er door coördinatie voor dat deze hoeveelheden niet overschreden worden. Artikel 4 Indien tĳdens de periode waarin dit besluit van toepassing is een overeenkomst wordt gesloten tussen de Europese Gemeenschap voor Kolen en Staal en Kazachstan inzake de handel in bepaalde ĳzer- en staalproducten, en deze overeenkomst in werking treedt, dan vervangen de bepa- lingen van die overeenkomst, samen met alle uitvoerings- bepalingen, vanaf de datum van inwerkingtreding van die overeenkomst de bepalingen van dit besluit. Artikel 5 Dit besluit treedt in werking op de dag van zĳn bekend- making in het Publicatieblad van de Europese Gemeen- schappen. Het is van toepassing met ingang van 1 juli 1999. Gedaan te Luxemburg, 21 juni 1999. Voor de Raad De Voorzitter G. VERHEUGEN L 164/80 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 30. 6. 1999 SA. Platte producten SA1. Rollen 7208 10 00 7208 25 00 7208 26 00 7208 27 00 7208 36 00 7208 37 10 7208 37 90 7208 38 10 7208 38 90 7208 39 10 7208 39 90 7211 14 10 7211 19 20 7219 11 00 7219 12 10 7219 12 90 7219 13 10 7219 13 90 7219 14 10 7219 14 90 7225 20 20 7225 30 00 SA2. Dikke plaat 7208 40 10 7208 51 10 7208 51 30 7208 51 50 7208 51 91 7208 51 99 7208 52 10 7208 52 91 BIJLAGE I 7208 52 99 7208 53 10 7211 13 00 SA3. Overige platte producten 7208 40 90 7208 53 90 7208 54 10 7208 54 90 7208 90 10 7209 15 00 7209 16 10 7209 16 90 7209 17 10 7209 17 90 7209 18 10 7209 18 91 7209 18 99 7209 25 00 7209 26 10 7209 26 90 7209 27 10 7209 27 90 7209 28 10 7209 28 90 7209 90 10 7210 11 10 7210 12 11 7210 12 19 7210 20 10 7210 30 10 7210 41 10 7210 49 10 7210 50 10 7210 61 10 7210 69 10 7210 70 31 7210 70 39 7210 90 31 7210 90 33 7210 90 38 7211 14 90 7211 19 90 7211 23 10 7211 23 51 7211 29 20 7211 90 11 7212 10 10 7212 10 91 7212 20 11 7212 30 11 7212 40 10 7212 40 91 7212 50 31 7212 50 51 7212 60 11 7212 60 91 7219 21 10 7219 21 90 7219 22 10 7219 22 90 7219 23 00 7219 24 00 7219 31 00 7219 32 10 7219 32 90 7219 33 10 7219 33 90 7219 34 10 7219 34 90 7219 35 10 7219 35 90 7225 40 80 BöLAGE II CONTINGENTEN Platte producten SA1 (Rollen): SA2 (Dikke plaat): SA3 (Overige platte producten): (ton) 14 629 5 123 4 140


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1300/1999 af 21. juni 1999 om levering af hvidt sukker som fødevarehjælp

eurovoc_concepts:
Rwanda
award of contract
food aid
white sugar

formats: pdf print

text: L 155/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 6. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1300/1999 af 21. juni 1999 om levering af hvidt sukker som fødevarehjælp KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR  under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1292/96 af 27. juni 1996 om fødevarehjælpspolitik og fødevare- hjælpsforvaltning og om særlige aktioner til støtte for fødevaresikkerheden (1), særlig artikel 24, stk. 1, litra b), og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) Den nævnte forordning indeholder en liste over de lande og organer, der kan modtage fællesskabsbi- stand, og fastsætter de generelle kriterier for trans- port af fødevarehjælpen ud over fob-stadiet; som følge af flere afgørelser vedrørende tildeling af visse fødevarehjælp har Kommissionen tildelt modtagere hvidt sukker; disse leveringer bør foretages i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2519/97 af 16. december 1997 om almindelige bestemmelser for tilvejebringelse af produkter, der i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1292/96 skal leveres som led i Fællesskabets fødevarehjælp (2); det er blandt andet nødvendigt at ved frister præcisere bestemmelsen af de heraf følgende omkost- ninger  leveringsbetingelser og UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Med henblik på levering som fødevarehjælp til de i bila- gene anførte modtagere, skal der i Fællesskabet tilveje- bringes hvidt sukker efter bestemmelserne i forordning (EF) nr. 2519/97 og på de i bilaget anførte betingelser. Den bydende anses for at være bekendt med de generelle og særlige betingelser og for at have accepteret dem. Enhver anden betingelse eller ethvert forbehold i hans bud anses for ikke at være skrevet. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 21. juni 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 166 af 5. 7. 1996, s. 1. (2) EFT L 346 af 17. 12. 1997, s. 23. 22. 6. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 155/21 BILAG PARTI A 1. Aktion nr. : 640/97. 2. Modtager (2): Euronaid, PO Box 12, 2501 CA Den Haag, Nederland (31-70) 33 05 757; fax: 36 41 701; telex: 30960 EURON NL. tlf. : 3. Modtagerens repræsentant: udpeges af modtageren. 4. Bestemmelsesland: Rwanda. 5. Produkt, der skal tilvejebringes: hvidt sukker. 6. Samlet mængde (tons netto): 115. 7. Antal partier: 1. 8. Produktets karakteristika og kvalitet (3) (5) (9): se EFT C 114 af 29. 4. 1991, s. 1 (V A 1) 9. Emballering (7) (8): se EFT C 267 af 13. 9. 1996, s. 1 (11. 2 A 1 b, 2 b og B 4) 10. Etikettering eller mærkning (6): se EFT C 114 af 29. 4. 1991, s. 1 (V A 3)  sprog der skal benyttes ved mærkningen: fransk  Yderligere angivelser:  11. Den måde produktet tilvejebringes på: sukker produceret i Fællesskabet i henhold til artikel 24, stk. 1a, sjette afsnit i Rådets forordning (EØF) nr. 1785/81: dvs. enten A- eller B-sukker (litra a) og b)). 12. Forudset leveringsstadium: frit afskibningshavn. 13. Alternativt leveringsstadium:  14. a) Afskibningshavn:  b) Lasteadresse:  15. Lossehavn:  16. Bestemmelsessted:   transithavn eller -lager:   transportvej over land:  17. Periode eller sidste dato for levering på det forudsete stadium:  første frist: 26. 7-15. 8. 1999  anden frist: 9. -29. 8. 1999. 18. Periode eller sidste dato for levering på det alternative stadium:  første frist:   anden frist:  19. Frist for indgivelse af bud (klokken 12, Bruxelles-tid):  første frist: 6. 7. 1999  anden frist: 20. 7. 1999. 20. Budsikkerhedens størrelse: 15 EUR/ton. 21. Adresse for indsendelse af bud og budsikkerheder (1): Bureau de l’aide alimentaire, Attn. Mr T. Vestergaard Bâtiment Loi 130, bureau 7/46, rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel tlx: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03/296 70 04 (udelukkende). 22. Eksportrestitution (4): restitution, som anvendes for hvidt sukker den 14. 6. 1999, fastsat ved Kommissio- nens forordning (EF) nr. 1193/1999 (EFT L 145 af 10. 6. 1999, s. 16). L 155/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 6. 1999 Noter: (1) Yderligere oplysninger: André Debongnie (tlf. (32-2) 295 14 65) Torben Vestergaard (tlf. (32-2) 299 30 50). (2) Leverandøren retter så hurtigt som muligt henvendelse til modtageren eller hans repræsentant for at aftale, hvilke forsendelsedokumenter der er nødvendige. (3) Leverandøren overdrager modtageren en attest fra en officiel instans, hvori det for det leverede produkts vedkommende attesteres, at de gældende normer vedrørende nuklear stråling i den pågældende medlems- stat ikke er blevet overtrådt. Radioaktivitetsattesten skal indeholde oplysning om indholdet af cæsium 134 og 137 og af jod 131. (4) Kommissionens forordning (EF) nr. 259/98 (EFT L 25 af 31. 1. 1998, s. 39) er gældende for eksportrestituti- onen. Den i artikel 2 i ovennævnte forordning anførte dato er den, der omhandles i punkt 22 i dette bilag. Leverandørens opmærksomhed henledes på artikel 4, stk. 1, sidste afsnit, fremsendes kopi af licensen, så snart udførselsangivelsen er antaget (fax (32-2) 296 20 05). i nævnte forordning. Der (5) Leverandøren skal ved varens levering overbringe modtageren eller hans repræsentant følgende dokument:  sanitært certifikat. (6) Uanset EFT C 114 af 29. 4. 1991 punkt V A 3 c), affattes påskriften således: »Det Europæiske Fællesskab«. (7) Med henblik på eventuel omladning i andre sække skal leverandøren levere 2 % tomme ekstra sække af samme kvalitet som de sække, hvori varen er emballeret, med et stort »R« påført efter påskriften. (8) Forsendelse i 20-fods containere på FCL/FCL-basis (hver container skal netto indeholde højst 17,5 tons). Leverandøren bærer omkostningerne for containerne indtil »stack-stadiet« i containerterminalen i afskib- ningshavnen. Modtageren bærer alle efterfølgende lasteomkostninger, inklusive omkostningerne ved fjer- nelse af containeren fra containerterminalen. Leverandøren skal forelægge modtagerens repræsentant en fuldstændig pakningsliste over hver container med oplysning om antallet af sække for hvert aktionsnummer som oplyst i udbudsbekendtgørelsen. Leverandøren skal forsegle hver container med en nummereret forsegling (ONESEAL, SYSKO, Locktainer 180 eller en lignende højsikkerhedslås), hvis nummer skal meddeles modtagerens repræsentant. (9) Kategorien af sukker er konstateret på en måde, der er afgørende for anvendelsen af reglen i artikel 18, stk. 2, litra a), andet led, i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2103/77 (EFT L 246 af 27. 9. 1977, s. 12), senest ændret ved forordning (EF) nr. 260/96 (EFT L 34 af 13. 2. 1996, s. 16)


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 1263/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineestä

eurovoc_concepts:
FIFG
aquaculture
fisheries policy

text: L 161/54 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 26. 6. 1999 NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1263/1999, annettu 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999, kalatalouden ohjauksen rahoitusv(cid:228)lineest(cid:228) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka (4) ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 37 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausun- non (3), sek(cid:228) katsoo, ett(cid:228) (1) (2) (3) yhteinen kalastuspolitiikka tukee perustamissopi- muksen 33 artiklan yleisten tavoitteiden toteutta- mista; erityisesti yhteis(cid:246)n kalastus- ja vesiviljely- j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1992 anne- tulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3760/ 92 (4), osaltaan edistet(cid:228)(cid:228)n tasapainon saavutta- mista toisaalta kalavarojen s(cid:228)ilytt(cid:228)misen ja hoi- don ja toisaalta pyyntiponnistuksen ja kalavaro- jen vakaan ja j(cid:228)rkiper(cid:228)isen hy(cid:246)dynt(cid:228)misen v(cid:228)lill(cid:228), kalatalouden ja vesiviljelyalan rakenteellisten toi- menpiteiden olisi osaltaan edistett(cid:228)v(cid:228) yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden sek(cid:228) perustamisso- pimuksen 100 artiklan tavoitteiden saavutta- mista, rakennerahastojen t(cid:228)llaisten rakenteellisten toimenpiteiden yhdent(cid:228)- minen toimintaohjelmaan vuonna 1993 on parantanut yhteis(cid:246)n toimien yhteisvaikutusta ja antanut mahdollisuuden osal- listua johdonmukaisemmin taloudellisen ja sosi- aalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseen, ja (1) EYVL C 176, 9. 6. 1998, s. 44. (2) Lausunto annettu 6. toukokuuta 1999 (ei viel(cid:228) julkaistu virallisessa lehdess(cid:228)). (3) EYVL C 407, 28. 12. 1998, s. 74. (4) EYVL L 389, 31. 12. 1992, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1181/98 (EYVL L 164, 9. 6. 1998, s. 1). rakennepolitiikkojen rakennerahastoja koskevista yleisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)k- sist(cid:228) 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999 annetussa neu- voston asetuksessa (EY) N:o 1260/1999 (5) s(cid:228)(cid:228)- det(cid:228)(cid:228)n toimintaj(cid:228)rjestel- mien t(cid:228)ydellisest(cid:228) tarkistamisesta 1 p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) tam- mikuuta 2000 alkaen; t(cid:228)llaiset rakenteelliset toi- menpiteet muodostavat osan sanotun asetuksen 2 artiklassa tarkoitettuja keinoja ja teht(cid:228)vi(cid:228); t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltami- sesta kalatalouden ohjauksen rahoitusv(cid:228)lineen osalta 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1993 annettu neu- voston asetus (ETY) N:o 2080/93 (6) olisi kumot- tava ja korvattava uudella asetuksella, jossa s(cid:228)(cid:228)- det(cid:228)(cid:228)n erityisesti tarvittavista yksityiskohtaisista siirtym(cid:228)kauden s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) rakenteellisten toi- menpiteiden keskeytymisen v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi, ON ANTANUT T(cid:190)M(cid:190)N ASETUKSEN: 1 artikla 1. T(cid:228)m(cid:228)n asetuksen mukaisesti yhteis(cid:246)n rahoitus- osuudella toteutetuilla rakenteellisilla toimenpiteill(cid:228) kalatalous- ja vesiviljelyalalla sek(cid:228) kalastus- ja vesivil- jelytuotteiden jalostuksen ja kaupan alalla, j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) ’ala’, edistet(cid:228)(cid:228)n perustamissopimuksen 33 ja 100 artik- lassa lueteltujen yleisten tavoitteiden sek(cid:228) asetuksissa (ETY) N:o 3760/92 ja (EY) N:o 1260/1999 m(cid:228)(cid:228)ritet- tyjen tavoitteiden toteuttamista. Edell(cid:228) 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteill(cid:228) on 2. tarkoitus: a) edist(cid:228)(cid:228) kalavarojen ja niiden hy(cid:246)dynt(cid:228)misen v(cid:228)list(cid:228) pysyv(cid:228)(cid:228) tasapainoa; b) vahvistaa alan tuotantorakenteiden kilpailukyky(cid:228) ja taloudellisesti kannattavien yritysten kehityst(cid:228); (5) Katso t(cid:228)m(cid:228)n virallisen lehden sivu 1. (6) EYVL L 193, 31. 7. 1993, s. 1. 26. 6. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti L 161/55 c) parantaa kalastus- vuutta ja lis(cid:228)arvoa; ja vesiviljelytuotteiden saata- — kalastus- ja vesiviljelytuotteiden jalostus ja kauppa, d) edist(cid:228)(cid:228) kalataloudesta ja vesiviljelyst(cid:228) riippuvaisten alueiden elvytt(cid:228)mist(cid:228). — myynnin edist(cid:228)minen ja uusien myyntikanavien l(cid:246)yt(cid:228)minen, 3. Yhteis(cid:246)n rahoitusosuutta voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) sel- laisten toimenpiteiden toteuttamiseen, joilla 2 artiklan mukaisesti edistet(cid:228)(cid:228)n yht(cid:228) tai useampaa 2 kohdassa mainittua tarkoitusta. — alan ammattikunnan toimet, — toiminnan tilap(cid:228)inen lopettaminen ja muut rahoi- tuskorvaukset, 4. Neuvosto vahvistaa 4 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) menet- tely(cid:228) noudattaen t(cid:228)m(cid:228)n artiklan 1 kohdassa tarkoitet- tujen rakenteellisten toimenpiteiden kohdealat. — innovatiiviset toimet ja tekninen apu. 2 artikla Kalatalouden ohjauksen rahoitusv(cid:228)line on j(cid:228)ljem- 1. p(cid:228)n(cid:228) ’KOR’. 2. KOR:n rahoitusosuudella toteutetut, rakennera- hastojen tavoitteeseen 1 kuuluvat toimenpiteet ovat osa kyseisen tavoitteen ohjelmaty(cid:246)t(cid:228). Muiden kuin tavoitteeseen 1 kuuluvien KOR:n rahoi- tusosuudella toteutettujen toimenpiteiden on sis(cid:228)llyt- t(cid:228)v(cid:228) kunkin asianomaisen j(cid:228)senvaltion yhten(cid:228)iseen ohjelma-asiakirjaan. 3. Edell(cid:228) 2 kohdassa mainittuihin toimenpiteisiin on sis(cid:228)llytt(cid:228)v(cid:228) kaikki seuraaviin alueisiin liittyv(cid:228)t alan rakenteelliset toimenpiteet: — kalastuslaivaston uudistaminen ja kalastusalusten nykyaikaistaminen, — pyyntiponnistuksen s(cid:228)(cid:228)tely, — yhteisyritykset, — pienimuotoinen rannikkokalastus, — sosioekonomiset toimenpiteet, — meren rannikkoalueiden kalavarojen suojeleminen, Neuvosto voi mukauttaa t(cid:228)t(cid:228) toimenpiteiden luetteloa 4 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) menettely(cid:228) noudattaen. 4. J(cid:228)senvaltioiden on huolehdittava kansallisella tasolla siit(cid:228), ett(cid:228) KOR:n rahoitusosuudella toteute- tuissa kalastuslaivaston rakenneuudistustoimenpiteiss(cid:228) noudatetaan yhteisen kalastuspolitiikan velvoitteita ja erityisesti kalatalouden monivuotisten ohjausohjelmien velvoitteita. 5. Asetuksen (EY) N:o 1260/1999 22 ja 23 artiklan mukaisesti KOR osallistuu my(cid:246)s seuraavien edist(cid:228)mi- seen: a) innovatiiviset toimet, joihin kuuluvat erityisesti yli- kansalliset toimet sek(cid:228) alan toimijoiden ja kalata- loudesta ja vesiviljelyst(cid:228) riippuvaisten alueiden ver- kottuminen; b) teknist(cid:228) apua koskevat toimenpiteet. Asetuksen (EY) N:o 1260/1999 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti t(cid:228)m(cid:228)n kohdan a alakohdassa tarkoitettua pilottihankkeiden soveltamisalaa laajennetaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sell(cid:228) rakennerahastojen osallisuudesta Euroopan alue- kehitysrahastosta 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1261/1999 (1), Euroopan sosiaalirahastosta 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999 annetun Euroopan parlamen- tin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1262/1999 (2) ja Euroopan maatalouden tukirahaston (EMOTR) tuesta maatalouden kehitt(cid:228)miseen ja tietty- jen asetusten kumoamisesta 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/ 1999 (3) mukaisesti rahoitettaviin toimenpiteisiin kysei- siss(cid:228) innovatiivisissa toimissa s(cid:228)(cid:228)dettyjen kaikkien toi- menpiteiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanemisesta. ohjaus- ja — vesiviljely, — kalastussatamien laitteisto, (1) Katso t(cid:228)m(cid:228)n virallisen lehden s. 43. (2) Katso t(cid:228)m(cid:228)n virallisen lehden s. 48. (3) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 80. L 161/56 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 26. 6. 1999 3 artikla Kullekin yksitt(cid:228)iselle toimelle 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun toimenpiteen nojalla my(cid:246)nnetty rahoitus- osuus ei saa ylitt(cid:228)(cid:228) 4 artiklassa tarkoitettua menettely(cid:228) noudattaen m(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). sion hankkeille my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)n tuen osana sidotut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t, joista ei viimeist(cid:228)(cid:228)n kuuden vuoden ja kolmen kuu- kauden kuluttua tuen my(cid:246)nt(cid:228)misp(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) ole esitetty komissiolle pyynt(cid:246)(cid:228) lopullisesta maksusta, ja aiheetto- masti maksetut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t on maksettava takaisin lukuun ottamatta hankkeita, jotka on keskeytetty oikeudellisin perustein. 4 artikla 6 artikla Neuvosto antaa perustamissopimuksen 37 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty(cid:228) menettely(cid:228) noudattaen komission ehdotuk- sesta viimeist(cid:228)(cid:228)n 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1999 2 artik- lassa toimenpiteiden yhteis(cid:246)n rahoitusosuutta koskevat yksityiskohtaiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ja edellytykset, sanotun kuitenkaan rajoitta- matta 5 artiklan soveltamista. rakenteellisten tarkoitettujen Kumotaan asetus (ETY) N:o 2080/93 1 p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) tam- mikuuta 2000. Viittauksia kumottuun asetukseen pidet(cid:228)(cid:228)n viittauk- sina t(cid:228)h(cid:228)n asetukseen. 5 artikla 7 artikla Ennen 1 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) tammikuuta 1994 j(cid:228)tettyihin 1. tukihakemuksiin sovelletaan edelleen neuvoston ase- tuksia (ETY) N:o 4028/86 (1) ja (ETY) N:o 4042/ 89 (2). 2. Komissio vapauttaa ilman eri toimenpiteit(cid:228) vii- meist(cid:228)(cid:228)n kuuden vuoden ja yhdeks(cid:228)n kuukauden kuluttua tuen my(cid:246)nt(cid:228)misp(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) 1 p(cid:228)iv(cid:228)n tammi- kuuta 1989 ja 31 p(cid:228)iv(cid:228)n joulukuuta 1993 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana asetuksen (ETY) N:o 4028/86 nojalla komis- Asetuksen (EY) N:o 1260/1999 52 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det- tyj(cid:228) siirtym(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) sovelletaan soveltuvin osin t(cid:228)h(cid:228)n asetukseen. 8 artikla T(cid:228)m(cid:228) asetus tulee voimaan kolmantena p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) sen j(cid:228)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:246)jen viral- lisessa lehdess(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sit(cid:228) sovelletaan sellaisenaan kaikissa j(cid:228)sen- valtioissa. Tehty Luxemburgissa 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999. Neuvoston puolesta G. VERHEUGEN Puheenjohtaja (1) EYVL L 376, 31. 12. 1986, s. 7, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2080/93. (2) EYVL L 388, 30. 12. 1989, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2080/93


title: Nařízení Rady (ES) č. 1334/1999 ze dne 21. června 1999, o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu oxidu hořečnatého pocházejícího z Čínské lidové republiky

eurovoc_concepts:
China
anti-dumping duty
import
magnesium
originating product
oxide

text: 236 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 31 31999R1334 25. 6. 1999 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 159/1 NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1334/1999 ze dne 21. června 1999 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu oxidu hořečnatého pocházejícího z Čínské lidové republiky RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, (3) Tuto žádost podala Eurometaux jménem výrobců Spole- čenství, jejichž společná výroba dotyčného výrobku představuje 100 % výroby tohoto výrobku ve Společenství. s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. pro- since 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení, (4) s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s porad- ním výborem, vzhledem k těmto důvodům: Uvedená žádost vycházela z toho, že skončení platnosti uvedených opatření by pravděpodobně vedlo k opětov- nému výskytu dumpingu a k poškozování průmyslu Spo- lečenství. Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že existují dostatečné podklady pro zahá- jení přezkumu a zahájila šetření zveřejněním oznámení o zahájení (4) podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. A. POSTUP 3. Šetření 1. Platná opatření (1) (2) V červnu 1993 byla nařízením Rady (EHS) č. 1473/93 (2) uložena konečná antidumpingová opatření na dovozy žíravého kalcinovaného oxidu hořečnatého (dále jen „CC- M“) pocházejícíhoz Čínské lidové republiky. Tato opatření nabyla formu proměnného cla, tj. clo bylo uloženo na ty dovozy, jejichž cena byla pod minimální dovozní cenou uvedenou v nařízení, které podléhá přezkumu. Minimální dovozní cena vycházela z vypočtené normální hodnoty. 2. Žádost o přezkum Po zveřejnění oznámení o blížícím se konci platnosti anti- dumpingových opatření na dovozy CCM pocházejícího z Čínské lidové republiky (3) obdržela Komise v březnu 1998 žádost o přezkum těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 (dále jen „základní nařízení“). (5) (6) Zahájení přezkumu oznámila Komise oficiálně stěžujícím si výrobcům Společenství, vývozcům a výrobcům ve vyvá- žející zemi a dovozcům i jejich reprezentativním sdru- žením, o nichž je známo, že se jich to týká, a zástupcům vyvážejících stran. Všem těmto stranám a těm, kdo dali o sobě vědět ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, zaslala Komise dotazníky. Kromě toho bylo oznámení i s dotazníkem zasláno výrobcům v Indii, která byla vybrána jako obdobná země. Přímo dotčeným stranám poskytla Komise také příležitost k předložení písemných připomínek a k požádání o slyšení. Na dotazník odpověděli všichni výrobci ve Společenství. Odpovědi na dotazník došly rovněž od tří čínských výrobců - Liaoning Metals & Minerals Import & Export Corp. , Citic Trading Co. Ltd a Liaoning Foreign Trade Corp. (dále jen „čínští vývozci“), od jednoho spřízněného dovozce a od jednoho spřízněného obchodníka. Úroveň spolupráce představovala podle údajů Eurostatu více než (1) Úř. věst. L 56, 6. 3. 1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 905/98 (Úř. věst. L 128, 30. 4. 1998, s. 18). (2) Úř. věst. L 145, 17. 6. 1993, s. 1. (3) Úř. věst. C 383, 17. 12. 1997, s. 9. (4) Úř. věst. C 190, 18. 6. 1998, s. 4. 11/sv. 31 CS Úřední věstník Evropské unie 237 87 % celkových dovozů z Čínské lidové republiky. Na dotazník odpověděli a svá stanoviska písemně předložili tři nespříznění dovozci – Frank & Schulte Benelux z Nizo- zemska, Timab Industries SA z Francie a GBC Ltd ze Spo- jeného království. Od uživatelů výrobku, s výjimkou firmy Timab Industries, která sama dotyčný výrobek dovezla, nepřišla žádná odpověď. (7) Orgány Komise opatřovaly a ověřovaly všechny údaje, které považovaly za nezbytné k posuzování pokračování nebo opakování dumpingu a újmy a zájmu Společenství. Šetření byla provedena v objektech těchto společností: a) výrobci Společenství: (CCM), který se vyrábí z přírodního uhličitanu hořečnatého neboli magnezitu. K výrobě CCM je třeba magnezit těžit, drtit, třídit a pak spalovat v peci při teplotách od 700 do 1 000 °C. Výsledkem je CCM s oxidem hořečnatým („MgO“) různého obsahu a kvality. Hlavními nečistotami obsaženými v CCM jsou SiO2, Fe203, Al203, CaO a B203 (oxid křemičitý, resp. oxid železitý, oxid hlinitý, oxid vápe- natý a oxid boritý). CCM se používá hlavně v zemědělství ke krmení zvířat nebo jako hnojivo, ale i pro průmyslové účely – ve stavebnictví k výrobě podlahových a izolačních desek, jakož i při výrobě papíroviny, papíru a brusných materiálů. — Grecian Magnesite SA, Athens, Řecko, — Magnesitas Navarras, Pamplona, Španělsko, — Magnesitas de Rubian, Sarria (Lugo), Španělsko, — Styromag GmbH, St Katharein an der Laming, (10) CCM navíc není chemicky jednotný. Nebyly však zjištěny žádné jasné předěly, které by umožnily třídění CCM na různé výrobky. Hranice mezi jeho jednotlivými druhy je znejasněná překrývajícími se způsoby použití, protože uži- vatelé používají za stejným účelem magnezit různých druhů a z různých zdrojů nabídky. Rakousko; b) výrobci v obdobné zemi: — Tamil Nadu Magnesite Ltd. , Salem, Indie; c) nespříznění dovozci do Společenství: — Frank & Schulte Benelux, Capelle a/d Ijssel, Nizo- zemsko, — Timab Industries SA, St Malo, Francie (rovněž uži- vatel dotyčného výrobku), — GBC Ltd. , Ewell (Surrey), Spojené království; d) spříznění dovozci a obchodníci: — Citic Germany GmbH, Bad Homburg, Německo, — Lutz Mineralien GmbH, Schifferstadt, Německo. (8) Šetření o dumpingu probíhalo v době od 1. července 1997 do 30. června 1998 (dále jen „doba šetření“). Analýza postavení průmyslu Společenství zahrnula dobu od 1. ledna 1994 do konce doby šetření. B. DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK 1. Dotyčný výrobek (9) je forma oxidu Výrobek, hořečnatého, a to přírodní žíravý kalcinovaný magnezit jehož se toto řízení týká, (11) CCM pocházející z Čínské lidové republiky, který byl pro- dáván na trhu Společenství, se sice lišil obsahem MgO, cel- kově to však neznamenalo žádné významné rozdíly v zák- ladních vzájemné nahraditelnosti, vnímání nebo metodách prodeje dotyč- ného výrobku. Stejně jako v předchozím šetření, všechny skupiny a druhy CCM se proto mají považovat za účelem tohoto šetření za stejný výrobek. vlastnostech, fyzických ve 2. Obdobný výrobek (12) Bylo zjištěno, že mezi fyzickými a chemickými vlastnostmi a způsoby použití CCM vyváženého do Společenství a výrobkem vyráběným a prodávaným na domácím trhu obdobné země nejsou žádné základní rozdíly. Dále nebyly žádné rozdíly mezi dotyčným výrobkem a výrobkem vyro- beným a prodávaným na trhu Společenství stěžovatelem, průmyslem Společenství. V tomto ohledu šetření potvrdilo závěr předchozího šetření, že uživatelé mohu zpracovávat jak dovezené výrobky, tak výrobky vyrobené ve Společen- ství, aniž by měnili výrobní proces. (13) Někteří nespříznění dovozci prohlásili, že CCM z Čínské lidové republiky není obdobný s CCM vyráběným a pro- dávaným průmyslem Společenství. Tvrdili, že nemohou být považovány za obdobné, protože surovina (MgCO3) je 238 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 31 v Čínské lidové republice snadno dostupná v masivních ložiscích, zatímco surovina Společenství se musí těžit z úzkých žil. Navíc je v čínském magnezitu přirozeně vyšší obsah MgO. z dovozců navrhl jako alternativu Slovensko, kde přírodní podmínky jsou údajně srovnatelné s podmínkami v Čín- ské lidové republice. Další navrhli, aby normální hodnota vycházela z domácích prodejních cen vápence nebo dolo- mitu v Německu, který je těžen a zpracováván podobně jako CCM v Čínské lidové republice a má podobné pou- žití. (14) Metody těžby, obsah magnezitu v hornině a výrobní pro- ces se mohou lišit od výrobce k výrobci, a tak je tomu v celosvětovém měřítku. Tyto rozdíly však nemají významný vliv na konečný výrobek a neopravňují tvrzení některých nespřízněných dovozců, že výroba v Čínské lidové republice je ojedinělá, pokud jde o používané metody a procesy i pokud jde o chemické a fyzikální vlast- nosti magnezitu. To je potvrzeno skutečností, že výrobci Společenství i čínští vývozci mají řadu společných zákaz- níků. (15) Proto CCM vyvážený do Společenství na jedné straně a výrobek vyráběný a prodávaný průmyslem Společenství na trhu Společenství a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu obdobné země na druhé straně jsou vzá- jemně zaměnitelné a musí být považovány za jeden obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. (18) Vzhledem k připomínkám dovozců o volbě Turecka jako obdobné země, byla hledána možnost spolupráce nejen s Tureckem, ale i s jinými zeměmi, o nichž je známo, že se tam CCM těží v dostatečných množstvích. O spolupráci byly požádáni zejména tři známí výrobci v Turecku, dva v Brazílii, jeden na Slovensku a dva v Indii. Z Brazílie nedo- šla žádná odpověď, zatímco slovenský výrobce prohlásil, že není s to požadované údaje poskytnout vzhledem k době šetření. Jediný turecký výrobce CCM, který byl ochoten spolupracovat, uvedl objem domácího odbytu, který nebylo možno považovat za reprezentativní v poměru k čínským vývozům do Společenství, zatímco další turecký výrobce vyráběl jen odlišnou formu MgO, a to přepálený magnezit. Nakonec souhlasil s poskytnutím údajů požadovaných v dotazníku jeden indický výrobce. C. DUMPING 1. Předběžné poznámky (19) Pokud jde o návrh použít domácí prodejní ceny vápence nebo dolomitu v Německu, je třeba poznamenat, že vápe- nec a dolomit nemohou být považovány za obdobné s CCM, protože jejich chemické vlastnosti jsou odlišné. (16) V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo v šetření zkoumáno, zda existují důvody pro závěr, že by při neexi- stenci opatření opětovný výskyt dumpingu pravděpo- dobně pokračoval. 2. Obdobná země (17) K určení normální hodnoty byla vzata v úvahu skutečnost, že v tomto šetření musela normální hodnota pro dovozy z Čínské lidové republiky vycházet z dat za třetí zemi s trž- ním hospodářstvím. V oznámení o zahájení tohoto přezkumu se v tomto ohledu počítalo s Tureckem jako s vhodnou třetí zemí s tržním hospodářstvím pro určení normální hodnoty. Řada dovozců však namítla, že Turecko je nevhodné z toho důvodu, že přístup k surovinám je v Turecku obtížnější než v Čínské lidové republice. Protože doly v Turecku neposkytují stejné přírodní výhody jako doly v Čínské lidové republice, náklady na těžbu a zpraco- vání jsou v Turecku vyšší než v čínských dolech. Jeden (20) Bylo zjištěno, že domácí odbyt indického spolupracujícího výrobce představoval více než 5 % celkových dovozů Spo- lečenství z Čínské lidové republiky v době šetření. Ukazuje se, ze indický trh CCM je konkurenčním trhem, kde mezi sebou soutěží alespoň pět domácích výrobců CCM. Mag- nezit, surovina pro výrobu CCM, je snadno dostupný ve velkých množstvích v povrchových dolech v blízkosti závodů. Těžební a výrobní proces tohoto indického výrobce a čínských výrobců jsou si velmi podobné. (21) Čínští vývozci se vyjádřili, že Turecko, ačkoli není zcela vhodné, mělo být ponecháno jako obdobná země z toho důvodu, že normální hodnota zjištěná v Indii by neměla žádnou souvislost s tou, která byla zjištěna v Turecku v předchozím šetření. Jak však bylo prohlášeno dříve, odbyt v Turecku je příliš nízký na to, aby mohl být repre- zentativní, a proto volba jiné obdobné země neměla žád- nou alternativu. 11/sv. 31 CS Úřední věstník Evropské unie 239 (22) Čínští vývozci vznesli argument, že spolupracující indický výrobce je zcela vlastněný státem, a proto jsou ceny CCM v Indii kontrolovány vládou. Je skutečně pravdou, že dotyčná společnost je vlastněna státem. Podniká však v podmínkách tržního hospodářství a svůj domácí odbyt dosahuje v hospodářské soutěži s řadou společností, které indické vládě nepatří. Nebylo zjištěno, že by státní vlast- nictví bylo vedlo k jakémukoli zkreslení účtovaných nákladů nebo cen. (23) Vzhledem k výše uvedenému Komise soudí, že Indie je vhodnou obdobnou zemí za účelem určení normální hod- noty. dalším prodejem, a který dotyčné výrobky dále prodal spřízněnému obchod- níkovi, byla vývozní cena vypočtena tak, že od ceny uplat- něné při dalším prodeji prvnímu nespřízněnému kupci byly odečteny všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dovozci i spřízněnému obchodníkovi, jakož i přiměřená částka na zisk, aby tak byla stanovena spolehlivá vývozní cena v sou- ladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Částka na zisk byla vypočtena tak, aby odpovídala průměrnému zisku dosa- ženému spolupracujícími nezávislými dovozci, tj. 9 % obratu z prodeje spřízněného obchodníka. spřízněnému to a 3. Normální hodnota 5. Srovnání (24) Normální hodnota jediného druhu CCM, který se vyrábí a prodává v Indii, se určuje na základě zaplacených cen nebo cen, které mají zaplatit nezávislí zákazníci na domácím trhu za prodej obdobného výrobku, o kterém bylo zjištěno, že byl proveden v dostatečných množstvích a obvyklým způsobem obchodování. Za ostatní druhy, které spolupracující společnost nevyrábí, se normální hod- nota určuje pomocí opravného koeficientu na normální hodnotu určenou na základě druhu CCM vyrobeného spo- lupracující firmou. Protože vyšší obsah MgO odpovídá vyšší kvalitě a tudíž hodnotnějšímu výrobku, bylo považo- váno za vhodné stanovit výši úpravy v přímém poměru k obsahu MgO v jednotlivých druzích CCM vyvážených z Čínské lidové republiky. 4. Vývozní cena (25) Vývozy CCM do Společenství uskutečňované spolupracu- jícími čínskými vývozci představovaly asi 87 % celkových dovozů dotyčného výrobku z Čínské lidové republiky. Tento odhad vyplývá z odpovědí na dotazník a z údajů Eurostatu týkajících se kódu KN 2519 90 90 (položka TARIC 10/80), pod kterým se vykazují dovozy dotyčného výrobku. (26) Vývozní cena za oba spolupracující vývozce, jejichž odbyt ve Společenství připadal zcela na nespřízněné dovozce, byla určena na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné za výrobky prodané na vývoz nespřízněným vývozcům. (27) Pokud jde o vývozce, jehož veškerý odbyt ve Společenství připadl na jeho spřízněného dovozce do Společenství (28) Vážená průměrná normální hodnota jednoho druhu CCM byla srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpo- vídajícího druhu CCM na úrovni FOB přístav země výroby, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení. (29) Za účelem zajištění korektního srovnání normální hod- noty s vývozní cenou bylo přihlédnuto k rozdílům mezi koeficienty, o nichž bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základ- ního nařízení prohlášeno a prokázáno, že ovlivňují srov- natelnost. V tomto ohledu byly provedeny úpravy přihlížející k vnitrozemskému i námořnímu přepravnému, pojištění, manipulaci, nakládání, a k vedlejším a úvěrovým nákladům. Protože výrobci v Čínské lidové republice mají snadnější přístup k surovinám, Komise dále usoudila, že by měla být provedena další úprava přihlížející k nižším nákla- dům těžby magnezitové rudy, vyplývajícím z příznivějšího procenta rekuperace rudy v Čínské lidové republice ve srovnání s Indií. Následkem toho po zjištění, že pro- cento rekuperace rudy v Indii je podobné jako v Turecku, které bylo použito v předchozím šetření jako referenční země, a při neexistenci žádných jiných nových skutečností, které by sdělily dotčené strany, bylo rozhodnuto použít stejnou úpravu normální hodnoty, jakou požadovaly čín- ské strany v předchozím šetření, tj. snížení nákladů těžby zjištěných v Indii o 20 %. (30) Žádost čínských vývozců o úpravu s přihlédnutím k roz- dílu stupně obchodu byla shledána oprávněnou, avšak přesný výpočet nebyl považován za nezbytný vzhledem k tomu, že zde jde přezkum při uplynutí opatření, a k tomu, že i kdyby taková úprava byla provedena, stále ještě by exi- stovalo značné dumpingové rozpětí. 240 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 31 6. Dumpingové rozpětí nařízení. Šetření potvrdilo, že žadatelé - výrobci ze Spole- čenství - představují 100 % výroby CCM ve Společenství. Představují tedy průmysl Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. (31) Srovnání normální hodnoty s vývozní cenou ukázalo exi- stenci dumpingu, přičemž dumpingové rozpětí se rovnalo částce, o kterou takto určená normální hodnota překročila vývozní cenu CCM vyvezeného do Společenství. Dumpin- gové rozpětí zjištěné jako procento dovozní ceny CIF hra- nice Společenství bylo podstatné. D. PRAVDĚPODOBNOST OPAKOVÁNÍ NEBO POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU (32) Kromě analýzy výskytu dumpingu v době šetření byla zkoumána také pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě, že by dotyčná opatření byla zrušena. Na základě údajů poskytnutých vývozci se považuje za pravděpo- dobné, že čínské vývozy CCM budou pokračovat buď při stejných nebo dokonce při nižších cenách, než jaké byly v době šetření. Dokladem toho je skutečnost, že úřední sta- tistiky USA ukázaly, že čínské vývozní ceny FOB při vývozu do USA, které jsou jednou z hlavních zemí určení CCM z Čínské lidové republiky, byly v době šetření v prů- měru značně nižší než odpovídající ceny vývozu čínského CCM do Společenství. (33) Na základě zjištěné skutečnosti, že vývozy CCM pocháze- jícího z Číny byly v době šetření uskutečněny při dumpin- gových cenách a že podle údajů poskytnutých vývozci se předvídá mírný pokles čínských vývozních cen CCM vyvá- ženého do Společenství, a vzhledem k čínské cenové poli- tice používané vůči třetím zemím, v nichž nejsou v plat- nosti žádná antidumpingová opatření, se konstatuje, že v případě zrušení platných opatření by dumping pravdě- podobně pokračoval. (34) Kromě toho by zrušení níže uvedeného systému vývozních licencí pravděpodobně vedlo k poklesu čínských vývoz- ních cen na úroveň asi 75 EUR, což by se rovnalo dalšímu zvýšení dumpingu. E. DEFINICE PRŮMYSLU SPOLEČENSTVÍ F. ANALÝZA SITUACE NA TRHU CCM VE SPOLEČENSTVÍ (36) Za prvé je třeba poznamenat, že většina zvláštních údajů týkajících se průmyslu Společenství za dobu šetření a ana- lýzy byla vypočtena na základě údajů od tří výrobců Spo- lečenství, a to Grecian Magnesite, Magnesitas Navarras a Magnesitas de Rubian. Čtvrtý výrobce Společenství, Sty- romag, byl založen jako nezávislá společnost teprve v roce 1996 následkem konkurzu společnosti Magindap z roku 1994, která rovněž vyráběla CCM. Protože údaje za Styro- mag byly k dispozici až počínaje rokem 1996, a to za úče- lem podání souvislého obrazu hospodářského postavení průmyslu Společenství, Komise nepovažovala za vhodné brát údaje za Styromag v úvahu za účelem analýzy posta- vení průmyslu Společenství. Údaje za Styromag byly zahr- nuty při určování celkové spotřeby Společenství a byly vzaty v úvahu při analýze podtržení cen za dobu šetření. Je možno rovněž prohlásit, že kdyby do níže uvedené ana- lýzy postavení průmyslu Společenství byly zahrnuty odhadnuté údaje za Styromag za roky 1994 a 1995, tato analýza by se nebyla změnila. 1. Spotřeba trhu Společenství (37) Celková spotřeba CCM za dobu šetření byla vypočtena na základě těchto údajů: — objem odbytu průmyslu Společenství na trhu Spole- čenství, — dovozy CCM do Společenství z Čínské lidové repub- liky, — dovozy CCM do Společenství ze všech ostatních třetích zemí. (35) Podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení se termín „průmysl Společenství“ vykládá tak, že se vztahuje na výrobce obdobných výrobků ve Společenství jako celek nebo na ty výrobce, jejichž společná výroba uvedených výrobků představuje převážný podíl celkové výroby těchto výrobků, v souladu s definicí obsaženou v čl. 5 odst. 4 základního (38) Podle těchto údajů vzrostla spotřeba z 328 000 tun v roce 1994 na 356 000 tun v době šetření, tj. na úroveň blízkou úrovni zjištěné za dobu předchozího šetření (368 000 tun). Období od roku 1994 do roku 1996 bylo charakterizo- váno stálým růstem spotřeby až na 422 000 tun v roce 1996. Spotřeba ve Společenství se zvýšila vlivem povětr- nostních podmínek na poptávku po druzích CCM s nižším 11/sv. 31 CS Úřední věstník Evropské unie 241 obsahem MgO, které se používají hlavně v zemědělství, a možným rozvojem řady nově objevených průmyslových trhů. Poptávka po dosažení svého vrcholu klesla v roce 1997 o 18 %, avšak v době šetření se částečně zvýšila. roku 1995 významně zvýšily a v následujících letech sou- stavně klesaly. Průměrné prodejní ceny dotyčných dovozů tak vzrostly v době šetření a analýzy asi o 14 %. (39) Závěrem je možné říci, že spotřeba CCM používaného ve Společenství oběma způsoby použití byla poměrně vyrovnaně rozdělená, tj. asi 50 % spotřeby bylo použito k zemědělským účelům a druhá polovina byla určena k průmyslovým účelům. 2. Dovozy z dotyčné země (44) Byla vyslovena tvrzení, že čínský systém vývozních licencí, který byl zaveden údajně po uložení antidumpingových cel, by byl postupně omezoval dodávky čínského CCM do Společenství a tím by tlačil prodejní ceny čínského dovozu nahoru. Jak je však uvedeno výše, objem čínského dovozu se v době šetření a analýzy zvýšil o 28 %; po zavedení uve- dených opatření se sice čínské dovozní ceny CCM dováže- ného do Společenství v letech 1993-1995 zvýšily, od té doby však soustavně klesaly. a) Objem dovozu, podíl dovozu a podíl na trhu dotyčných dovozů v době šetření (40) Objem dovozu CCM pocházejícího z Čínské lidové repub- liky se zvýšil z 86 089 tun v roce 1994 na 110 592 tun v době šetření, tj. zvýšení v době analýzy a šetření asi o 28 %. Objem dovozu v době šetření se přiblížil výši objemu dosaženého během doby předchozího, původního šetření (120 000 tun). (41) (42) Podíl objemu dovozu CCM z Čínské lidové republiky na všech dovozech CCM do Společenství činil za dobu šetření a analýzy 77-82 %. Největší podíl dosáhly tyto dovozy v roce 1996, v roce s nejvyšší poptávkou. Je třeba si však povšimnout, že během doby předchozího šetření představoval podíl dovozu CCM z Čínské lidové republiky jen asi 54 %. Podíl dovozu z Čínské lidové republiky na trhu Společen- ství se zvýšil od roku 1994 do doby šetření z 26,3 % na 31 %. To se rovná celkovému zvýšení v době šetření a ana- lýzy o 4,7 procentních bodů, V roce 1996, v roce s výji- mečně vysokou poptávkou, dosáhl čínský podíl na trhu 36,4 %. Při prvním šetření činil podíl dovozů z Čínské lidové republiky v době šetření 32 %. b) Vývoj cen a cenové chování dovozců dotyčných výrobků i) Vývoj cen dotyčných výrobků ii) Cenové chování vývozců (45) Za účelem určení cenového chování vývozců ve vztahu k cenovému chování výrobců Společenství byly analy- zovány ceny vývozců i ceny průmyslu Společenství za dobu šetření. Předmětem této analýzy byl odbyt průmyslu Společenství a odbyt čínských spolupracujících vývozců nespřízněným dovozcům ve Společenství, jakož i další prodeje spřízněných dovozců nespřízněným zákazníkům, považované za provedené na stejném obchodním stupni. Pro tuto analýzu byly dotyčné výrobky rozděleny do dvou kategorií podle jejich použití k zemědělským a průmyslo- vým účelům. Na základě toho byly prodejní ceny CCM vyrobeného a prodaného průmyslem Společenství srov- nány s prodejními cenami čínského CCM používaného k oběma účelům. (46) Je třeba si povšimnout, že spolupracující čínští vývozci prodali významný podíl objemu svého vývozu do Spole- čenství prostřednictvím zákazníků se sídlem mimo Spole- čenství za cenu FOB hranice Číny. Proto bylo potřebné provést úpravy, aby mohla být vypočtena cena CIF hranice Společenství na základě údajů spolupracujících dovozců i vývozců. (43) Podle údajů Eurostatu se čínské průměrné prodejní ceny CIF pro dovoz CCM do Společenství od roku 1994 do (47) Vážené průměrné ceny CIF dotyčných dovozů byly srov- nány s a upraveny cenami výrobců Společenství s přihlédnutím k rozdílům dodacích podmínek na těchto trzích, na kterých tyto strany uskutečňovaly své prodeje, protože účelné srovnání mohlo být provedeno jen na 242 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 31 těchto trzích. Šetřením bylo zjištěno, že celkové průměrné prodejní ceny čínských vývozců, používané na výrobky pro obě použití, byly nižší než ceny průmyslu Společen- ství. Zejména bylo zjištěno, že průměrný rozdíl mezi cenami čínských vývozců a cenami průmyslu Společenství byl větší u CCM pro průmyslové použití než u CCM používaných v zemědělství. d) Objem odbytu (53) Celkový objem odbytu výrobců Společenství vzrostl z asi 209 000 tun v roce 1994 na téměř 211 000 tun v době šetření. Objem odbytu se od roku 1994 do roku 1995 značně zvýšil, avšak od té doby soustavně klesal. (48) Analýza odpovědí spolupracujících dovozců na dotazník pak ukázala, že u významných prodejů CCM používaného k zemědělským účelům byla prodejní cena CIF vývozců právě na úrovni minimální ceny 112 ECU za tunu, což naznačuje, že tyto ceny byly omezeny v současnosti pou- žitelnými antidumpingovými opatřeními. e) Podíl na trhu (49) Přestože ceny vývozců neodrážely skutečnost, že čínský CCM má vyšší čistotu než CCM vyráběný průmyslem Spo- lečenství, Komise nepovažovala za nezbytné použít opravný koeficient. Požadavek na provedení takové úpravy vznesl průmysl Společenství. 3. Hospodářské postavení průmyslu Společenství (54) Podíl průmyslu Společenství na trhu Společenství se od roku 1994 do doby šetření snížil ze 63 % na 58 %. To se rovná snížení tohoto podílu za dobu analýzy a šetření o pět procentních bodů. V roce 1996, v roce se zvláště vysokou poptávkou, podíl průmyslu Společenství na trhu klesl na 50 %. V následujícím roce sice průmysl Společenství ztra- cené procentní body získal zpět, od roku 1997 však vyka- zoval tržní podíl průmyslu Společenství opět klesající ten- denci. a) Výroba f) Cenový vývoj (50) Srovnání situace na začátku a na konci doby provádění analýzy a šetření ukazuje, že celková výroba CCM byla od roku 1994 do doby šetření poměrně stabilní. Výroba vzrostla za toto období z asi 207 000 tun na asi 219 000 tun, tj, o 6 %. (55) b) Výrobní kapacita Šetření ukázalo, že průměrná prodejní cena CCM vyráběného výrobci Společenství se od roku 1994 do doby šetření zvýšila o 7 %. Prodejní ceny průmyslu Společenství dosáhly vrcholu v roce 1996, a to díky vysoké poptávce na trhu v tomto roce. Zatímco ceny zemědělského CCM za dobu analýzy a šetření vzrostly o 13 %, prodejní ceny CCM používaného k průmyslovým účelům se zvýšily o 6 %. Po vrcholovém roce 1996 ceny zemědělského CCM vykazo- valy poměrně stabilní vývoj, zatímco ceny CCM používa- ného k průmyslovým účelům poklesly o 5 %. (51) Výrobní kapacita průmyslu Společenství se zvýšila z 265 000 tun v roce 1994 na 280 000 tun v době šetření, tedy asi o 6 %. g) Ziskovost c) Využití kapacity (52) Využití kapacity průmyslu Společenství mělo přibližně stejnou úroveň v roce 1994 i v době šetření – 78 %. V roce 1995 a v roce 1996 však využití kapacity vzrostlo na 89 %, respektive na 88 %. To bylo následkem očekávání vysokých prodejů v tomto období, která se však nesplnila, zejména v roce 1996. Pak se využití kapacity průmyslu Společen- ství postupně snižovalo. (56) Za účelem analýzy ziskovosti byly vzaty v úvahu některé vedlejší výrobky výroby CCM průmyslem Společenství, což se projevilo v celkovém výsledku snížením zvláštních nákladů na výrobu CCM a zvýšením zisků s tím spojených. Průmysl Společenství však tvrdil, že tyto prodeje mají jen dočasnou povahu a mohou okamžitě skončit. Komise sou- dila, že díky značnému hodnotovému i objemovému roz- sahu prodeje vedlejších výrobků, které byly prodávány během delší doby, se musely odrazit v analýze ziskovosti výroby CCM s tím výsledkem, že ziskovost dosahovaná prodejem CCM vzrostla. 11/sv. 31 CS Úřední věstník Evropské unie 243 (57) Ziskovost průmyslu Společenství, vyjádřená v procentech čistých tržeb, se během analýzy a šetření zvýšila z vážené průměrné ztráty 4,0 % v roce 1994 na zisk 5,2 % v době šetření. Ziskovost průmyslu Společenství jako celku se během doby analýzy a šetření zvýšila o 9,2 procentních bodů. Průmysl Společenství však považuje za roční míru zisku nezbytnou k udržování svých činností míru zisku 10 %. h) Zaměstnanost (58) Zaměstnanost v průmyslu Společenství klesla během doby analýzy a šetření o 6,7 %. i) Zásoby (59) Zásoby na skladě vzrostly výrobců z 24 788 tun v roce 1994 na 34 240 tun v době šetření, což se rovná za dobu analýzy i šetření zvýšení o asi 38 %. Zásoby na skladě od roku 1994 do roku 1997 soustavně rostly, pak však v době šetření klesly. Společenství j) Investice (60) Objem celkových investic průmyslu Společenství se za dobu od roku 1994 do doby šetření zvýšil asi o 23 %. Prů- mysl Společenství intenzivně investoval, zejména v letech 1995 a 1996. Tyto investice se týkaly hlavně zlepšení a další racionalizace výrobního procesu za účelem úspory nákladů. Za účelem snížení znečisťování životního prostředí instalovala část průmyslu Společenství ve svých pecích moderní filtry. k) Vývozní činnost průmyslu Společenství (61) Vývozy CCM průmyslu Společenství do třetích zemí vyka- zují poměrně stabilní úroveň. Roční vývozy dosahovaly během doby analýzy a šetření objemu asi 8 000 - 11 000 tun ročně. ziskovost a investice, vykazovaly pozitivní vývoj. Výroba i výrobní kapacita se v době analýzy a šetření zvýšily asi o 6 %, zatímco průměrné prodejní ceny vzrostly ve stej- ném období asi o 7 %. Po dvou letech ztrát byl odbyt prů- myslu Společenství od roku 1996 opět ziskový. Je pravdě- podobné, že to bylo díky snížení počtu zaměstnanců a investicím provedeným v předchozím roce za účelem racionalizace výroby. V době šetření dosáhly ukazatele objemu odbytu a využití kapacity průmyslu Společenství stejné úrovně jako v roce 1994. Výše uvedená analýza však ukazuje, že tomu tak není u všech ukazatelů a že zejména od roku 1996 se projevuje tendence poklesu. (63) Využití kapacity, podíl na trhu, zaměstnanost a zásoby na skladě se však nevyvíjely příznivě. Průmysl Společenství ztratil v uvedeném období asi pět procentních bodů podílu na trhu Společenství. Průmysl Společenství zaměstnával v době šetření ve srovnání s rokem 1994 o 6,7 % zaměst- nanců méně. Zásoby na skladě průmyslu Společenství od roku 1994 do roku 1997 stále rostly – celkové zvýšení za dobu analýzy a šetření činilo 38 %. Kromě toho využití kapacity průmyslu Společenství od roku 1995 neustále klesalo, a to i v roce 1996, dokonce v roce vysoké poptávky nevzrostlo více než na 88 %. (64) Šetření ukázalo, že ačkoli se postavení průmyslu Společen- ství v některých oblastech zlepšilo, některé další ekono- mické faktory se již tak příznivě nevyvíjely. To je třeba vidět ve spojitosti s nízkými cenami čínských dovozů, které byly stanoveny těsně blízko minimální ceny a vykonávaly cenový tlak na průmysl Společenství. To zabránilo prů- myslu Společenství plně se zotavit z důsledků předchozího provádění dumpingu. l) Závěr (62) Po uložení proměnného antidumpingového cla v roce 1993 se situace v průmyslu Společenství během doby ana- lýzy a šetření zlepšila. Hospodářské faktory, například výroba, výrobní kapacita, průměrné prodejní ceny za tunu, (65) Bylo vysloveno tvrzení, že průmysl Společenství zlepšil své postavení na trhu Společenství přes pokračující výskyt dovozů z dotyčné země. V tomto ohledu je možné pozna- menat, že ačkoli antidumpingová opatření přispěla ke zlepšení hospodářského postavení průmyslu Společenství, jejich účinek, jak je uvedeno výše, byl zeslaben. Toto tvr- zení je podpořeno skutečností, že dovozy z Čínské lidové republiky se zvýšily během doby analýzy a šetření o 28 %, což znamenalo zisk 4,7 procentních bodů podílu na trhu v témž období. 244 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 31 4. Objemy a ceny dovozů z jiných třetích zemí (71) a) Objem dovozu (66) Objem dovozu CCM z jiných třetích zemí se během doby analýzy a šetření zvýšil z asi 25 000 tun v roce 1994 na 26 000 tun v době šetření. To se rovná zvýšení asi o 4 %. Díky výše uvedené vysoké poptávce po CCM v roce 1996 dosáhly v tomto roce dovozy z těchto zemí vrcholu při objemu 33 000 tun. Společenství vyvinulo značné úsilí ke zvýšení své konku- renceschopnosti vůči hlavním čínským konkurentům a vůči konkurentům z jiných třetích zemí. Toto úsilí je zvlášť viditelné při pohledu na rozsah investic během doby provádění analýzy a šetření. Společenství investovalo od roku 1994 do roku 1997 značné částky na modernizaci a racionalizaci svých výrobních zařízení. Toto úsilí však nebylo zcela úspěšné následkem pokračujících dumpingo- vých dovozů z Čínské lidové republiky. Postavení prů- myslu Společenství zůstalo zranitelné. G. PRAVDĚPODOBNOST OPAKOVÁNÍ ÚJMY (67) Podíl dovozů ze třetích zemí na trhu činil od roku 1994 do roku 1996 8 % a v roce 1997 se snížil o jeden procentní bod. Podíl těchto zemí na trhu byl tedy během doby ana- lýzy a šetření poměrně stabilní. 1. Analýza postavení dotyčné vyvážející země b) Prodejní ceny dovozů ze třetích zemí a) Čínský licenční systém (68) Podle Eurostatu průměrné prodejní ceny dovozů ze třetích zemí vzrostly během doby analýzy a šetření o 43 %. 5. Závěr (69) Ve srovnání s údaji za předchozí šetření se spotřeba Spo- lečenství vyvíjela poměrně stabilně. Bylo vyjádřeno tvrzení, že v roce 1996 se poptávka ve Společenství velmi zvýšila, takže překročila míru využívání kapacity průmyslu Spole- čenství, což nevyhnutelně vedlo ke zvýšení dovozů čín- ského CCM. Je však třeba poukázat na to, že míra využití kapacity průmyslu Společenství činila v roce 1995 asi 89 % a od té doby soustavně klesala. Proto je možné konstato- vat, že spotřeba Společenství neměla v době analýzy a šetření významný vliv na postavení průmyslu Společen- ství. (72) V dubnu 1994 Ministerstvo zahraničního obchodu a hospodářské spolupráce a Čínská komora dovozců a vývozců kovů, nerostů a chemikálií zavedly systém vývozních licencí na všechny vývozu některých nerostů, který je v zásadě totožný se systémem vývozních kvót. Od té doby se tento systém vztahuje na všechny jednotlivé druhy hořčíku, včetně žíravého kalcinovaného magnezitu. V roce 1998 představoval licenční poplatek asi 37 ECU za tunu CCM. To znamená, že při zaplacení minimální ceny 112 ECU za tunu by skutečná prodejní cena bez licenčního poplatku činila asi 75 ECU za tunu. (73) Podle Eurometax, orgány oblasti Liaoning, kde se nachází nejvíce výrobců, zavedly v roce 1995 další místní daň, která činila v roce 1997 asi 15 ECU za tunu. Bylo vyslo- veno tvrzení, že tento licenční systém je dostačující ke sní- žení rizika obnovení škodlivého dumpingu. (70) Kromě toho se zdá, že to, co způsobilo zvýšení objemu čínského dovozu od roku 1995, byly spíše klesající čínské dovozní ceny. V každém případě v době do šetření nedo- šlo k žádnému tak významnému zvýšení poptávky, které by mohlo vysvětlit zvýšení dovozů a podílu čínského CCM na trhu, zjištěné během šetření. (74) Eurometax tvrdila, že čínský licenční systém pro magnezit by mohl být brzy zrušen, a obávala se, že následkem jeho zrušení by se objem čínských vývozů magnezitu mohl jestliže by nadále nebyla zvýšit a značně snížit ceny, ukládána antidumpingová opatření. 11/sv. 31 CS Úřední věstník Evropské unie 245 (75) Vývozci tvrdí, že licenční systém vnesl do vývozů magne- zitu z Čínské lidové republiky stabilitu a spolehlivost a že není důvodu domnívat se, že tento systém bude brzy zru- šen. Dále uvedli, že jestliže by antidumpingová opatření nadále nebyla používána a licenční systém by byl zrušen, vývozci by určitě nesnížili své ceny na stabilním trhu, jakým je trh Evropského Společenství, a náhle by se dob- rovolně nezdrželi dosahování vyšších zisků. ceny neklesly na úroveň srovnatelnou s úrovní cen za dovozy do USA, zejména proto, že bylo zjištěno, že dovozní ceny při dovozu do Společenství jsou částečně velmi blízké minimální ceně, ne-li stejné, tj. ukazuje se, že jsou na této úrovni jen z důvodu existence minimální ceny. (76) Vzhledem k výše uvedeným tvrzením a k povaze výše uve- deného systému, který provádí vláda vyvážející země samostatně, je nutné prohlásit, že existence nebo zrušení systému vývozních licencí nemůže mít vliv na rozhodo- vání institucí Společenství o obnovení nebo neobnovení antidumpingových opatření. Analýza tohoto systému tedy pouze zdůraznila schopnost čínských vývozců prodávat CCM za velmi nízké ceny. b) Čínské vývozy do třetích zemí (77) Komise analyzovala čínské vývozy CCM do USA na dovozy základě představovaly v roce 1997 67 % a v lednu až srpnu 1998 63 % celosvětových dovozů CCM do USA. statistik USA. Tyto obchodních (78) Celkový objem čínských vývozů do USA se zvýšil ze 72 477 tun v roce 1994 na 89 440 tun v roce 1997, tj. o 23 %. V roce 1995 se čínské vývozy do USA zvýšily na absolutní maximum více než 96 000 tun, což je objem stejné úrovně jako objem čínských vývozů do Společen- ství, přičemž v roce 1996 byla zaznamenána opět ten- dence poklesu. c) Výroba, kapacita, využití kapacity a zásoby (81) Komise zaslala dotazníky osmi čínským výrobcům a obchodním společnostem mimo jiné za účelem zjištění úrovně výroby, výrobní kapacity, využití kapacity a zásob. Komise však nemohla určit úrovně výroby čínských výrobců ani přesnou kapacitu, využití kapacity a zásoby, protože tři ze čtyř spolupracujících společností jsou čistě obchodní společnosti a jen jediná společnost sama vyrábí CCM. Ostatní výrobci nespolupracovali. Protože to neu- možnilo provést reprezentativní analýzu čínské výroby CCM a protože nebyly k dispozici žádné úřední statistiky, musela Komise podle článku 18 základního nařízení použít dostupné údaje. (82) Proto bylo rozhodnuto, že mají být použity údaje uvedené v žádosti o přezkum, odrážející údaje průmyslového a trž- ního výzkumu. Podle těchto pramenů je možné výrobu za několik posledních let odhadnout na asi 600 000 tun ročně, z čeho asi 200 000 tun je určeno pro čínský domácí trh. (83) Podobně musely být použity údaje ze žádosti o přezkum rovněž při určování výrobní kapacity, využití kapacity a zásob. Podle téhož pramene představovala výrobní kapa- cita čínských výrobců více než 700 000 tun ročně. Pokud jde o využití kapacity, čínští výrobci nevyužívají podstat- nou část svých výrobních kapacit. Čínské zásoby CCM představovaly asi 500 000 tun. (79) Čínské prodejní ceny CIF pro vývoz do USA sice vzrostly v roce 1995 oproti roku 1994 z velmi nízké úrovně o 80 %, od té doby se však snížily a zůstaly značně pod minimální cenou EU zavedenou v roce 1993 ve výši 112 ECU za tunu. 2. Závěr o opakování škodlivého dumpingu (80) Podle Eurostatu srovnání cen za všechny jednotlivé druhy CCM ukazuje, že čínská průměrná prodejní cena na trhu Společenství je asi o třetinu vyšší než průměrná prodejní cena na trhu USA. Proto se ukazuje, že není žádného důvodu k domněnce, že při neexistenci opatření by čínské (84) Čínské vývozní ceny při vývozu na další významný trh CCM, USA, na který se také vztahuje systém vývozních licencí, byly od roku 1994 do poloviny roku 1998 velmi nízké. I když se tyto ceny zvýšily od roku 1994 do roku 1997 z nízké úrovně asi o 70 %, stále ještě byly značně pod minimální cenou EU stanovenou v roce 1993 a pod skutečnými čínskými vývozními cenami pro Společenství. 246 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 31 (85) Kromě toho, při povaze čínského licenčního systému, jehož zrušení samotné by umožnilo pokles čínských pro- dejních cen CIF asi o 37 EUR za tunu, ohromné čínské surovinové rezervy a velké čínské nevyužité výrobní kapa- city ukazují, že existuje silná možnost, že čínští vývozci znovu obnoví poškozující vývozy. Proto byl přijat závěr, že při neexistenci opatření by existovala pravděpodobnost opakování škodlivého dumpingu a že z tohoto důvodu mají být platná opatření zachována. 2. Zájmy průmyslu Společenství (90) Výsledky šetření umožňují závěr, že bez pokračování opatření bude postavení průmyslu Společenství nadále zra- nitelné nebo se ještě zhorší. H. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ 1. Úvod (91) Průmysl Společenství je postihován levnými dumpingo- vými dovozy CCM z Čínské lidové republiky. Jak vyplývá z výše uvedeného, dosud nebylo plně dosaženo cíle pro- jednávaných antidumpingových opatření, tj. znovuzave- dení korektní hospodářské soutěže na trhu Společenství mezi výrobci Společenství a jejich vyvážejícími protějšky ve třetích zemích. (86) V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkou- máno, zda by prodloužení platnosti stávajících antidum- pingových opatření nebylo proti zájmům Společenství jako celku. Rozhodování o zájmu Společenství vycházelo ze zhodnocení všech jednotlivých zájmů, například prů- myslu Společenství, dovozců, obchodníků a uživatelů dotyčných výrobků. Ke zhodnocení pravděpodobného dopadu dalšího používání uvedených opatření požádaly orgány Komise o údaje všechny výše uvedené dotčené strany. (87) Je třeba připomenout, že v předchozím šetření se mělo za to, že přijetí opatření není proti zájmům Společenství. Dále je třeba si povšimnout, že současné šetření je přezkumem, v němž tudíž byla analyzována situace, ve které antidum- pingová opatření již platila. Proto časování a povaha stá- vajícího šetření umožnily zhodnocení každého negativ- ního dopadu stanovených antidumpingových opatření na dotčené strany. (88) Komise zaslala dotazníky 24 dovozcům, z nichž plně spolupracovali tři nespříznění dovozci a jeden spřízněný dovozce. Kromě toho byly dotazníky zaslány dvěma orga- nizacím uživatelů, CEFIC a Emfema. Ty však na dotazník neodpověděly. (92) Průmysl Společenství vyvíjel v posledních letech značné úsilí ke zvýšení své produktivity ve snaze o snížení svých výrobních nákladů a zvýšení své konkurenceschopnosti na tomto cenově citlivém trhu. Během doby analýzy a šetření bylo vyvíjeno racionalizační úsilí, byly provedeny investice a sníženy prodejní, obecné a správní náklady průmyslu Společenství. Kromě toho, v roce 1994 jeden výrobce Spo- lečenství v Řecku, který se zúčastnil předchozího šetření, upadl do konkurzu; mateřská společnost nového účastní- cího se rakouského výrobce Společenství, Styromag, Magindag, rovněž upadla v roce 1994 do konkurzu a Sty- romag musela být zcela restrukturalizována. Průmysl Spo- lečenství nebyl během doby analýzy a šetření schopen vytvářet přiměřený zisk. (93) Vzhledem k povaze hospodářských obtíží pociťovaných průmyslem Společenství, zejména ke skutečnosti, že mu bylo zabráněno zotavit se z nezdravé situace způsobené dumpingovými dovozy, orgány Komise soudí, že bez zasa- hování je zcela pravděpodobné další zhoršení postavení průmyslu Společenství vzhledem k úrovni jeho ztrát, které utrpěl během dlouhé doby. To by mohlo mít za následek značné snížení počtu zaměstnanců. Během šetření bylo zjištěno, že průmysl Společenství je životaschopný, avšak je nadále v choulostivé situaci, a že je vysoce pravděpo- dobné, že bez pokračování antidumpingových opatření k vyrovnávání účinků dumpingových dovozů se finanční postavení průmyslu Společenství zhorší. Proto může být nakonec ohrožena existence průmyslu Společenství a mnoho pracovních míst. (89) Na základě toho bylo zkoumáno, zda přes závěry šetření o dumpingu, škodě a pokračování nebo opakování škod- livého dumpingu, existovaly významné důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství v opatřeních pokračovat. (94) Mimoto průmysl Společenství svým pokračujícím restruk- turalizačním úsilím ukazuje, že není ochoten opustit tento úsek výroby. Zachování antidumpingových opatření by proto bylo v zájmu průmyslu Společenství. 11/sv. 31 CS Úřední věstník Evropské unie 247 3. Zájmy dovozců a obchodníků dovozům z dotyčné země vstupovat na trh Společenství. Jak je uvedeno výše, v době analýzy a šetření dovozy z Čín- ské lidové republiky významně vzrostly, a to o 28 %. (95) Na jedné straně jsou někteří dovozci a obchodníci proti prodloužení platnosti antidumpingových opatření; argu- mentují tím, že stanovená minimální cena narušuje mezi- národní obchod a uměle zvyšuje dovozní ceny dotyčných výrobků. Tvrdili, že průmysl Společenství během doby analýzy a šetření soustavně snižoval své ceny, zatímco čínští výrobci nebyli schopni průmyslu Společenství kon- kurovat, protože byli omezeni minimální cenou. Je však třeba uvést, že dovozci nebyli s to předložit žádný důkaz pro toto tvrzení. Naopak, šetření ukázalo, že během doby analýzy a šetření se prodejní ceny Společenství zvýšily asi o 7 % a čínský podíl na trhu Společenství se v této době zvýšil asi o 5 %. (96) Na druhé straně někteří jiní dovozci a jeden dovážející uži- vatel prohlásili, že antidumpingová opatření vytvořila CCM na trhu Společenství určitou cenovou stabilitu. Navíc mini- mální cena umožnila průmyslu Společenství pokračovat ve výrobě a udržovat tak hospodářskou soutěž mezi čín- skými výrobci a výrobci Společenství. (97) Proto se přijímá závěr, že cenové postavení dovozců dotyč- ného výrobku není uložením antidumpingových opatření negativně ovlivňováno. Je pravděpodobné, že pokračování uvedených opatření v budoucnosti nepovede ke zhoršení jejich postavení v oblasti nákladů. 4. Zájmy uživatelů (100) Dále bylo zjištěno, že vzhledem k tomu, že průmysl Spo- lečenství má významný podíl na trhu, je životaschopný a investoval značné částky do zvýšení své konkurence- schopnosti, a za existence dalších dodavatelů se sídlem mimo Společenství je riziko celkového nedostatku nabídky velmi nízké. (101) Protože uvedená opatření jsou v platnosti již po určitou dobu a měla by pokračovat na stejné úrovni, je možno konstatovat, že by to neznamenalo žádné zhoršení posta- vení uživatelů. 5. Důsledky pro konkurenci na trhu Společenství (102) Pokud jde o konkurenční prostředí na trhu Společenství, níže navržená opatření nemohou uzavřít přístup na trh Společenství pro dotyčné vývozce, a tedy umožní pokra- čující působení těchto vývozců na tomto trhu. Je třeba připomenout, že dovozci a uživatelé se vždy těšili přítomnosti řady soutěžících na tomto trhu. Průmysl Spo- lečenství, i kdyby využíval veškerou svou výrobní kapacitu, mohl by uspokojovat jen asi 80 % poptávky na trhu Spo- lečenství. Dovozy ze třetích zemí budou proto vždy nezbytné. Proto i kdyby stávající antidumpingová opatření pokračovala, vývozci dotyčné země budou mít možnost pokračovat ve vývozu do Společenství za korektní ceny. (98) Při současném šetření žádný z uživatelů Společenství neod- pověděl na dotazník zaslaný orgány Komise ani neposkytl žádný doklad o dopadu platných opatření na jeho výrobní náklady. Následná analýza nebyla provedena vzhledem k nedostatku uživateli předložených a řádně doložených údajů o dopadu platných opatření na strukturu nákladů na výrobu, která zahrnuje použití CCM. Protože však uživa- telé nereagovali, je možné soudit, že antidumpingová opatření neměla na jejich cenové postavení žádný nega- tivní vliv. (99) V každém případě výsledkem tohoto šetření nebyl závěr, že se má trh Společenství uzavřít dovozům, ale že se mají odstranit nekalé obchodní praktiky a má se zabránit naru- šujícím účinkům dumpingových dovozů. V tomto zvlášt- ním případě se ukazuje, že uvedená opatření nebránila 6. Závěr k otázce zájmu Společenství (103) Na základě dostupných údajů a po analýze všech jednotli- vých příslušných zájmů prohlašují orgány Komise toto: Pokračování antidumpingových opatření na jedné straně pravděpodobně povede ke stabilním cenám CCM na trhu Společenství, které po dobu trvání platných opatření zřejmě neměly žádné negativní účinky na hospodářské postavení uživatelů a dovozců. Na druhé straně však ponechání průmyslu Společenství bez přiměřené ochrany před dumpingovými dovozy by nejen dále prohloubilo jeho obtíže, ale mohlo by vést dokonce k jeho zániku. Cenová výhoda pro uživatele, vyplývající z neuložení anti- dumpingových opatření, nekompenzuje přínos dosažený způsobovaného odstraněním narušování dumpingovými dovozy. obchodu 248 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 31 I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: (104) Všechny dotčené strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim poskytnuta lhůta, během níž se mohly po sděleních vyjádřit. Připomínky stran byly posouzeny a případně byly podle nich závěry upraveny. (105) Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s ustanovením čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření ve formě proměnného cla spojeného s minimální dovozní cenou 112 ECU za tunu na dovozy CCM pochá- zející z Čínské lidové republiky, uložená nařízením (EHS) č. 1473/93, mají být zachována, avšak mají být vyjádřena v nové evropské měně euro. Nová minimální cena proto činí 112 EUR za tunu, Článek 1 1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovozy oxidu hořečnatého pocházejícího z Čínské lidové republiky, kódu KN ex 2519 90 90 (kód Taric 2519 90 90*10). 2. Výše cla se rovná rozdílu mezi cenou 112 EUR za tunu a čis- tou cenou franko hranice Společenství před proclením, jestliže je tato druhá cena nižší. 3. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týka- jící se cel. Článek 2 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto rozhodnutí je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Lucemburku dne 21. června 1999. Za Radu předseda G. VERHEUGEN