title: Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkulepe

eurovoc_concepts:
Switzerland
agreement (EU)
carriage of goods
carriage of passengers
combined transport
international transport
rail transport
road transport

text: 114 ET Euroopa Liidu Teataja 22002A0430(03) 30. 4. 2002 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 11/41. kd L 114/91 EUROOPA ÜHENDUSE JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELINE KAUPADE JA REISIJATE RAUDTEE- JA MAANTEEVEO KOKKULEPE Šveitsi Konföderatsioon (edaspidi “Šveits”) ühelt poolt ja EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi “ühendus”) teiselt poolt, edaspidi koos “lepinguosalised”, OLLES TEADLIKUD lepinguosaliste vastastikusest huvist edendada koostööd ja kaubavahetust, eelkõige võimaldades teineteisele juurdepääsu transporditurule vastavalt Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 2. mail 1992. aastal sõlmitud kaupade maantee- ja raudteeveo kokkuleppe (edaspidi “1992. aasta kokkulepe”) artiklile 13, SOOVIDES välja töötada kooskõlastatud transpordipoliitika, mille eesmärk on soodustada keskkonnale ohutumate sõiduvahendite kasutamist reisijate ja kaupade vedamiseks, et seeläbi ühendada keskkonnakaitse ja transpordisüsteemide tõhusus, eelkõige Alpide piirkonnas, SOOVIDES tagada ausa konkurentsi eri transpordiliikide vahel ning arvestades, et need transpordiliigid peaksid katma kulud, mis neil tekivad, OLLES TEADLIKUD vajadusest tagada järjepidevus Šveitsi aluspõhimõtete vahel, eriti kooskõlastatud õigusliku ja reguleeriva raamistiku rakendamise raames, transpordipoliitika ja ühenduse transpordipoliitika üldiste ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: I JAOTIS ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Üldpõhimõtted ja eesmärgid 1. Käesoleva, ühenduse ja Šveitsi vahelise kokkuleppe eesmärk on ühest küljest liberaliseerida lepinguosaliste juurdepääs teineteise transporditurule reisijate ja kaupade raudtee- ja maanteevedu sil- mas pidades selliselt, et tehnilisest, geograafilisest ja majandusli- kust seisukohast kõigile käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuu- luvatele trajektoore kasutades oleks tagatud tõhusam liikluskorraldus, ja teisest kül- jest luua alus kooskõlastatud transpordipoliitikale. transpordiliikidele sobivamaid kõige Artikkel 2 Reguleerimisala 1. Käesolevat kokkulepet rakendatakse lepinguosaliste vahelise kahepoolse kaupade ja reisijate maanteeveo suhtes, lepinguosa- liste territooriume läbiva transiitveo suhtes, ilma et see piiraks 1992. aasta kokkulepet ja võttes arvesse artikli 7 lõiget 3, ning rei- sijate ja kauba kolmepoolse maanteeveo ja Šveitsi kabotaažvedude suhtes. 2. Käesolevat kokkulepet rakendatakse reisijate ja kaupade rah- vusvahelise raudteeveo ja rahvusvahelise kombineeritud trans- pordi suhtes. Seda ei rakendata raudtee-ettevõtjate suhtes, kelle tegevus piirdub ainult linna- ja linnalähiliinide ja piirkondlike tee- nustega. 2. Käesoleva kokkuleppe sätete ja nende rakendamise aluseks on vastastikkuse ja transpordiliigi vaba valiku põhimõtted. 3. Lepinguosalised ei võta käesoleva kokkuleppe rakendamisel diskrimineerivaid meetmeid. 3. Käesolevat kokkulepet rakendatakse lepinguosaliste territoo- riumil tegutsevate maanteeveoettevõtjate ja raudtee-ettevõtjate transporditoimingute suhtes. 11/41. kd ET Euroopa Liidu Teataja 115 Artikkel 3 Mõisted — luba – lepinguosalise õigusaktide kohaselt nõutav luba, litsents või kontsessioon. 2. Raudteetransport 1. Maanteetransport Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid: Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid: — maanteeveo-ettevõtja tegevusala – kõigi selliste ettevõtjate tege- vus, kes veavad kaupu rendi või tasu eest mootorsõidukiga või autorongiga; — raudtee-ettevõtja – eraettevõtja või avalik-õiguslik isik, kelle põhitegevus on osutada kaupade ja/või reisijate raudteeveo teenuseid, tingimusel et ettevõtja tagab ka veduriteenused; sel- liste veduriteenuste pakkumiseks võib kasutada veeremit, mis ei kuulu asjaomasele raudtee-ettevõtjale, ja personali, kelle otsene tööandja ei ole asjaomane raudtee-ettevõtja, — reisijate autoveo-ettevõtja tegevusala – kõigi selliste ettevõtjate tegevus, kes tegelevad rendi või tasu eest sõitjate rahvusvahe- lise bussiveoga, — rahvusvaheline rühmitus – ühendus, mis hõlmab vähemalt kaht raudtee-ettevõtjat, kes asuvad ühenduse eri liikmesriikides või millest üks asub Šveitsis ja kelle eesmärk on osutada rahvus- vahelisi veoteenuseid ühenduse ja Šveitsi vahel, — ettevõtja – tulunduslik või mittetulunduslik füüsiline või jurii- diline isik, tulunduslik või mittetulunduslik iseseisva õigusvõi- meta isikute ühendus või rühm või mis tahes õigusvõimeline või mõnest teisest õigusvõimelisest asutusest sõltuv ametiasu- tus, — sõiduk – lepinguosalise territooriumil registreeritud mootorsõi- duk või autorong, millest vähemalt üks veduk on registreeri- tud lepinguosalise territooriumil ja ettenähtud ainult kauba- veoks, või mootorsõiduk, mis on ehitatud ja varustatud selliselt, et sobib rohkem kui üheksa inimese, sealhulgas juhi vedamiseks ja on selleks ette nähtud, — rahvusvahelised veod – sõiduki reis, mille algpunkt on ühe lepin- guosalise territooriumil ja sihtpunkt teise lepinguosalise terri- tooriumil või kolmandas riigis või vastupidi, ning tühimassiga sõiduki liikumine seoses nimetatud reisiga; kui reisi alg- või sihtpunkt asub kolmandas riigis, peab vedamiseks kasutatav sõiduk olema registreeritud selle lepinguosalise territooriumil, kus asub reisi alg- või sihtpunkt, — raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja – avalik-õiguslik asutus või ette- võte, kes vastutab eelkõige raudteeinfrastruktuuri loomise ja hooldamise ning kontrolli- ja ohutussüsteemide eest, — litsents – lepinguosalise pädeva asutuse poolt ettevõtjale antud luba, millega tunnustatakse ettevõtja pädevust raudtee- ettevõtjana. Kõnealune pädevus võib piirduda konkreetset liiki veoteenuste osutamisega, — litsentse väljaandev asutus – asutus, kellele kumbki lepinguosa- line on teinud ülesandeks litsentside väljaandmise, — rongiliin – infrastruktuuri läbilaskevõimsus, mis on vajalik rongi liikumiseks ühest punktist teise teatava ajavahemiku jooksul, — jaotamine – raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamine jaotamisega jaotamisorgani poolt, — transiit – kauba- või reisijatevedu (ilma peale- ja mahalaadimi- seta) ja tühimassiga sõiduki liikumine läbi lepinguosalise ter- ritooriumi, — jaotamisorgan – asutus ja/või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja, kelle üks lepinguosaline on määranud jaotama infrastruktuuri läbilaskevõimet, — Šveitsi kabotaažveod – kaubavedu rendi või tasu eest ühest ühenduse liikmesriigist teise Šveitsis registreeritud sõidukiga olenemata sellest, kas sõiduk sõidab sama reisi jooksul ja tava- pärast marsruuti kasutades läbi Šveitsi või mitte, — linna- ja linnalähiliinid – veoteenused, mis vastavad linnakes- kuse või linnastu, samuti kõnealuse keskuse või linnastu ja seda ümbritsevate piirkondade vahelise transpordi vajaduste- le, — kolmandaid riike hõlmavad kolmepoolsed veod – reisijate- või kau- bavedu ühe lepinguosalise territooriumilt kolmandasse riiki ja vastupidi teise lepinguosalise territooriumil registreeritud sõi- dukiga olenemata sellest, kas sõiduk sõidab sama reisi jooksul ja tavapärast marsruuti kasutades läbi selle riigi, kus ta on registreeritud, — piirkondlikud teenused – veoteenused, mis vastavad piirkonna transpordivajadustele, — kombineeritud veod – kaubaveod raskeveokite või laadimisva- henditega, mis sooritavad osa oma reisist mööda raudteed ning alustavad ja/või lõpetavad oma reisi maanteel, 116 ET Euroopa Liidu Teataja 11/41. kd — raudteevedude konkurentsivõimelised hinnad – raudteevedude hindu peetakse konkurentsivõimelisteks, kui keskmised raud- teevedude hinnad Šveitsis ei ole kõrgemad kui samasuguse marsruudi maanteevedude kulud vastavalt 9. lisale. 2. Šveitsil on kahe aasta pikkune üleminekuperiood alates käes- oleva kokkuleppe jõustumisest, et muuta oma sõidukite tehno- kontrolli käsitlevad õigusaktid samaväärseks ühenduse õigusega. Artikkel 4 1992. aasta kokkuleppest tulenev reservatsioon 3. Alates 1. jaanuarist 2001 on Šveitsis rakendatav poolhaagisau- torongide ja autorongide tegeliku summaarse täismassi piirmäär kõigi transpordiliikide puhul 34 tonni. Kui käesoleva kokkuleppega kehtestatud erandid ei sätesta teisiti, ei mõjuta käesoleva kokkuleppe sätted 1992. aasta kokkuleppest tulenevaid lepinguosaliste õigusi ja kohustusi. Alates 1. jaanuarist 2005 muudab Šveits kõnealuste rahvusvahe- lises liikluses kasutatavate sõidukite suurima lubatud kaalu piir- määrasid käsitlevad õigusnormid samaväärseks nendega, mis keh- tivad ühenduses kokkuleppele allakirjutamise kuupäeval. II JAOTIS RAHVUSVAHELINE MAANTEETRANSPORT 4. Artiklis 40 määratletud teekasutusmaksude kehtestamine toi- mub paralleelselt lõikes 3 sätestatud kaalu piirmäära järk-järgulise suurendamisega. A. ÜHISSÄTTED Artikkel 5 Tegevusalale lubamine 5. Kumbki lepinguosaline ei kehtesta teise lepinguosalise territoo- riumil heakskiidetud sõidukite suhtes tingimusi, mis on piirava- mad kui tema enda territooriumil kehtivad tingimused. Artikkel 8 1. Ettevõtjad, kes soovivad tegutseda kutseliste maanteeveo- ettevõtjatena, peavad vastama järgmisele kolmele nõudmisele: Sõidukite massi reguleeriv üleminekukord a) hea maine; b) vastavus asjakohastele finantsnõuetele; c) ametialane pädevus. 2. Kõnealuses valdkonnas kohaldatavad sätted on ette nähtud 1. lisa 1. jaoga. Artikkel 6 Sotsiaalsed standardid 1. Artikli 7 lõikes 3 määratletud lõpliku korra järk-järguliseks kehtestamiseks rakendatakse kaubaveo suhtes, mida teostatakse sõidukiga, mille tegelik summaarne täismass on suurem kui 28 t (enne 31. detsembrit 2000) või 34 t (1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2004), kuid mis ei ületa 40 t, ja mille algpunkt on ühenduses ja sihtkoht piirilähedasest Šveitsi tsoonist kaugemal, vastavalt määratlusele 6. lisas, (ja vastupidi) või mis transiidi käi- gus läbivad Šveitsi, infrastruktuuri kasutamise eest makstaval täiendaval tasul põhinevat kvooti lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud kor- ras. Šveitsis registreeritud sõidukite puhul võib seda kvooti kasu- tada ka šveitsisisesteks transporditoiminguteks. Kõnealuses valdkonnas kohaldatavad sotsiaalsätted on ette nähtud 1. lisa 2. jaoga. 2. Ühendus saab 2000. aastaks 250 000 loast koosneva kvoodi. Šveits saab 2000. aastaks 250 000 loast koosneva kvoodi. Kui kokkulepe ei jõustu 1. jaanuaril 2000, vähendatakse 2000. aas- taks ettenähtud lubade arvu proportsionaalselt. Artikkel 7 Tehnilised standardid 3. Ühendus saab 2001. ja 2002. aastaks 300 000 loast koosneva kvoodi. Šveits saab 2001. ja 2002. aastaks 300 000 loast koos- neva kvoodi. 1. Kui lõigete 2 ja 3 sätetega ei ole ette nähtud teisiti, võtab Šveits hiljemalt kuus kuud pärast käesolevale kokkuleppele allakirjuta- mist vastu ühenduse õigusnormidega samaväärsed sätted maan- teevedusid reguleerivate tehniliste tingimuste kohta vastavalt 1. lisa 3. jao sätetele. 4. Ühendus saab 2003. ja 2004. aastaks 400 000 loast koosneva kvoodi. Šveits saab 2003. ja 2004. aastaks 400 000 loast koos- neva kvoodi. 11/41. kd ET Euroopa Liidu Teataja 117 5. Lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud lubade kasutamisel kohaldatakse iga ühenduse ja Šveitsi ettevõtja puhul tasu Šveitsi infrastruktuuri kasutamise eest, mis arvutatakse ja määratakse 2. lisas osutatud korra kohaselt. Artikkel 11 Transiit läbi Austria 6. Alates 1. jaanuaris 2005 vabastatakse artikli 7 lõike 3 teises lõigus sätestatud tehnilistele normidele vastavad sõidukid artikli 32 põhjal kõigist kvootide ja lubade kordadest. samaväärset ökopunktide Austria territooriumi läbiva transiidi puhul rakendatakse Šveitsi veoettevõtjate suhtes Austria ühinemisakti 9. protokolli artiklis 11 sätestatuga süsteemi kõnealuse protokolli kehtivuse piires. Ökopunktide arvutusmeetodid ning nende haldamise ja kontrollimise üksikasjalikud eeskirjad ja kord käesoleva määratletakse halduskorras, mis nähakse kokkuleppe vahelise käsitleva ühisleppega ja mis on muu hulgas kooskõlas eespool nimetatud protokolli 9 sätetega. lepinguosaliste sõlmimist ette B. KAUPADE RAHVUSVAHELINE MAANTEEVEDU Artikkel 9 Kaubavedu lepinguosaliste territooriumide vahel 1. Kaupade rahvusvaheliseks autoveoks rendi või tasu eest ja tühisõitudeks lepinguosaliste territooriumide vahel vajavad ühen- duse veoettevõtjad määruses (EMÜ) nr 881/92 sätestatud ühen- duse luba, mille näidis on esitatud 3. lisas, ja Šveitsi veoettevõtjad sarnast Šveitsi luba. Artikkel 12 Šveitsi kabotaažkaubandus 1. Alates 2001. aastast on Šveitsi kabotaažkaubandus lubatud järgmistel tingimustel: — selliseid vedusid teostatakse artikli 9 lõikes 1 osutatud Šveitsi lubade alusel, — nad piirduvad tagasiteel ühe veotoiminguga, mis järgneb kauba veole Šveitsi ja ühenduse liikmesriigi vahel. 2. Käesoleva kokkuleppe reguleerimisalasse jäävate vedude puhul asendavad kõnealused load ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahel vahetatud kahepoolseid lube, mis olid vajalikud kuni käes- oleva kokkuleppe jõustumiseni. 2. Kuni kõnealuse kuupäevani on jätkuvalt lubatud kasutada keh- tivatest kahepoolsetest tulenevaid olemasolevaid õigusi. Sellised õigused on loetletud käesoleva kokkuleppe lisas 5. lepingutest lisas osutatud veod on vabastatud kõigist veolubade ja lit- 3. 4. sentsisüsteemide nõuetest. 3. Alates 2005. aastast on Šveitsi kabotaažkaubandus täielikult vabastatud. Transporditoiminguid teostatakse artikli 9 lõikes 1 osutatud Šveitsi loa alusel. 4. Lubade väljaandmise, pikendamise ja tühistamise kord ning vastastikuse abistamise kord sätestatakse määrusega (EMÜ) nr 881/92 ühenduse veoettevõtjate jaoks ja samaväärsete Šveitsi sätetega. Artikkel 13 Kolmandaid riike hõlmavad kolmepoolsed veod Artikkel 10 Kaupade transiitvedu läbi lepinguosaliste territooriumide 1. Transiidi käigus lepinguosaliste territooriume läbivad kaupade rahvusvahelised veod rendi või tasu eest ja tühjade sõidukite iga- sugune liikumine vabastatakse piirangutest. Neid vedusid teosta- takse artiklis 9 osutatud lubade alusel. 2. Rakendatakse artikli 9 lõikeid 2, 3 ja 4. 1. Kolmandaid riike hõlmavate kolmepoolsete vedude kord mää- ratakse kindlaks ühisel kokkuleppel pärast ühelt poolt ühenduse ja kõnealuse kolmanda riigi ning teiselt poolt Šveitsi ja kõnealuse kolmanda riigi vahelise kokkuleppe sõlmimist. Sellise korra ees- märk on tagada samaväärne kohtlemine ühenduse ja Šveitsi ette- võtjate vahel seoses kolmepoolse transpordiga. 2. Kuni ühenduse ja asjaomaste kolmandate riikide vaheliste kok- kulepete sõlmimiseni ei mõjuta käesolev kokkulepe kolmandaid riike hõlmavat transporti käsitlevate ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vaheliste kahepoolsete kokkulepete sätteid kolmepoolse transpordi kohta. Sellised õigused on loetletud käesoleva kokku- leppe lisas 5. 118 ET Euroopa Liidu Teataja 11/41. kd 3. Pärast lõikes 1 osutatud korra määratlemist sõlmib Šveits vaja- dusel kahepoolsed kokkulepped kõnealuste kolmandate riikidega või kohandab selliseid kokkuleppeid. — täidavad maanteeohutuse juriidilisi nõudeid juhtidele ja sõidu- kitele kehtestatud standardite osas. Artikkel 14 Veod ühenduse liikmesriigi territooriumil asuva kahe punkti vahel või Šveitsi territooriumil asuva kahe punkti vahel Šveitsis registreeritud sõidukite teostatavad veod ühenduse liikmesriigi territooriumil asuva kahe punkti vahel ja ühenduse liikmesriigis registreeritud sõidukite teostatavad veod Šveitsi territooriumil asuva kahe punkti vahel ei ole käesoleva kokkuleppe kohaselt lubatud. Artikkel 15 Öösel ja laupäeviti sõitmise keeld ja erandid kaalupiirangust 1. Öösel sõitmise keeld kehtib Šveitsi territooriumil ainult ajava- hemikus 22. 00-05. 00. 2. Erandid kaalupiirangust ja öösel ja laupäeviti sõitmise keelust on esitatud lisas 6. 3. Erandeid öösel sõitmise keelust võimaldatakse mittediskrimi- neerivalt ning neid võib saada ühest asutusest. Erandi võimalda- miseks tuleb tasuda lõiv, mis kataks halduskulud. Artikkel 16 Teatavate kaalupiirangust tehtavate erandite kaotamine 1992. aasta kokkuleppe 6. lisa II osa punktide 3 ja 4 sätteid ei kohaldata alates käesoleva kokkuleppe jõustumise kuupäevast. C. AUTOBUSSIDEGA TOIMUV RAHVUSVAHELINE REISIJATEVEDU Artikkel 17 2. Omal kulul tegutsevatel veoettevõtjatel on lubatud teostada 7. lisa artikli 1 lõikes 3 määratletud veoteenuseid ilma, et toimuks diskrimineerimist rahvuse või tegutsemiskoha põhjal, kui sellised veoettevõtjad: — on saanud oma tegevuskohajärgses ühenduse liikmesriigis või Šveitsis loa teostada bussivedusid vastavalt siseriiklikes õigus- aktides sätestatud turulepääsu tingimustele, — täidavad maanteeohutuse juriidilisi nõudeid juhtidele ja sõidu- kitele kehtestatud standardite osas. 3. Veoettevõtjad, kes vastavad lõikes 1 sätestatud tingimustele, võivad teostada autobussidega toimuvat rahvusvahelist reisijate- vedu, tingimusel et ühenduse veoettevõtjatel on ühenduse litsents ja Šveitsi veoettevõtjatel on sarnane Šveitsi litsents. Selliste litsentside näidis ja nende saamise, kasutamise ja pikenda- mise korrad on ühenduse veoettevõtjate jaoks sätestatud määru- ses (EMÜ) nr 684/92, muudetud määrusega (EÜ)nr 11/98, ja samaväärsetes Šveitsi õigusaktides. Artikkel 18 Turulepääs 1. 7. lisa artikli 1 punktis 2. 1 osutatud juhuvedudeks ei ole luba vaja. 2. 7. lisa artikli 1 punktis 1. 2 teises lõigus määratletud regulaar- seteks erivedudeks ei ole luba vaja, kui ühenduse territooriumil on korraldaja ja vedaja nende vedude kohta lepingu sõlminud. 3. Ka seoses lõigetes 1 ja 2 osutatud veotoimingutega toimuva- teks tühisõitudeks ei ole luba vaja. Veoettevõtjate suhtes kohaldatavad tingimused 4. Vastavalt 7. lisa artiklile 2 ja järgmistele artiklitele on luba vaja regulaarvedudeks. 1. Rendi või tasu eest tegutsevatel veoettevõtjatel on lubatud teostada 7. lisa artiklis 1 määratletud veoteenuseid ilma, et toi- muks diskrimineerimist rahvuse või tegutsemiskoha põhjal, kui sellised veoettevõtjad: — on saanud oma tegevuskohajärgses ühenduse liikmesriigis või Šveitsis loa teostada bussivedusid regulaarvedudena, sealhul- gas regulaarsete erivedudena, või juhuvedudena, 5. Vastavalt 7. lisa artiklile 2 ja järgmistele artiklitele on luba vaja regulaarseteks erivedudeks, mida ühenduse territooriumil ei hõlma korraldaja ja vedaja sõlmitud leping. Šveitsis ei ole sellisteks vedudeks luba vaja. 11/41. kd ET Euroopa Liidu Teataja 119 lisa artikli 1 lõikes 3 määratletud omal kulul toimuvateks 6. 7. maanteevedudeks ei ole luba vaja, kuid nende suhtes kehtib ühen- duse territooriumil sertifikaatide süsteem. Artikkel 22 Üleminekusäte Artikkel 19 Käesoleva lepingu jõustumise ajal olemasolevate teenuste load jäävad kehtima kuni aegumiseni, kui kõnealuste teenuste osutamiseks on endiselt vaja luba. Kolmandaid riike hõlmavad kolmepoolsed veod 1. Kolmandaid riike hõlmavate kolmepoolsete vedude kord mää- ratakse kindlaks ühisel kokkuleppel pärast ühelt poolt ühenduse ja kõnealuse kolmanda riigi ning teiselt poolt Šveitsi ja kõnealuse kolmanda riigi vahelise kokkuleppe sõlmimist. Sellise korra ees- märk on tagada samaväärne kohtlemine ühenduse ja Šveitsi ette- võtjate vahel seoses kolmepoolse transpordiga. 2. Kuni ühenduse ja asjaomaste kolmandate riikide vaheliste kok- kulepete sõlmimiseni ei mõjuta käesolev kokkulepe lõikes 1 osu- tatud transporti käsitlevate ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vaheliste kahepoolsete kokkulepete sätteid kolmepoolse trans- pordi kohta. Sellised õigused on loetletud käesoleva kokkuleppe lisas 8. III JAOTIS RAHVUSVAHELINE RAUDTEETRANSPORT Artikkel 23 Majandamise sõltumatus Lepinguosalised kohustuvad: 3. Pärast lõikes 1 osutatud korra määratlemist sõlmib Šveits vaja- dusel kahepoolsed kokkulepped kõnealuste kolmandate riikidega või kohandab selliseid kokkuleppeid. — tagama raudtee-ettevõtjate majandamise sõltumatuse peami- selt sellega, et annavad neile sõltumatu staatuse võimaldades neil seega kohandada oma tegevust vastavalt turule ja juhtida oma tegevust oma juhtivate organite vastutusel, Artikkel 20 — eraldama raudtee infrastruktuuri juhtimise raudteetranspordi- teenuste pakkumisest vähemalt raamatupidamise tasandil; ühele nimetatud tegevusaladest makstud vahendeid ei või tei- sele üle kanda. Veod sama lepinguosalise territooriumil asuva kahe punkti vahel 1. Teise lepinguosalise territooriumil tegutsevate veoettevõtjate teostatavad veod sama lepinguosalise territooriumil asuva kahe punkti vahel ei ole käesoleva lepingu kohaselt lubatud. Juurdepääs raudtee infrastruktuurile ja sellega seotud transiidi õigused Artikkel 24 2. Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi vahelistest kehtivatest kahe- poolsetest kokkulepetest tulenevate olemasolevate õiguste kasu- tamine on siiski endiselt lubatud, kui ei toimu diskrimineerimist ühenduse veoettevõtjate vahel ega konkurentsi moonutamist. Sel- lised õigused on loetletud käesoleva kokkuleppe lisas 8. 1. Raudtee-ettevõtjatel ja rahvusvahelistel rühmitustel on 1. lisa punktis 4 osutatud ühenduse õigusaktides määratletud juurdepääs ja/või transiidiõigused. Artikkel 21 Menetlused Lubade väljastamist, kasutamist, pikendamist ja aegumist reguleerivaid menetlusi ja vastastikust abi reguleerivaid menetlusi käsitletakse käesoleva kokkuleppe lisas 7. 2. Ühe lepinguosalise territooriumil tegutsevatele raudtee- ettevõtjatele antakse rahvusvaheliste kombineeritud veoteenuste osutamiseks õigus juurdepääsuks teise lepinguosalise territooriu- mil asuvale infrastruktuurile. 3. Raudtee-ettevõtjad ja rahvusvahelised rühmitused, kes kasuta- vad juurdepääsu või transiidiõigusi, peavad sõlmima vajalikud haldus-, nende raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega, kelle infrastruktuuri nad kasutavad, et reguleerida lõigetes 1 ja 2 nimetatud rahvusvaheliste veoteenustega seotud liikluskorraldust ja ohutusküsimusi. finantslepingud tehnilised ja 120 ET Euroopa Liidu Teataja 11/41. kd Artikkel 25 Raudteelitsentsid Artikkel 27 Rongiliinide jaotamine 1. Asjaomase raudteeteenuste liigi jaoks sobiva litsentsi andmine on kõigi raudteeinfrastruktuuri hõlmavate juurdepääsu- või tran- siiditaotluste ja seega ka transporditeenuste osutamise õiguse eel- tingimus. Selline litsents iseenesest ei anna valdajale raudtee inf- rastruktuurile juurdepääsu õigust. 1. Igalepinguosaline määrab mahtude jaotamise eest vastutava organi, milleks võib olla kas spetsiaalne asutus või infrastruktuuri- ettevõtja. Jaotamisega tegelev organ, mida teavitatakse kõigist kasutatavatest raudteeliinidest, tagab eelkõige järgmise: 2. Raudtee-ettevõtjal on õigus taotleda litsentsi Šveitsis või ühen- duse liikmesriigis, kus ettevõtja on registrisse kantud. Lepinguosa- lised ei anna välja litsentse ega pikenda nende kehtivusaega juhul, kui käesoleva kokkuleppe nõuded on täitmata. 3. Lepinguosaliste vastutusel väljastab litsentse asutus, mis vastu- tab spetsiaalselt olemasolevatele ja uutele ettevõtjatele määratud litsentside eest. 4. Ühenduses ja Šveitsis tunnustatakse litsentse vastastikkusel alusel. 5. Litsentside suhtes kohaldatakse lepinguosaliste kehtestatud nõudeid hea maine, finantsnõuetele vastavuse ja ametialase päde- vuse kohta ja nõuet tsiviilvastutuse tagamise kohta kogu litsentsi kehtivuse ajal. Kõnealuses valdkonnas kohaldatavad sätted on ette nähtud 1. lisa 4. jaoga. 6. Litsents kehtib seni, kuni raudtee-ettevõtja täidab eespool nimetatud sätetest tulenevaid kohustusi. Vastutav asutus võib siiski nõuda, et litsentsid vaadataks regulaarselt läbi. 7. Litsentsi kontrollimise, muutmise, peatamise ja tühistamise korda reguleerivad eespool nimetatud õigusnormid. Artikkel 26 Ohutustunnistuse väljastamine — raudteeinfrastruktuure jaotatakse õiglaselt ja mittediskriminee- rivalt ja — kui käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 ei ole sätestatud teisiti, või- maldab jaotamise kord infrastruktuuri võimalikult tulemus- likku kasutamist. 2. Kui raudtee-ettevõtja või rahvusvaheline rühmitus taotleb üht või mitut raudteeliini, esitab ta taotluse selle lepinguosalise jaota- misega tegelevale organile või organitele, kelle territooriumil asub asjaomase teenuse lähtepunkt. Jaotamisega tegelev organ, kellele on eitatud infrastruktuuri mahtu käsitlev taotlus, teatab sellest vii- vitamata oma lepingupartneritele. Lepingupartnerid teevad otsuse hiljemalt kuu aja jooksul pärast vajaliku teabe saamist; igal jaota- misega tegeleval organil on õigus lükata taotlus tagasi. Jaotami- sega tegelev organ, kellele on esitatud taotlus, teeb koos oma lepingupartneritega otsuse taotluse kohta hiljemalt kaks kuud pärast kogu vajaliku teabe esitamist. Infrastruktuuritaotluste läbi- vaatamise menetlust reguleerivad 1. lisa 4. jaotise sätted. 3. Ühendus ja Šveits võivad võtta vajalikke meetmeid tagamaks, et raudteeinfrastruktuuri mahu jaotamisel antakse eelisõigus järg- mistele raudteeveoteenustele: a) avalikes huvides osutatavad teenused; b) teenused, mille osutamiseks kasutatakse osaliselt või tervikuna selliste teenuste jaoks rajatud või projekteeritud infrastruk- tuure (näiteks spetsiaalsed kiirliinid või kaubaveoliinid). 1. Lepinguosalised nõuavad, et raudtee-ettevõtjad esitaksid ohu- tustunnistuse, milles on sedastatud nende suhtes kehtivad ohutus- nõuded kõnealustel marsruutidel riskivabade teenuste tagamiseks. 2. Raudtee-ettevõtja võib taotleda ohutustunnistust selle lepingu- osalise määratud organilt, kelle territooriumil asub raudteeorgani kasutatav infrastruktuur. 4. Ühendus ja Šveits võivad anda jaotamisega tegelevale organile juhtnöörid eriõiguste andmiseks seoses infrastruktuuri mahu mit- tediskrimineeriva jaotamisega raudtee-ettevõtjatele, kes osutavad teatavat liiki teenuseid või kes osutavad selliseid teenuseid teata- vates piirkondades, kui sellised õigused on hädavajalikud piisavate avalike teenuste või infrastruktuuri mahu tõhusa kasutamise taga- miseks või uute infrastruktuuride rahastamise võimaldamiseks. 3. Ohutustunnistuse saamiseks peab raudtee-ettevõtja vastama Šveitsi õigusnormidele marsruudi selles osas, mis asub Šveitsis, ja ühenduse õigusnormidele marsruudi selles osas, mis asub ühen- duse territooriumil. 5. Lepinguosalised võivad näha ette võimaluse, et koos infrast- ruktuuri kasutamise taotlusega tuleb esitada tagatis või muu sar- nane garantii. 11/41. kd ET Euroopa Liidu Teataja 121 6. Ühendus ja Šveits koostavad ja avaldavad raudteeinfrastruk- tuuri mahu jaotamise korra. Nad teavitavad sellest käesoleva kok- kuleppe artikli 51 kohaselt loodud ühiskomiteed. IV JAOTIS KOOSKÕLASTATUD TRANSPORDIPOLIITIKA Artikkel 28 Kontod ja kasutustasud 1. Infrastruktuuri-ettevõtja kontod peavad ühest küljest kõne- alustest tasudest ja võimalikest riigi toetustest koguneva tulu saa- mise ja teisest küljest infrastruktuurile tehtavate kulude vahele jääva mõistliku aja jooksul olema vähemalt tasakaalus 2. Infrastruktuuri-ettevõtja kohaldab tema vastutusalasse jääva raudteeinfrastruktuuri kasutustasu, mida maksavad seda infrast- ruktuuri kasutavad raudtee-ettevõtjad ja rahvusvahelised rühmiti- sed. A. ÜLDSÄTTED Artikkel 30 Eesmärgid 1. Lepinguosalised on nõustunud arendama vastavalt vajadustele kooskõlastatud transpordipoliitikat, mis hõlmab nii reisijate kui ka kaubavedu. Sellise poliitika eesmärk on ühendada transpordi- süsteemide tulemuslikkus keskkonnakaitsega, et tagada seega säästev liikus. 3. Infrastruktuuri kasutustasud määratakse kindlaks peamiselt lähtudes teenuseliigist, teenuse pakkumise ajast, turu olukorrast ja infrastruktuuri kulumise laadist ja ulatusest. 2. Lepinguosalised teevad kõik jõupingutused, et luua oma terri- tooriumidel ulatuslikult võrreldavad transporditingimused, kaasa arvatud maksukokkulepped eelkõige selleks, et vältida Alpide piir- konna liikluse kõrvalejuhtimist ja tagada neis piirkondades liik- luse parem jaotus. 4. Tasusid makstakse infrastruktuuri-ettevõtja(te)le. 5. Iga lepinguosaline määrab tasude fikseerimise korra kindlaks pärast konsulteerimist infrastruktuuri-ettevõtjaga. Samal turul samalaadsete teenuste puhul rakendatavaid tasusid kohaldatakse ilma diskrimineerimata. 6. Infrastruktuuri-ettevõtja teatab raudtee-ettevõtjatele või rah- vusvahelistele rühmitustele, kes kasutavad tema infrastruktuuri artiklis 24 nimetatud teenuste osutamiseks, piisavalt aegsasti kõi- gist olulistest muudatustest asjaomase infrastruktuuri kvaliteedis või mahus. Artikkel 29 Kaebused 1. Lepinguosalised võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et inf- rastruktuuri mahu jaotamist või tasude kogumist käsitlevate otsuste suhtes võib esitada kaebuse sõltumatule organile. Kõne- alune organ esitab oma otsuse kahe kuu jooksul pärast kogu vaja- liku teabe saamist. Artikkel 31 Meetmed 1. Selleks võtavad lepinguosalised meetmeid mille eesmärk on tagada terve konkurents eri transpordiliikide vahel ja raames ning soodustada keskkonnale ohutumate reisijate- ja kaubaveo meeto- dite kasutamist. 2. Need meetmed hõlmavad lisaks II ja III jaotise sätetele järgmist. — läbi Alpide kulgevate raudteeinfrastruktuuride väljatöötamine ning hinnalt ja kvaliteedilt konkurentsivõimeliste raudtee- transporditeenuste ja kombineeritud transpordi teenuste pak- kumine, — otstarbekate maanteetranspordi tasustamissüsteemide kehtes- tamine, — toetusmeetmed. 2. Lepinguosalised võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et lõike 1 ja artikli 25 lõike 3 kohased otsused võib kohtus läbi vaa- data. 3. Lepinguosaliste käesoleva lepingu põhjal võetud meetmeid rakendatakse järk-järgult ja võimaluste piires kooskõlastatult. 122 ET Euroopa Liidu Teataja 11/41. kd Artikkel 32 Põhimõtted Kui artiklis 47 ei ole sätestatud teisiti, vastavad artikli 31 kohased meetmed järgmistele põhimõtetele: — ei toimu otsest ega kaudset diskrimineerimist veoettevõtja rah- vuse, sõiduki registreerimiskoha ega veotoimingu lähte- ja/või sihtkoha põhjal, — transpordiliigi vaba valik, — ühepoolsete koguseliste piirangute puudumine, — territoriaalsus, — proportsionaalsus transpordikuludega seotud tasude kehtesta- misel, mis ulatub ka sõiduki liigiga seotud kriteeriumidele, — läbipaistvus, — erinevate läbi Alpide kulgevate marsruutide kasutustingimuste võrreldavus, — Alpide piirkonna liiklusvoo moonutamise vältimine, — vastastikkus. B. RAUDTEE- JA KOMBINEERITUD TRANSPORT Artikkel 33 Eesmärgid 1. Lepinguosalised lepivad kokku sellises raudtee- ja kombinee- ritud transpordi pakkumises, mis on mahult piisav ja nii majan- duslikult kui ka teenusekvaliteedilt konkurentsivõimeline Alpide piirkonna maanteetranspordiga ning mis järgib samas artiklis 32 sätestatud põhimõtteid ja tagab lisaks turujõudude vabale toimi- misele eelkõige III jaotise kohase juurdepääsu avamisega raud- teeinfrastruktuuridele ka raudtee-ettevõtjate sõltumatuse. 2. Selleks teevad lepinguosalised järgmist: — võtavad Šveitsis ja ühenduse territooriumil oma pädevuste pii- res vajalikud infrastruktuuri ja toimimisega seotud meetmed, et tagada Šveitsi pikamaaraudteevedude süsteemi pikaajaline elujõulisus, ühtsus ja terviklikkus, 3. Lepinguosalised kohustuvad artiklis 40 osutatud liiklusmaksu korra järkjärgulise kehtestamise ajal võtma meetmeid, et pakkuda kasutajatele raudteetransporditeenuseid ja kombineeritud trans- pordi teenuseid, mille hinna, kvaliteedi ja mahuga tagatakse liik- luse võrdne jaotus erinevatel läbi Alpide kulgevatel marsruutidel. Artikkel 34 Raudteeliikluse läbilaskevõime 1. Lepinguosalised kinnitavad oma kohustusi, mis on sätestatud 1992. aasta kokkuleppe artiklites 5 ja 6 ja mille kohaselt rajab Šveits uue raudteeühenduse läbi Alpide (NRLA) ning ühendus suurendab NRLA-ga põhjas ja lõunas ühinevate juurdepääsuteede läbilaskevõimet. Lisaks sellele on nad kokku leppinud, et uute raudteeinfrastruktuuride rajamisel võetakse arvesse IUR gabariidi- klassi C. 2. Ühenduse jaoks moodustavad lõikes 1 osutatud infrastruktuu- rimeetmed osa meetmetest, mida võetakse vastavalt Euroopa Par- lamendi ja nõukogu otsusele nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise trans- pordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta, mis käsitlevad muu hulgas Alpe läbivaid raudteetranspordi ja kombi- neeritud transpordi telgjooni ja eelkõige juurdepääsuteid Šveitsi raudteeinfrastruktuuridele ja kombineeritud transpordi rajatistele. 3. Mõlemad lepinguosalised teevad koostööd, et nende vastavad pädevad asutused saaksid kooskõlastatult kavandada ja ellu viia infrastruktuuri, raudteetranspordi ja kombineeritud transpordiga seotud meetmeid, mis on vajalikud lõigetes 1 ja 2 osutatud kohus- tuste täitmiseks ja töö ajakava ühtlustamiseks sõltuvalt vajamine- vast läbilaskevõimest. Sellel eesmärgil püüavad nad muuta inves- teeringud tasuvaks ja võtta ühiskomitee raames asjakohaseid meetmeid. 4. Ühiskomitee võib luua allkomitee, mis vastutab Alpide piir- konna infrastruktuuriprojektide kooskõlastamise järelevalve eest. Allkomitee koosneb Šveitsi, ühenduse ja Alpide piirkonnas asu- vate ühenduse liikmesriikide esindajatest. Artikkel 35 Majanduslikud parameetrid — kohustuvad arendama ka raudteetranspordivõrkude ja kombi- neeritud transpordi võrkude vastastikust sidumist ja koostalit- lusvõimet. Nad tagavad selleks otstarbeks vajaliku koostöö rahvusvaheliste organisatsioonide ja asjaomaste institutsiooni- dega ning juhendavad ühiskomiteed nende aspektide kontrol- limisel. 1. Lepinguosalised teevad kõik vajaliku artiklis 33 sätestatud ees- märkide saavutamiseks. Sellel eesmärgil võtavad nad meetmeid tagamaks, et Šveitsi läbivad raudteel ja kombineeritud transpor- diga toimuvad kaubaveod, sealhulgas saatjaga kombineeritud veod jäävad hinna ja kvaliteedi poolest konkurentsivõimeliseks võrreldes samal marsruudil toimuvate maanteevedudega, pidades samas kinni raudtee-ettevõtjate sõltumatusega seotud tagatistest. 11/41. kd ET Euroopa Liidu Teataja 123 2. Raudteetranspordi ja kombineeritud transpordi sobiva läbilas- kevõime loomiseks võivad lepinguosalised anda rahalist toetust investeeringuteks raudteeinfrastruktuuridesse, maismaatranspordi liikide vaheliseks ümberlaadimiseks vajalikesse alalistesse või liik- uvseadmetesse, spetsiaalselt kombineeritud transpordi jaoks kohandatud ja kasutatavatesse transpordiseadmetesse ning kui nende vastavad õigusnormid seda lubavad, siis Šveitsi territoo- riumi läbivate kombineeritud transporditeenuste tegevuskuludes- se, kuivõrd need meetmed aitavad parandada raudteetranspordi ja kombineeritud transpordi kvaliteeti ja hindadega seotud konku- rentsivõimet ega moonuta märkimisväärselt ettevõtjate vahelist konkurentsi. Raudteetranspordi hinnakujunduse eest vastutavad ka edaspidi pädevad asutused või üksused. — raudteetranspordi piirikontrolli vähendamine ning sellise kontrolli üleviimine lähte- ja sihtkohtadesse vastavalt ühen- duse ja Šveitsi ning EFTA riikide vahelisele 20. mai 1987. aasta ühise transiidiprotseduuri konventsioonile, — kombineeritud transpordi ahela töökorraldusele kaasaaitamine iga lepinguosalise regulatiivsete ja halduslike tingimuste liht- sustamisega, — stiimulite loomine kombineeritud transpordiga tegelevatele ettevõtjatele ja raudtee-ettevõtjatele nende teenuste kvaliteedi parandamiseks. 3. Lepinguosalised võivad sõlmida raudtee-ettevõtjatega avalike teenuste lepinguid, et tagada piisavad raudteetransporditeenused, võttes eelkõige arvesse sotsiaalseid ja keskkonnaalased tegureid. 4. Iga lepinguosaline võtab oma pädevuse piires meetmeid taga- maks, et ühe lepinguosalise antud ametliku toetuse mõju turule ei õõnesta teise lepinguosalise ega tema oma territooriumil või teise lepinguosalise territooriumil tegutseva üksuse käitumine. Raudtee parameetrite loetelu on sätestatud 9. lisas. Artikli 46 säte- tele toetudes võetakse neid parameetreid arvesse. 4. Lepinguosalised tagavad oma volituste piires, et võetakse kau- pade raudteeveokoridoride sujuva loomise võimaldamiseks sobi- vad meetmed. Lepinguosalised informeerivad üksteist regulaarselt kõigist seoses selliste raudteekoridoridega kavandatud meetme- test. 5. Ühiskomitee koostab iga kahe aasta järel aruande käesolevas artiklis osutatud meetmete rakendamise kohta. 5. Ühiskomitee jälgib käesoleva artikli rakendamist lepinguosa- liste poolt. C. MAANTEETRANSPORDI TASUSTAMISSÜSTEEMID Artikkel 36 Kvaliteediparameetrid 1. Lepinguosalised nõustuvad tegema kõik vajaliku artiklis 33 sätestatud eesmärkide saavutamiseks. Selleks kohustuvad nad edendama kombineeritud transporti. 2. Lisaks sellele kohustub Šveits artiklis 8 osutatud ülemineku- ajal kooskõlas 1992. aasta kokkuleppe II jaotisega looma saatjaga kombineeritud vedude teenuse (“veerev kiirtee”), mis on kvaliteedi ja hinna poolest konkurentsivõimeline maanteetranspordiga. Artikkel 37 Eesmärgid Oma volituste piires ning kooskõlas oma vastavate menetluste ja 1992. aasta kokkuleppe III jaotise eesmärkidega võtavad lepinguosalised endale eesmärgiks selliste tasustamissüsteemide järk-järgulise suunatud maanteesõidukite ja muude transpordivahendite tekitatud kulude tasustamisele. kasutuselevõtu, mis oleksid Artikkel 38 Põhimõtted 1. Tasustamissüsteemid toetuvad artiklis 32 sätestatud põhimõ- tetele, eelkõige mittediskrimineerimise, proportsionaalsuse ja läbi- paistvuse põhimõtetele. 3. Liikmesriigid teevad kõik vajaliku, et edendada kombineeritud transporti. Eelkõige võtavad nad meetmeid, et tagada järgmiste sätete rakendamine: 2. Tasud koosnevad sõidukimaksudest, kütusemaksudest maanteevõrgu kasutustasudest. ja — maanteetranspordi tehnilisi ja sotsiaalseid standardeid regulee- rivate eeskirjade täitmine eelkõige seoses sõidu- ja puhkeae- gade ja kiiruspiirangutega ning täismassi ja maksimaalmõõt- mete normidega, 3. Artiklis 37 sätestatud eesmärkide saavutamisel eelistatakse meetmeid, mille tagajärjel ei viida liiklust kõrvale tehniliselt, majanduslikult ja geograafiliselt sobivaimast trajektoorist trans- porditoimingu lähtepunkti ja lõpliku sihtkoha vahel. 124 ET Euroopa Liidu Teataja 11/41. kd 4. Meetmeid rakendatakse selliselt, et see ei takistaks kaupade või teenuste vaba liikumist lepinguosaliste vahel, eelkõige seoses tee- maksude ja teedevõrgu kasutustasude haldamise ja kogumisega, piirikontrolli või süstemaatilise kontrolli puudumist lepinguosa- liste vahelistel piiridel ega liigsete formaalsuste puudumist. Sellega seotud raskuste vältimiseks püüab Šveits rakendada kõnealuses valdkonnas ühenduses kehtivaid eeskirju. 5. Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse sõidukite suhtes, mille registreerimisdokumendis osutatud registrimass on 12 tonni või rohkem. Käesolev kokkulepe ei takista lepinguosalisi võtmast oma territooriumil meetmeid, kuni 12tonnise registrimassiga sõi- dukite hõlmamiseks. 6. Lepinguosalised ei anna ettevõtetele, sealhulgas raudtee- ettevõtjatele otsest ega kaudset riigiabi, mille eesmärk oleks ker- gendada käesoleva kokkuleppega ettenähtud tasustamissüsteemi kohaselt kehtestatud transporditasude koormat ettevõtete jaoks. Artikkel 39 Vahendite koostalitlusvõime Lepinguosalised peavad ühiskomitee raames konsultatsioone, et saavutada teekasutustasude kogumise elektrooniliste süsteemide koostalitlusvõime asjakohane tase. b) Erandina punkti a sätetest saab ühendus infrastruktuuri kasutamise tasu eest ajavahemikuks 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2004 aastase kvoodi, mis vastab tran- siidi käigus Šveitsi Alpe ületava tühja sõiduki või kerget lasti vedava sõiduki 220 000 üksiksõidule, kui sõiduki tegelik täismass on kuni 28 tonni. Kõnealune tasu on 2001. aastal 50 CHF, 2002. aastal 60 CHF, 2003. aastal 70 CHF ja 2004. aastal 80 CHF. Samadel tingimustel eraldatakse kvoot ka Šveitsile. Selliste reiside suhtes kohaldatakse tava- lisi kontrollimenetlusi. 4. Alates 1. jaanuarist 2005 rakendatava maksusüsteemi koha- selt ei ole tasude kaalutud keskmine suurem kui 325 CHF sõidu- kite puhul, mille tegelik täismass on kuni 40 t ja mille sõidudis- tants läbi Alpide on 300 km. Kõige suurema saastekategooria tasu ei ole suurem kui 380 CHF. 5. Osa lõigetes 3 ja 4 osutatud tasudest võivad moodustada spet- sialiseeritud Alpide infrastruktuuri kasutusmaksud. See osa ei tohi moodustada rohkem kui 15 % lõigetes 3 ja 4 osutatud tasudest. 6. Lõikes 4 osutatud kaalumiskoefitsiendid määratakse kindlaks igasse EURO kategooriasse kuuluvate Šveitsis tegutsevate sõidu- kite arvu põhjal. Igasse kategooriasse kuuluvate sõidukite arv tehakse kindlaks ühiskomitee kontrollitavate loenduste põhjal. Ühiskomitee määrab kaalukoefitsiendi kindlaks iga kahe aasta järel teostatavate kontrollimiste põhjal, millest esimene toimub enne 1. juulit 2004, et võtta arvesse Šveitsis tegutseva sõiduki- pargi struktuuri arengusuundi ja muudatusi EURO-standardites. Artikkel 40 Šveitsi meetmed Artikkel 41 Ühenduse meetmed 1. Artiklis 37 sätestatud eesmärkide saavutamiseks ja artikli 7 lõi- kes 3 osutatud kaalu piirmäärade suurendamist silmas pidades kehtestab Šveits mittediskrimineeriva sõidukimaksu kahes etapis algusega vastavalt 1. jaanuaril 2001 ja 1. jaanuaril 2005. Maksu aluseks on eelkõige artikli 38 lõikes 1 osutatud põhimõtted ja artiklis 10 sätestatud menetlused. 2. Tasud diferentseeritakse vastavalt heitenormide kolmele kate- gooriale (EURO). Alates 1. jaanuarist 2005 rakendatava maksu- süsteemi kohaselt peab kahe kategooria vaheline erinevus olema võimalikult suur, kuid mitte suurem kui 15 % lõikes 4 osutatud tasude kaalutud keskmisest. 3. a) Alates 1. jaanuarist 2001 rakendatava maksusüsteemi kohaselt ei tohi maksimumsumma sõidukite puhul, mille tegelik täismass on kuni 34 t ja mille sõidudistants läbi Alpide on 300 km, olla rohkem kui 205 CHF EURO nor- midele mittevastava sõiduki puhul, 172 CHF EURO I nor- midele vastava sõiduki puhul ja 145 CHF EURO II normi- dele vastava sõiduki puhul. Ühendus arendab jätkuvalt oma territooriumil kohaldatavaid tasustamissüsteeme, infrastruktuuri kasutamisest tulenevad kulud. Sellised süsteemid on rajatud põhimõttel “kasutaja maksab”. kajastuvad milles Artikkel 42 Tasude taseme läbivaatamine 1. Artikli 40 lõikes 4 kindlaks määratud tasude maksimaalset taset kohandatakse 1. jaanuaril 2007 ja pärast seda iga kahe aasta järel vastavalt Šveitsi eelmise kahe aasta inflatsioonimäärale. Sel- leks saadab Šveits ühiskomiteele hiljemalt kohandamisele eelneva aasta 30. septembriks vajalikud statistilised andmed, mille põhjal tehakse kõnealused kohandused. Ühiskomitee tuleb ühenduse taotlusel kokku 30 päeva jooksul pärast nimetatud teabe edasta- mist, et pidada nõu kõnealuse kohandamise üle. 11/41. kd ET Euroopa Liidu Teataja 125 Kui käesoleva kokkuleppe allakirjutamise ja 21. detsembri 2004 vahelisel ajal on Šveitsi aasta keskmine inflatsioonimäär üle 2 %, kohandatakse artikli 40 lõikes 4 fikseeritud tasude maksimum- määrasid, et võtta arvesse ainult seda inflatsiooni, mis ületab 2 % taseme. Kohaldatakse eelmises lõigus sätestatud korda. 2. Alates 1. jaanuarist 2007 võib ühiskomitee ühe lepinguosalise taotlusel vaadata artikli 40 lõikes 4 fikseeritud tasude maksimum- määrad läbi, et neid ühisel kokkuleppel kohandada. Kõnealune läbivaatamine toimub järgmiste kriteeriumide põhjal: — kahe lepinguosalise maksude tase ja struktuur, eelkõige võr- reldavate läbi Alpide kulgevate marsruutide puhul, — liikluse jaotus võrreldavate läbi Alpide kulgevate marsruutide vahel, — transpordiliikide vahelise jaotuse arengusuunad Alpide piir- konnas, — läbi Alpide kulgeva raudteeinfrastruktuuri areng. D. TOETUSMEETMED Artikkel 43 Piirikontrolli hõlbustamine 2. Lepinguosalised peavad kõnealuste standardite ettevalmista- mise käigus regulaarseid konsultatsioone. 3. Kui raskete kaubaveokite EURO heitmetekategooria (mis on määratletud ühenduse õigusnormidega) ei ole märgitud sõiduki registreerimisdokumendile, tuleb see kindlaks määrata alates sõi- duki esmakordse kasutuselevõtmise kuupäevast, mis on märgitud nimetatud dokumendis või vajaduse korral väljastava riigi pädeva asutuse väljastatud täiendavas eridokumendis. Artikkel 45 Liikluse vaatluskeskus 1. Nii pea, kui käesolev leping on jõustunud, luuakse Alpide piir- konna maantee-, raudtee- ja kombineeritud liikluse jälgimiseks alaline vaatluskeskus. Kõnealune keskus esitab igal aastal aruan- deid liikluses valitsevate suundumuste kohta käesoleva kokku- leppe artikli 51 kohaselt loodud ühiskomiteele. Ühiskomitee võib paluda, et vaatluskeskus koostaks eriaruandeid eelkõige juhtudel, kui rakendatakse käesoleva kokkuleppe artikleid 46 ja 47. 2. Vaatluskeskuse tööd rahastavad lepinguosalised vastavalt pro- portsioonidele, mille üle otsustab ühiskomitee. 3. Lepinguosalised määravad vaatluskeskuse tööd reguleeriva hal- duskorra kindlaks ühiskomitee esimesel koosolekul tehtava otsu- sega. 1. Lepinguosalised kohustuvad vähendama ja lihtsustama trans- porditoimingutega seotud formaalsusi, eelkõige tollivaldkonnas. E. PARANDUSMEETMED 2. Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. novembril 1990 sõlmitud kokkulepe kaubaveoga seotud ins- pekteerimiste ja formaalsuste lihtsustamise kohta, 20. mail 1987 sõlmitud ühistransiidiprotseduuri konventsioon ja raudteetrans- pordi puhul raudtee-ettevõtjate vaheline kokkulepe kaubavagu- nite rahvusvahelisteks transporditoiminguteks määramise tehni- lise kontrolli kohta moodustavad baasi, mille põhjal võtavad lepinguosalised lõike 1 rakendamiseks vajalikud meetmed. Artikkel 44 Kommertsveokite ökoloogilised standardid 1. Keskkonnakaitse paremaks tagamiseks ja ilma, et see piiraks artiklist 7 tulenevaid kohustusi, püüavad lepinguosalised eelkõige kehtestada ökoloogilised standardid, millega nähakse ette kaitse kõrge tase, et vähendada raskete kaubaveokite poolt atmosfääri paisatavate heitgaaside, osakeste ja müra hulka. Artikkel 46 Ühepoolsed kaitsemeetmed 1. Kui pärast 1. jaanuari 2005 esineb hoolimata raudteeteenuste konkurentsivõimelistest hindadest ja artiklis 36 sätestatud kvali- teediparameetreid käsitlevate meetmete korrektsest rakendamisest probleeme seoses Šveitsi läbi Alpide kulgeva maanteetranspordi vooga ja kui 10 nädala pikkuse ajavahemiku jooksul on raudtee läbilaskevõime kasutamise keskmine määr Šveitsis vähem kui 66 %, võib Šveits erandina artikli 40 lõigete 4 ja 5 sätetest suu- rendada artikli 40 lõikes 4 sätestatud tasusid kuni 12,5 %. Kogu sellisest tasu tõstmisest saadud tulu kasutatakse raudtee- ja kom- bineeritud transpordi konkurentsivõime suurendamiseks võrrel- des maanteetranspordiga. 2. Kui lõikes 1 kirjeldatud tingimustega sarnased tingimused esi- nevad ühenduse territooriumil, võib ühendus võrreldavate tingi- muste korral võtta sarnaseid parandusmeetmeid. 126 ET Euroopa Liidu Teataja 11/41. kd 3. a) Eespool kirjeldatud meetmete ulatus ja kestus ei tohi olla ulatuslikumad, kui on vaja otseselt olukorra parandami- seks. Meetme kestus ei tohi olla pikem kui kuus kuud, kuid seda võib ühe korra pikendada täiendava kuue kuu võrra. Ühiskomitee võib anda loa täiendavateks pikendamisteks. 3. Selliste meetmete ulatus ja kestus ei tohi olla ulatuslikumad, kui on vaja otseselt olukorra parandamiseks. Eelistada tuleb või- malusi, mis sekkuvad võimalikult vähe kokkuleppe toimimisse. b) Kui üks lepinguosaline on varem rakendanud lõikes 1 või 2 osutatud meetmeid, rakendatakse juhul, kui kõnealune lepinguosaline tahab edaspidi võtta selliseid meetmeid, järgmisi tingimusi: Artikkel 48 Meetmed kriisiolukorras — kui varasemate meetmete kestus ei ületanud kuut kuud, võib täiendavaid meetmeid võtta alles pärast 12 kuu möödumist eelmiste meetmete lõppemise kuupäevast, Kui vääramatu jõud kahjustab läbi Alpide kulgevat liiklusvoogu looduskatastroofi puhul, võtavad märkimisväärselt näiteks lepinguosalised kõik võimalikud kooskõlastatud meetmed liiklusvoo taastamiseks antakse ja tundlikele kaupadele, näiteks kergriknevatele kaupadele. säilitamiseks. Eesõigus — kui varasemate meetmete kestus oli pikem kui kuus kuud, võib täiendavaid meetmeid võtta alles pärast 18 kuu möödumist eelmiste meetmete lõppemise kuupäe- vast, — kaitsemeetmeid ei või mingil juhul kehtestada rohkem kui kaks korda viie aasta jooksul alates selliste meetmete esmakordse kehtestamise kuupäevast. Ühiskomitee võib ühisel kokkuleppel teha konkreetsetel juh- tudel erandeid nimetatud tingimustest. 4. Enne eelmistes lõigetes sätestatud meetmete võtmist teatab asjaomane lepinguosaline ühiskomiteele oma kavatsustest. Ühis- komitee tuleb küsimuse uurimiseks kokku. Kui ühiskomitee ei otsusta teisiti, võib asjaomane lepinguosaline võtta kõnealuse meetme 30 päeva möödumisel kuupäevast, mil meetmest teatati ühiskomiteele. Artikkel 47 Kokkuleppelised kaitsemeetmed 1. Kui läbi Alpide kulgevas liiklusvoos esineb tõsiseid häireid, mis kahjustavad käesoleva kokkuleppe artiklis 30 sätestatud eesmär- kide saavutamist, tuleb ühiskomitee ühe lepinguosalise taotlusel kokku, et otsustada olukorra lahendamiseks sobivate meetmete üle. Taotluse esitanud lepinguosaline teavitab viivitamata liikluse vaatluskeskust, mis esitab 14 päeva jooksul aruande olukorra ja võimalike võetavate meetmete kohta. 2. Ühiskomitee tuleb kokku 15 päeva jooksul pärast taotluse esi- tamist. Komitee uurib olukorda võttes nõuetekohaselt arvesse liik- luse vaatluskeskuse aruannet. Ühiskomitee otsustab võetavate meetmete üle 60 päeva jooksul pärast esimest asjakohast koos- olekut. Ühisel kokkuleppel võib nimetatud ajavahemikku piken- dada. V JAOTIS ÜLD- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 49 Lepingu rakendamine 1. Lepinguosalised võtavad nii üld- kui ka erimeetmed, mida on vaja nende käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks. 2. Lepinguosalised hoiduvad meetmetest, mis tõenäoliselt seak- sid ohtu käesoleva lepingu eesmärkide saavutamise. 3. Käesoleva kokkuleppe sätteid liigendsõidukite ja autorongide registrimassi piirmäära ja transpordi tasustamissüsteemide kohta rakendatakse kaheetapilise korra kohaselt 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2004 ja 1. jaanuarist 2005. Artikkel 50 Tasakaalustusmeetmed ühiskomitee Kui üks lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud käesolevast kokkuleppest tulenevaid kohustusi või on jätnud täitmata kannatanud lepinguosaline pärast ühiskomiteega konsulteerimist võtta käesoleva kokkuleppe tasakaalu säilitamiseks vajalikud meetmed. Lepinguosalised esitavad ühiskomiteele kogu teabe, mida too vajab olukorra põhjalikuks uurimiseks. otsuse, kahju võib 11/41. kd ET Euroopa Liidu Teataja 127 Artikkel 51 Ühiskomitee 1. Käesolevaga luuakse ühiskomitee nimega “ühenduse/Šveitsi maismaatranspordikomitee”; see koosneb lepinguosaliste esinda- jatest ja vastutab käesoleva kokkuleppe haldamise ja nõueteko- hase rakendamise eest. Selleks koostab komitee soovitusi. Komi- tee teeb otsuseid käesolevas kokkuleppes sätestatud küsimustes; lepinguosalised viivad sellised otsused ellu kooskõlas oma eeskir- jadega. Ühiskomitee teeb otsuseid ühise kokkuleppe alusel. 2. Konkreetselt vastutab ühiskomitee käesoleva kokkuleppe säte- te, eelkõige artikli 27 lõike 6 ja artiklite 33, 34, 35, 36, 39, 40, 42, 45, 46, 47 ja 54 järelevalve ja rakendamise eest. Komitee rakendab artiklites 52 ja 55 osutatud kohandamist ja läbivaata- mist käsitlevaid klausleid. 2. Nii pea, kui üks lepinguosaline on käesoleva kokkuleppe regu- leerimisalasse kuuluvas valdkonnas koostanud uue õigusakti, palub ta ametlikult, et teise lepinguosalise eksperdid esitaksid oma arvamuse. Sellise uue õigusakti ametlikule vastuvõtmisele eelneva aja jooksul teavitavad lepinguosalised teineteist ja peavad vajadu- sel konsultatsioone. Ühe lepinguosalise taotlusel toimub ühisko- mitee raames esialgne arvamustevahetus, mis käsitleb eelkõige sel- lise muudatuse mõju kokkuleppe toimimisele. 3. Muudetud õigusakti vastuvõtmise ajal ja hiljemalt kaheksa päeva pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas või Föde- raalsete Seaduste ja Seadluste Ametlikus Kogumikus edastab asja- omane lepinguosaline teisele lepinguosalisele kõnealuste uute sätete teksti. Ühe lepinguosalise taotlusel toimub hiljemalt kaks kuud pärast taotluse esitamise kuupäeva ühiskomitees arvamus- tevahetus selle üle, kuidas mõjutab muudatus käesoleva kokku- leppe toimimist. 4. Ühiskomitee: 3. Kokkuleppe nõuetekohaseks rakendamiseks vahetavad lepin- guosalised regulaarselt teavet ning konsulteerivad ühe lepinguosa- lise taotluse korral ühiskomitees. Lepinguosalised vahetavad tea- vet, mille on esitanud käesoleva kokkuleppe rakendamise ja eelkõige lubade väljastamise ja inspekteerimise eest vastutavate asutused. Kõnealused asutused tegelevad otsese teabevahetusega. — võtab vastu otsuse 1. , 3. , 4. ja 7. lisa läbivaatamise kohta või teeb vajaduse korral ettepaneku käesoleva kokkuleppe sätete läbivaatamiseks, et inkorporeerida neisse vastavalt vajadusele ja vastastikkuse põhimõttel asjaomaste õigusaktide muudatu- sed või 4. Ühiskomitee võtab otsusega vastu oma töökorra, mis sisaldab muude sätete hulgas koosolekute kokkukutsumise ning eesistuja määramise ja tema pädevuse sätestamise korda. — teeb otsuse, mille kohaselt asjaomaste õigusaktide muudatu- sed loetakse käesoleva kokkuleppega kooskõlas olevaiks, või 5. Ühiskomitee tuleb kokku vastavalt vajadusele, kuid vähemalt üks kord aastas. Kumbki lepinguosaline võib nõuda koosoleku kokkukutsumist. 6. Ühiskomitee võib omal äranägemisel võtta vastu otsuse mis tahes töörühmade või ekspertgruppide moodustamise kohta, mis abistaksid teda ülesannete täitmisel. 7. Lisaks täidab kõnealune komitee ülesandeid, mida seni täitis 1992. aasta kokkuleppe artikliga 18 loodud ühiskomitee, mis kandis nime “ühenduse/Šveitsi maismaatranspordikomitee”. — otsustab muude meetmete üle, millega tagatakse käesoleva kokkuleppe nõuetekohane toimimine. 5. Ühiskomitee otsustab korra, mille kohaselt kohandatakse käes- olevat kokkulepet vastavalt ühelt poolt ühenduse või Šveitsi ja tei- selt poolt kolmandate riikide vaheliste tulevaste kokkulepete asja- omastele sätetele nagu on sätestatud artiklites 13 ja 19. 6. Liikmesriigid võtavad käesolevas kokkuleppes sätestatud ees- märkide saavutamiseks artiklis 49 sätestatud ajakava kohaselt kõik meetmed, mis on vajalikud tagamaks, et 1. lisas loetletud ühenduse õigusaktides sisalduvate õiguste ja kohustustega sama- väärseid õigusi ja kohustusi rakendatakse nende suhete ajal aktiiv- selt. Artikkel 52 Õigusnormide areng Artikkel 53 Konfidentsiaalsus 1. Kooskõlas mittediskrimineerimise põhimõtte ja käesoleva kok- kuleppe sätete järgimisega ei piira käesolev kokkulepe kummagi lepinguosalise õigust muuta käesoleva kokkuleppe reguleerimis- alasse kuuluvates valdkondades ühepoolselt oma siseriiklikke õigusakte. Lepinguosaliste esindajad, eksperdid ja muud ametnikud ei tohi ka pärast oma ülesannete täitmise lõpetamist avalikustada käesoleva kokkuleppe raames saadud teavet, mille kohta kehtib tema olemusest tulenevalt ametisaladuse hoidmise kohustus. 128 ET Euroopa Liidu Teataja 11/41. kd Artikkel 54 Vaidluste lahendamine Artikkel 58 Lõppklauslid Lepinguosalised võivad pöörduda käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidlusküsimusega ühiskomitee poole, kes püüab vaidluse lahendada. Vastuvõetavale lahendusele jõudmiseks esitatakse ühiskomiteele kogu olukorra põhjalikuks uurimiseks vajalik teave. Sel eesmärgil kaalub ühiskomitee kõiki käesoleva lepingu laitmatu toimimise säilitamise viise. 1. Lepinguosalised ratifitseerivad käesoleva lepingu või kiidavad selle heaks oma kehtiva korra kohaselt. See jõustub järgmise seitsme kokkuleppe ratifitseerimiskirjade hoiuleandmise või kin- nitamise kohta viimase teate saatmisele järgneva ülejärgmise kuu esimesel päeval: — kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkulepe, Artikkel 55 Lepingu läbivaatamine 1. Kui üks lepinguosaline soovib lasta käesoleva kokkuleppe sät- ted läbi vaadata, teatab ta sellest ühiskomiteele. Kui lõigetes 2 ja 3 ei ole sätestatud teisiti, jõustub käesoleva kokkuleppe muudetud versioon pärast vastava sisemenetluse lõpetamist. 2. 1. , 3. , 4. ja 7. lisa võib muuta ühiskomitee otsusega vastavalt artikli 51 lõikele 1, et võtta arvesse ühenduse õigusaktide arengut kõnealuses valdkonnas. — isikute vaba liikumist käsitlev kokkulepe, — õhutranspordi alane kokkulepe, — põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepe, — vastavushindamise vastastikuse tunnustamise leping, — riigihangete teatavaid aspekte käsitlev kokkulepe, 3. 5. , 6. , 8. ja 9. lisa võib muuta ühiskomitee otsusega vastavalt artikli 51 lõikele 1. — teadus- ja tehnikaalase koostöö kokkulepe. Artikkel 56 Lisad 1. –10. lisa moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa. 2. Käesolev leping on sõlmitud esialgu seitsmeks aastaks. Seda pikendatakse piiramatult, kui ühendus või Šveits ei teata teisele lepinguosalisele pikendamata jätmisest enne esialgse tähtaja lõp- pu. Sellise teatamise korral rakendatakse lõiget 4. Artikkel 57 Territoriaalne kohaldamisala 3. Ühendus või Šveits võivad käesoleva kokkuleppe lõpetada, tea- tades sellest teisele lepinguosalisele. Sellise teatamise korral raken- datakse lõiget 4. lepingut Käesolevat nende kohaldatakse territooriumite suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut selles lepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Šveitsi territooriumi suhtes. poolt ühelt 4. Lõikes 1 nimetatud seitsme kokkuleppe kohaldamine lõpeta- takse kuus kuud pärast lõikes 2 nimetatud pikendamata jätmisest teatamist või lõikes 3 nimetatud lepingu lõpetamist. Hecho en Luxemburgo, el veintiuno de junio de mil novecientos noventa y nueve, en doble ejemplar en lenguas alemana, danesa, española, finesa, francesa, griega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa y sueca, siendo cada uno de estos textos igualmente auténtico. Hecho en Luxemburgo, el veintiuno de junio de mil novecientos noventa y nueve, en doble ejemplar en lenguas alemana, danesa, española, finesa, francesa, griega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa y sueca, siendo cada uno de estos textos igualmente auténtico. Udfærdiget i Luxembourg, den enogtyvende juni nitten hundrede og nioghalvfems, i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed. 11/41. kd ET Euroopa Liidu Teataja 129 Geschehen zu Luxemburg am einundzwanzigsten Juni neunzehnhundertneunundneunzig in zwei Urschriften in dänischer, deutscher, englischer, italienischer, niederländischer, portugiesischer, spanischer und schwedischer Sprache, wobei jeder dieser Wortlaute gleichermaßen verbindlich ist. französischer, griechischer, finnischer, Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι μία Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα, εις διπλούν στην αγγλική, γαλλική, γερμανική, δανική, ελληνική, ισπανική, ιταλική, ολλανδική, πορτογαλική, σουηδική, και φινλανδική γλώσσα, κάθε κείμενο από τα οποία είναι αυθεντικό. Done at Luxembourg on the twenty-first day of June in the year one thousand and ninety-nine, and drawn up in duplicate in the Danish, Dutch, English, Finnish, French, German, Greek, Italian, Portuguese, Spanish and Swedish languages, each text being equally authentic. Fait à Luxembourg, le vingt-et-un juin mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf, en double exemplaire en langues allemande, anglaise, danoise, espagnole, finnoise, française, grecque, italienne, néerlandaise, portugaise et suédoise, chacun de ces textes faisant également foi. Fatto a Lussemburgo, addì ventuno giugno millenovecentonovantanove, in duplice copia, in lingua danese, finlandese, francese, greca, inglese, italiana, olandese, portoghese, spagnola, svedese e tedesca, ciascun testo facente ugualmente fede. Gedaan te Luxemburg, de eenentwintigste juni negentienhonderd negenennegentig, in twee exemplaren in de Deense, de Duitse, de Engelse, de Finse, de Franse, de Griekse, de Italiaanse, de Nederlandse, de Portugese, de Spaanse en de Zweedse taal, zĳnde alle teksten gelĳkelĳk authentiek. Feito em Luxemburgo, em vinte e um de Junho de mil novecentos e noventa e nove, em duplo exemplar nas línguas alemã, dinamarquesa, espanhola, finlandesa, francesa, grega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa e sueca, fazendo fé qualquer dos textos. Luxemburgissa Tehty vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, teksti ovat yhtä ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä, todistusvoimaiset. kahdentenakymmenentenäensimmäusenä kesäkuuta ja kaikki ranskan, päivänä Utfärdat i Luxemburg den tjugoförsta juni nittonhundranittionio i två exemplar på det danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska språket, vilka samtliga texter är lika giltiga. Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Voor de Europese Gemeenschap Pela Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta På Europeiska gemenskapens vägnar 130 ET Euroopa Liidu Teataja 11/41. kd Por la Confederación Suiza For Det Schweiziske Edsforbund Für der Schweizerischen Eidgenossenschaft Για την Ελβετική Συνομοσπονδία For the Swiss Confederation Pour la Confédération suisse Per la Confederazione svizzera Voor de Zwitserse Bondsstaat Pela Confederação Suíça Sveitsin valaliiton puolesta På Schweiziska Edsförbundets vägnar 11/41. kd ET Euroopa Liidu Teataja 131 LISA DE LOETELU 1. lisa: artikli 5 lõige 2, artikkel 6, artikli 7 lõige 1, artikli 24 lõige 1, artikli 25 lõige 5 ja artikli 27 lõige 1: kohaldatavad sätted 2. lisa: artikli 8 lõige 5: artiklis 8 sätestatud tasude kohaldamise eeskirjad 3. lisa: artikli 9 lõige 1: kaupade rahvusvahelise maanteeveo loa näidis 4. lisa: artikli 9 lõige 3: loetelu veoliikidest, mis on vabastatud kõigist litsentside süsteemidest ja lubadest 5. lisa: Artiklid 12 ja 13: kehtivatest kahepoolsetest lepingutest tulenevate olemasolevate õiguste loetelu 6. lisa: artikli 15 lõige 2: erandid kaalupiirangust ja öösel ja laupäeviti sõitmise keelust 7. lisa: artiklid 17, 18 ja 21: autobussidega toimuv rahvusvaheline reisijatevedu ja lubade andmise kord 8. lisa: Artiklid 19 ja 20: kehtivatest kahepoolsetest lepingutest tulenevate olemasolevate õiguste loetelu 9. lisa: Artikkel 36. raudtee- ja kombineeritud transporditeenuste kvaliteediparameetrid 10. lisa: artikli 40 lõige 1: artiklis 40 sätestatud tasude kohaldamise eeskirjad 132 ET Euroopa Liidu Teataja 11/41. kd 1. LISA KOHALDATAVD SÄTTED Vastavalt käesoleva kokkuleppe artikli 52 lõikele 6 rakendab Šveits järgmiste õigusnormidega samaväärseid õigusnorme. Ühenduse õiguse asjaomased sätted 1. j a g u autoveo-ettevõtja — Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/26/EÜ siseriiklike ja rahvusvaheliste vedude maanteeveo-ettevõtja ja reisijate ametlike kvalifikatsioonitõendite vastastikuse tunnustamise ning kõnealuste ettevõtjate asutamisvabaduse õiguse soodustamise kohta (EÜT L 124, 23. 5. 1996, lk 1), viimati muudetud direktiiviga 98/76/EÜ (EÜT L 277, 14. 10. 1998, lk 17). lubamise, nende diplomite, tegevusalale tunnistuste ja muude 2. j a g u — Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3821/85 maanteevedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (EÜT L 370, 31. 12. 1985, lk 8), viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2135/98 (EÜT L 274, 9. 10. 1998, lk 1). — Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3820/85 teatavate maanteevedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 370, 31. 12. 1985, lk 1) või samaväärsed AETR-kokkuleppega sätestatud samaväärsed eeskirjad, kaasa arvatud nende muudatused. — Nõukogu 23. novembri 1988. aasta direktiiv 88/599/EMÜ, milles käsitletakse standardseid kontrolliprotseduure teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist käsitleva määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja autovedudel kasutatavaid sõidumeerikuid käsitleva määruse (EEC) nr 3821/85 rakendamiseks (EÜT L 325, 29. 11. 1988, lk 55), viimati muudetud määrusega (EÜT L 274. 9. 10. 1998, lk 1). — Nõukogu 16. detsember 1976. aasta direktiiv 76/914/EMÜ teatavate maanteeveol töötavate juhtide koolituse miinimumtaseme kohta (EÜT L 357, 29. 12. 1976, lk 36). 3. j a g u — Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiiv 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (EÜT L 235, 17. 9. 1996, lk 59). — Nõukogu 20. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/96/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 46, 17. 2. 1997, lk 1). — Nõukogu 1. oktoobri 1991. aasta direktiiv 91/542/EMÜ, millega muudetakse direktiivi 88/77/EMÜ sõidukite diiselmootoritest paisatavate gaasiliste heitmete vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 295, 25. 10. 1991, lk 1). — Nõukogu 10. veebruari 1992. aasta direktiiv 92/6/EMÜ teatava kategooria mootorsõidukitele kiiruspiirikute paigaldamise ja nende kasutamise kohta ühenduses (EÜT L 57, 23. 2. 1992, lk 27). — Nõukogu 31. märtsi 1992. aasta direktiiv 92/24/EMÜ, milles käsitletakse kiiruspiirikuid ja teatavate kategooriate mootorsõidukite samalaadseid sisseehitatud kiiruse piiramise süsteeme (EÜT L 129, 14. 5. 1992, lk 154). — Nõukogu 10. novembri 1992. aasta direktiiv 92/97/EMÜ, millega muudetakse direktiivi 70/157/EMÜ mootorsõidukite lubatud mürataset ja heitgaasisüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 371, 19. 12. 1992, lk 1). 11/41. kd ET Euroopa Liidu Teataja 133 — Nõukogu 21. novembri 1994. aasta direktiiv 94/55/EÜ ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta (EÜT L 319, 12. 12. 1994, lk 7). — Nõukogu 6. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/50/EÜ, ohtlike kaupade maanteeveo kontrollimise ühtse korra kohta (EÜT L 249, 17. 10. 1995, lk 35). — Nõukogu 3. juuni 1996. aasta direktiiv ohtlike kaupade maantee-, raudtee- või siseveevedude ohutusnõustajate määramise ja kutsekvalifikatsiooni kohta (EÜT L 145, 19. 6. 1996, lk 10). — Komisjoni 13. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/86/EÜ, millega kohandatakse nõukogu direktiivi 94/55/EÜ (ohtlike kaupade maanteevedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) tehnika arenguga (EÜT L 335, 24. 12. 1996, lk 43). 4. j a g u — Nõukogu 19. juuni 1995. aasta direktiiv 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta (EÜT L 143, 27. 6. 1995, lk 70). — Nõukogu 19. juuni 1995. aasta direktiiv 95/19/EÜ, mis käsitleb raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamist ja maksude kehtestamist raudteeinfrastruktuuri kasutamise eest (EÜT L 143, 27. 6. 1995, lk 75). — Nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiiv 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta (EÜT L 237, 24. 8. 1991, lk 25). 5. j a g u — Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/82/EMÜ mineraalõlide aktsiisimäärade ühtlustamise kohta (EÜT L 316, 31. 10. 1992, lk 19). — Nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiiv 96/49/EÜ ohtlike kaupade maanteevedu käsitlevate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta (EÜT L 235, 17. 9. 1996, lk 25). — Komisjoni 13. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/86/EÜ, millega kohandatakse nõukogu direktiivi 94/55/EÜ (ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) tehnika arenguga (EÜT L 335, 24. 12. 1996, lk 43). 134 ET Euroopa Liidu Teataja 11/41. kd 2. LISA ARTIKLIS 8 SÄTESTATUD TASUDE KOHALDAMISE EESKIRJAD Sõidukite suhtes, mille tegelik täismass on rohkem kui 28 tonni ja mille puhul kasutatakse artikli 8 lõikes 2 1. osutatud luba, kohaldatakse Šveitsis kasutustasu, mis ei ole suurem kui: — 180 CHF Šveitsi läbiva transiitreisi puhul, — 70 CHF kahepoolse edasi-tagasi sõidu puhul, mis algab või lõppeb Šveitsis. 2. Maksimaalne tasu, mida Šveitsis kohaldatakse artikli 8 lõikes 3 osutatud luba kasutavate sõidukite suhtes, mille tegelik täismass on rohkem kui 34 t, kuid mitte üle 40 t ja mille sõidudistants läbi Alpide on 300 km, on 252 CHF EURO normidele mittevastava sõiduki puhul, 211 CHF EURO I normidele vastava sõiduki puhul ja 178 CHF EURO II normidele vastava sõiduki puhul. Tasu kohaldatakse vastavalt artikli 40 sätetele. 3. Maksimaalne tasu, mida Šveitsis kohaldatakse artikli 8 lõikes 4 osutatud luba kasutavate sõidukite suhtes, mille tegelik täismass on rohkem kui 34 t, kuid mitte üle 40 t ja mille sõidudistants läbi Alpide on 300 km, on 300 CHF EURO normidele mittevastava sõiduki puhul, 240 CHF EURO I normidele vastava sõiduki puhul ja 210 CHF EURO II normidele vastava sõiduki puhul. Tasu kohaldatakse vastavalt artikli 40 sätetele. 11/41. kd ET Euroopa Liidu Teataja 135 3. LISA 136 ET Euroopa Liidu Teataja 11/41. kd 11/41. kd ET Euroopa Liidu Teataja 137 VEOLIIGID, MIS ON VABASTATUD KÕIGIST LITSENTSIDE SÜSTEEMIDEST JA LUBADEST 4. LISA 1. Postivedu avaliku teenusena 2. Kahjustatud või rikkis sõidukite vedu 3. Kaubavedu mootorsõidukitega, mille suurim lubatud täismass koos haagisega ei ületa 6 tonni või mille lubatud kandevõime koos haagise kandevõimega ei ületa 3,5 tonni. 4. Kaubavedu mootorsõidukitega, kui järgmised tingimused on täidetud: a) veetav kaup peab olema ettevõtja omand või vara, mis ettevõtja on müünud, ostnud, rendile andnud või rendile võtnud, tootnud, kaevandanud, töödelnud või remontinud; b) teekonna eesmärk peab olema kauba vedamine ettevõttesse või ettevõttest või kauba ettevõttesisene või -väline ümberpaigutamine ettevõtja oma tarbeks; c) sellise veo puhul kasutatavaid mootorsõidukeid peavad juhtima ettevõtja oma töötajad; d) kaupa vedavad sõidukid peavad kuuluma ettevõtjale või peab ettevõtja need olema järelmaksuga ostnud või rentinud, kusjuures rentimise korral peavad sõidukid vastama tingimustele, mis on ette nähtud nõukogu 19. detsembri 1984. aasta direktiiviga 84/647/EMÜ (ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol). Seda sätet ei kohaldata asendussõiduki kasutamise suhtes juhul, kui harilikult kasutatav sõiduk on lühiajaliselt rikkis; e) kaubavedu peab olema ettevõtjale ainult lisategevusala 5. Meditsiinitoodete, -aparaatide, -seadmete ja muude arstiabiks vajalike kaupade vedu hädaolukorras, eelkõige looduskatastroofide korral. 138 ET Euroopa Liidu Teataja 11/41. kd ŠVEITSI MAANTEETRANSPORDIKOKKULEPETES JA ERINEVATE ÜHENDUSE 5. LISA LIIKMESRIIKIDE VAHELISTES SISALDUVATE KOLMNURKLIIKUMISE KAHEPOOLSETES RAAMES TEOSTATAVAT KAUBAVEDU KÄSITLEVATE SÄTETE LOETELU Riik Kokkulepe alla kirjutatud (kuupäev) Jõustumine Tingimused Saksamaa 17. 12. 1953 1. 2. 1954 Artikkel 7: Austria 22. 10. 1958 4. 4. 1959 Artikkel 8: Siseriiklike õigusnormidega tegelik kolmnurkliikumine lubatud; muu niini- metatud kolmnurkliikumine keelatud. Kaubaveo teostamise õigusega veoettevõtjatel on lubatud vedada ühes lepin- guosalises riigis registreeritud sõidukitega: a) kaupu, mis on mõeldud ühte neist riikidest või mis on pärit ühest neist riikidest. Tegelik kolmnurkliikumine lubatud; muu niinimetatud kolmnurkliikumine keelatud. Belgia 25. 2. 1975 24. 7. 1975 Artikli 4 lõike 1 punkt b: Tegelik kolmnurkliikumine lubatud; muu niinimetatud kolmnurkliikumine keelatud. Taani 27. 8. 1981 25. 3. 1982 artikli 4 lõige 2: Vedudeks kolmandast riigist teise lepinguosalise territooriumile või teise lepinguosalise territooriumilt kolmandasse riiki on vaja teise lepinguosalise poolt igal konkreetsel juhul eraldi väljastatud luba. Hispaania 23. 1. 1963 21. 8. 1963 29. oktoobri 1971. aasta protokoll: Soome 16. 1. 1980 28. 5. 1981 Tegelik kolmnurkliikumine lubatud; muu niinimetatud kolmnurkliikumine keelatud. Artikli 6 lõige 2 ja Šveitsi-Soome ühiskomitee 23. ja 24. mai 1989. aasta koosoleku protokolli punkt 2. 2: Tegelik kolmnurkliikumine ja muu niini- metatud kolmnurkliikumine lubatud loa olemasolul Prantsusmaa 20. 11. 1951 1. 4. 1952 Siseriiklike õigusnormide alusel: Kreeka 8. 8. 1970 6. 9. 1971 Šveitsi veoettevõtjad: Prantsusmaal igasugune kolmnurkliikumine keela- tud; Prantsuse veoettevõtjad: Šveitsis igasugune kolmnurkliikumine lubatud Artikkel 3 ja Šveitsi-Kreeka ühiskomitee 11. –13. detsembri 1972. aasta igasugune kolmnurkliikumine lubatud (erikvootide koosoleku protokoll: kohaste lubade alusel). Itaalia – – Šveitsi-Itaalia ühiskomitee 14. juuni 1993. aasta koosoleku protokoll: Šveitsi veoettevõtjad: kvootide alusel eraldatavad load tegeliku kolmnur- kliikumise jaoks; muu niinimetatud kolmnurkliikumine on keelatud; Itaalia veoettevõtjad: tegelik kolmnurkliikumine lubatud ilma lubadeta; kvootide alusel eraldatavad load muu niinimetatud kolmnurkliikumise jaoks. 11/41. kd ET Euroopa Liidu Teataja 139 Riik Kokkulepe alla kirjutatud (kuupäev) Jõustumine Tingimused Iirimaa – – Siseriiklike õigusnormide alusel: Luksemburg 17. 5. 1972 1. 6. 1972 Madalmaad 20. 5. 1952 15. 6. 1952 Šveitsi veoettevõtjad: igasugune kolmnurkliikumine keelatud, kui Iiri ame- tivõimud ei oleks selleks luba andnud, Iiri veoettevõtjad: igasugune kolmnurkliikumine suhetes Šveitsiga lubatud Kokkulepet kohaldatakse ainult reisijateveo suhtes. Kaubaveo kohta ei ole mingit korda kokku lepitud. Kolmnurkliikumine siseriiklike õigusnormidega lubatud. (Vastastikkuse põhimõtte rakendamine. ) Igasugune kolmnurkliiku- mine lubatud. Kokkulepet kohaldatakse ainult reisijateveo suhtes. Kaubaveo kohta ei ole mingit korda kokku lepitud. Kolmnurkliikumine siseriiklike õigusnormidega lubatud. (Vastastikkuse põhimõtte rakendamine. ) Igasugune kolmnurkliiku- mine lubatud. Portugal 28. 6. 1973 1. 1. 1974 Igasugune kolmnurkliikumine vabastatud vastavalt Šveitsi-Portugali ühisko- mitee 6. juuni 1996. aasta otsusele. Ühendkuningriik 20. 12. 1974 21. 11. 1975 Artikli 3 punkt b: Tegelik kolmnurkliikumine lubatud. Muu niinimetatud kolmnurkliikumine keelatud. Rootsi 12. 12. 1973 22. 4. 1974 Artikli 4 lõiked 1 ja 2: Kolmnurkliikumine lubatud erikvootide kohaste lubade alusel. Tegelik kolmnurkliikumine: kui sõiduk läbib oma tavapärasel marsruudil transiidi korras riigi, kus ta on registreeritud, nt kui Šveitsis registreeritud sõiduk veab Saksamaalt kaupu Šveitsi kaudu Itaaliasse. Muu niinimetatud kolmnurkliikumine: kui sõiduk ei läbi transiidi korras riiki, kus ta on registreeritud, nt kui Šveitsis registreeritud sõiduk veab Saksamaalt kaupu Austria kaudu Itaaliasse. 140 ET Euroopa Liidu Teataja 11/41. kd 6. LISA ERANDID KAALUPIIRANGUST NING ÖÖSEL JA LAUPÄEVITI SÕITMISE KEELUST I. Erand kaalupiirangust kuni 31. detsembrini 2004 Välisriigis alguse saavate ja Šveitsi piirialadel (1) lõppevate (ja vastupidi) reiside suhtes võib ilma täiendava tasuta teha erandeid kõigi kaupade puhul kokku kuni 40 tonni ulatuses ja kombineeritud transpordis kasutatavate 40jalaliste ISO konteinerite puhul kuni 44 tonni ulatuses. Teeehitusega seotud põhjustel rakendavad teatavad tollipunktid madalamaid piirmäärasid. II. Muud erandid kaalupiirangust Välisriigis alguse saavate ja Šveitsi piirialadest (1) kaugemal lõppevate reiside ning Šveitsi läbiva transiidi puhul võib lubada ka Šveitsis lubatud registrimassist suuremat tegelikku täismassi artiklis 8 nimetamata veoliigi puhul, kui tegemist on: a) jagamatu kauba veoga ja nõudeid ei saa täita hoolimata sobivate sõidukite kasutamisest; b) selliste erisõidukite, näiteks töösõidukite ümberpaigutamise või kasutamisega, mis ei vasta oma otstarbe tõttu kaalu suhtes kehtestatud sätetele; c) eriolukorras kahjustatud või katkiste sõidukite transportimisega; d) lennukites toitlustamiseks mõeldud varude transpordiga; e) kombineeritud transpordi alg- ja lõppjärgus toimuva maanteeveoga tavaliselt 30 km raadiuses lõpp-punktist. III. Erand öösel ja laupäeviti sõitmise keelust Nähakse ette järgmised erandid öösel ja laupäeviti sõitmise keelust: a) ilma eriloata — sõidud erakorralise abi andmiseks katastroofide korral, — sõidud erakorralise abi andmiseks õnnetusjuhtumite puhul, eriti ühissõidukitega toimunud õnnetuste ja lennuõnnetuste puhul; b) eriloaga Kui veetakse kaupu, mille olemusest tulenevalt on õigustatud öine vedu, ja hästi põhjendatud juhtudel laupäevane vedu: — kergriknevad põllumajandustooted (näiteks marjad, puu- ja juurviljad, taimed (sealhulgas lõikelilled) või värskelt pressitud puuviljamahl) kogu aasta jooksul, — tapmiseks ettenähtud sead ja kanad, — värske piim ja kergriknevad piimatooted, — tsirkusetarvikud, orkestrile kuuluvad muusikariistad, teatrirekvisiidi jms, — toimetatavat teksti sisaldavad päevalehed ning õigusteenuste nõuete kohaselt transporditavad postisaadetised. Heakskiitmise korra hõlbustamiseks võib väljastada kuni 12 kuud kehtivaid lube määratlemata reiside arvu jaoks, kui kõik reisid on sama liiki. (1) Šveitsi piiriala on määratletud 1992. aasta kokkuleppega loodud ühiskomitee 2. aprillil 1998 peetud viienda koosoleku protokolli 4. lisas. Üldiselt on tegemist alaga, mis jääb tollipostist 10 kilomeetri raadiusse. 11/41. kd ET Euroopa Liidu Teataja 141 7. LISA AUTOBUSSIDEGA TOIMUV RAHVUSVAHELINE REISIJATEVEDU Artikkel 1 Mõisted Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid: 1. R e g u l a a r v e o d 1. 1. Regulaarvedu on reisijate vedu kindlate vaheaegade järel kindlaksmääratud marsruudil, kusjuures reisijad võetakse peale ja lastakse välja varem kindlaksmääratud peatustes. Regulaarvedusid võivad kasutada kõik ja vajaduse korral võib sellega kaasneda kohustuslik ettetellimine. Selliste vedude teostamise tingimuste kohandamine ei mõjuta selle olemust regulaarveona. 1. 2. Mis tahes vedaja korraldatav teatavate reisijaterühmade vedu, millest muud reisijad on välja arvatud, loetakse regulaarveoks, kui see teenus toimub vastavalt punktile 1. 1. Niisugust teenust nimetatakse “regulaarseks eriveoks”. Regulaarsete erivedude alla kuuluvad: a) töötajate vedu kodust tööle ja tagasi; b) õpilaste ja üliõpilaste vedu õppeasutusse ja tagasi; c) sõdurite ja nende perekondade vedu päritoluriigist teenistuskohta ja tagasi. Regulaarse eriveo olemust ei mõjuta asjaolu, et seda võib muuta vastavalt selle kasutajate vajadustele; 1. 3. Selliste paralleelvedude või ajutiste vedude korraldamise, mis pakuksid teenust samale tarbijaskonnale kui olemasolevad regulaarveod, olemasolevate regulaarvedudega võrreldes teatavate peatuste vahelejätmise ja täiendavates peatustes peatumise suhtes kohaldatakse samu eeskirju kui olemasolevate regulaarvedude puhul. 2. J u h u v e o d 2. 1. Juhuveod on veod, mis ei kuulu regulaarvedude, sealhulgas regulaarsete erivedude mõiste alla ja mille põhiline eripära on see, et veetakse kliendi või vedaja enda algatusel kokku pandud reisijaterühmi. Selliste paralleel- või ajutiste vedude korraldamiseks, mis on võrreldavad olemasolevate regulaarvedudega ja millega teenindatakse sama klientuuri, on vaja I jaotises sätestatud korra kohast luba. 2. 2. Punktis 2 osutatud veod jäävad ikkagi juhuvedudeks, hoolimata sellest, et need toimuvad kindlate vaheaegade järel. 2. 3. Edasi-tagasi vedusid koos majutusega võib pakkuda veoettevõtjate rühm, mis tegutseb sama töövõtja nimel. Selliste veoettevõtjate nimed ja vajaduse korral teel olevad ümberistumiskohad teatatakse Euroopa Ühenduse asjaomaste liikmesriikide ja Šveitsi pädevatele asutustele ühiskomitee kindlaks määratud korras. 142 ET Euroopa Liidu Teataja 11/41. kd 3. O m a l k u l u l t o i m u v a d v e o d Omal kulul toimuvad veod on veod, mida teostavad füüsilised või juriidilised isikud mittekaubanduslikel ja mittetulunduslikel eesmärkidel, tingimusel et: — veod on sellele füüsilisele või juriidilisele isikule ainult kõrvaltegevus, — kasutatavad sõidukid kuuluvad nimetatud füüsilisele või juriidilisele isikule, on omandatud järelmaksuga või neid kasutatakse pikaajalise liisingulepingu alusel ja neid juhib kõnealune füüsiline või juriidiline isik, tema heaks töötav isik või juriidilise isiku töötaja. I j a o t i s REGULAARVEOD, MILLEKS ON VAJA LUBA Artikkel 2 Loa laad 1. Load antakse välja transpordiettevõtja nimele; transpordiettevõtja ei või luba edasi anda kolmandatele isikutele. Käesoleva lisa artikli 3 lõikes 1 osutatud asutuse nõusolekul võib loa saanud veoettevõtja siiski teha vedusid allhankija vahendusel. Sellisel juhul märgitakse loale viimati nimetatud ettevõtja nimi ja tema roll allhankijana. Allhankija peab vastama kokkuleppe artiklis 17 osutatud tingimustele. Kui ettevõtjad on regulaarvedude teostamiseks ühinenud, antakse load välja kõigi ettevõtjate nimele. Luba antakse ettevõtjale, kes juhib vedude teostamist, ning teistele antakse koopiad. Loale märgitakse kõigi ettevõtjate nimed. 2. Loa kehtivusaeg on kuni viis aastat. 3. Loale märgitakse järgmised andmed: a) veoteenuse liik; b) veo marsruut, eelkõige väljumiskoht ja sihtkoht; c) loa kehtivusaeg; d) peatused ja sõiduplaan. 4. Load on kooskõlas määruses (EÜ) nr 2121/98 (1) sätestatud näidisega. 5. Luba annab selle valdaja(te)le õiguse teostada regulaarvedusid lepinguosaliste territooriumidel. 6. Regulaarveo ettevõtja võib ajutiste ja erandlike asjaoludega toimetulemiseks kasutada lisasõidukeid. Sellisel juhul peab veoettevõtja tagama, et sõidukis on olemas järgmised dokumendid: — regulaarvedude loa koopia, — regulaarveo ettevõtja ja lisasõidukid pakkunud ettevõtja vahelise lepingu koopia või samaväärne dokument, — ühenduse veoettevõtjate puhul ühenduse litsentsi tõestatud koopia või Šveitsi veoettevõtjate puhul samalaadne Šveitsi litsents, mis on väljastatud regulaarvedude ettevõtjale. (1) Komisjoni 2. oktoobri 1998. aasta määrus (EÜ) nr 2121/98, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EMÜ) nr 684/92 ja (EÜ) nr 12/98 üksikasjalikud rakenduseeskirjad autobussidega toimuva reisijateveo dokumentide kohta (EÜT L 268, 3. 10. 1998, lk 10). 11/41. kd ET Euroopa Liidu Teataja 143 Artikkel 3 Loataotluste esitamine 1. Luba taotlevad ühenduse ettevõtjad esitavad oma taotlused kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 684/92, muudetud määrusega (EÜ) nr 11/98, ja luba taotlevad Šveitsi ettevõtjad esitavad oma taotluse reisijateveo kontsessioone käsitleva 25. novembri 1998. aasta korralduse (1) 5. peatüki kohaselt. Vedude puhul, mille osutamiseks ei ole Šveitsis luba vaja, kuid ühenduses on, esitavad luba taotlevad Šveitsi ettevõtjad oma taotlused pädevatele Šveitsi asutustele, kui selliste vedude lähtepunkt on Šveitsis. 2. Taotlused on kooskõlas määruses (EÜ) nr 2121/98 sätestatud näidisega. 3. Luba taotlevad isikud esitavad täiendavad andmed, kui nad peavad seda vajalikuks või kui lubade andmisega tegelev asutus seda nõuab. Eelkõige peavad taotlejad esitama sõidugraafiku, mille põhjal saab kontrollida, kas veod on kooskõlas sõidu- ja puhkeaega käsitlevate õigusaktidega. Lisaks sellele peaksid ühenduse veoettevõtjad esitama rendi või tasu eest autobussidega toimuvateks rahvusvahelisteks vedudeks väljastatud ühenduse litsentsi koopia ning Šveitsi veoettevõtjad samalaadse Šveitsi litsentsi koopia, mis on väljastatud regulaarvedude ettevõtjale. Artikkel 4 Loamenetlus 1. Load antakse välja nende lepinguosaliste pädevate asutuste kokkuleppel, kelle territooriumil reisijaid peale võetakse või maha pannakse. Lubade andmisega tegelev asutus edastab oma hinnangu sellistele asutustele (ja nende ühenduse liikmesriikide pädevatele asutustele, kelle territoorium läbitakse reisijaid peale võtmata ja maha panemata) koos taotluse koopia ja muude asjaomaste dokumentide koopiatega. 2. Šveitsi ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide pädevad asutused, kelle nõusolekut on küsitud, teatavad lubade andmisega tegelevale asutusele oma otsusest kahe kuu jooksul. Nimetatud tähtaega arvestatakse kuupäevast, mil saabus taotlus arvamuse saamiseks ja mis on kirjas vastuvõtuteatisel. Kui selle aja jooksul ei ole lubade andmisega tegelev asutus vastust saanud, eeldatakse, et asutused, kellega konsulteeriti, on andnud oma nõusoleku ning lubade andmisega tegelev asutus väljastab loa. 3. Kui lõigetes 7 ja 8 ei ole sätestatud teisiti, teeb lubade andmisega tegelev asutus otsuse avalduse kohta nelja kuu jooksul pärast kuupäeva, mil veoettevõtja taotluse esitas. 4. Luba ei anta: a) kui taotluse esitaja ei suuda otseselt tema käsutuses olevate vahenditega pakkuda vedu, mille kohta taotlus esitati; b) kui taotleja ei ole varasemal ajal järginud maanteetransporti käsitlevaid siseriiklikke või rahvusvahelisi ja nõudeid, või on tõsiselt rikkunud õigusakte, eelkõige rahvusvahelise reisijateveo lubade tingimusi liiklusohutuse seadusi, eelkõige sõidukite suhtes kohaldatavaid ning juhtide juhtimis- ja puhkeaja eeskirju; c) kui loa kehtivuse pikendamise taotluse korral ei ole täidetud loa saamise tingimused; d) kui ilmneb, et taotluses käsitletav vedu kahjustaks otseselt neid regulaarvedusid, milleks on luba juba antud, välja arvatud juhtudel, kui kõnealuseid regulaarvedusid teostab ainult üks veoettevõtja või veoettevõtjate kontsern; (1) RS/SR 744. 11. 144 ET Euroopa Liidu Teataja 11/41. kd e) kui ilmneb, et taotluse esitaja kavatseb asjaomastel marsruutidel teostada olemasolevatest ainult kõige kasumlikemaid vedusid; f) kui lepinguosalise pädev asutus otsustab üksikasjaliku analüüsi põhjal, et kõnealune vedu mõjutaks oluliselt samalaadsete raudteeteenuste elujõulisust asjaomastel otseliinidel. Kõik käesoleva sätte kohased otsused ja nende põhjendused teatatakse asjaomastele veoettevõtjatele. Kui olemasolev rahvusvaheline bussiveoteenus mõjutab oluliselt samalaadsete raudteeteenuste elujõulisust asjaomastel otseliinidel, võib lepinguosalise pädev asutus ühiskomitee nõusolekul alates 1. jaanuarist 2000 peatada või tühistada rahvusvahelise bussiveoteenuse loa teatades sellest veoettevõtjale kuus kuud ette. Asjaolu, et veoettevõtja pakub madalamaid hindu kui teised maanteeveoettevõtjad või asjaolu, et asjaomasel marsruudil tegutsevad juba teised maanteeveoettevõtjad, ei ole piisav põhjendus taotluse tagasilükkamiseks. 5. Lubade väljastamisega tegelev asutus võib lükata taotluse tagasi ainult käesoleva kokkuleppega kooskõlas olevatel põhjustel. 6. Kui lõikes 1 osutatud kokkuleppele jõudmise menetluse tulemusena ei saavutata kokkulepet, võib küsimuse saata ühiskomiteele. 7. Ühiskomitee teeb võimalikult kiiresti otsuse, mis jõustub 30 päeva möödumisel sellest, kui otsusest teatati Šveitsile ja Euroopa Ühenduse asjaomastele liikmesriikidele. 8. Lubade andmisega tegelev asutus teatab pärast käesolevas artiklis sätestatud korra täitmist kõigile lõikes 1 osutatud asutustele oma otsuse ja saadab neile vajadusel loa koopia. Artikkel 5 Lubade väljastamine ja pikendamine 1. Lubade andmisega tegelev asutus annab pärast artiklis 4 nimetatud korra täitmist loa või keeldub ametlikult luba andmast. 2. Loa andmisest keeldumise otsuses tuleb esitada keeldumise põhjused. Lepinguosalised tagavad veoettevõtjatele võimaluse kasutada oma õigusi, kui nende taotlus lükatakse tagasi. 3. Käesoleva lisa artiklit 4 kohaldatakse muu hulgas loa kehtivuse pikendamise taotluste ja loas käsitletava veoteenuse pakkumise tingimuste muutmise taotluste suhtes. Kui tegutsemistingimusi, eelkõige piletihindu ja sõiduplaane muudetakse vaid väga vähe, peab lubade andmisega tegelev asutus esitama teise lepinguosalise pädevatele asutustele ainult kõnealuse teabe. Artikkel 6 Loa aegumine Loa aegumise puhul tuleb järgida korda, mis on sätestatud määruse (EMÜ) nr 684/92 artiklis 9 ja reisijateveo kontsessioone käsitleva korralduse artiklis 44. Artikkel 7 Veoettevõtjate kohustused 1. Kui tegemist ei ole vääramatu jõuga, võtavad regulaarvedude ettevõtjaid kuni loa kehtivusaja lõpuni kõik meetmed tagamaks katkematud, regulaarsed ja piisava mahuga transporditeenused, mis vastavad ka muudele tingimustele, mille pädev asutus on kehtestanud kooskõlas käesoleva lisa artikli 2 lõikega 3. 11/41. kd ET Euroopa Liidu Teataja 145 2. Veoettevõtjad esitavad veoteenuse marsruudi, peatused, sõiduplaani, piletihinnad ja veotingimused (kui need ei ole seadusega kehtestatud) selliselt, et oleks tagatud sellise teabe hõlbus kättesaadavus kõigile kasutajatele. 3. Šveitsil ja Euroopa Ühenduse asjaomastel liikmesriikidel on võimalik ühisel kokkuleppel ja loa valdaja nõusolekul muuta regulaarvedude teostamise tingimusi. I I j a g u JUHUVEOD JA MUUD VEOD, MILLEKS EI OLE LUBA VAJA Artikkel 8 Kontrolldokument 1. Käesoleva kokkuleppe artikli 18 lõikes 1 nimetatud teenuseid osutatakse kontrolldokumendi (sõidulehe) alusel. 2. Juhuvedusid tegev veoettevõtja täidab sõidulehe enne iga reisi. 3. Sõidulehtede kaustu jagavad Šveitsi või selle Euroopa Ühenduse liikmesriigi pädevad asutused, kus on veoettevõtja registreeritud asukoht, või nende pädevate asutuste määratud organid. 4. Kontrolldokumendi näidis ja selle kasutamise moodus sätestatakse määruses nr 2121/98. Artikkel 9 Tõend Kokkuleppe artikli 18 lõikes 6 osutatud tõendi väljastab Šveitsi või selle Euroopa Ühenduse liikmesriigi pädev asutus, kus sõiduk on registreeritud. Tõend on kooskõlas määruses (EÜ) nr 2121/98 sätestatud näidisega. I I I j a g u KONTROLLIMINE JA KARISTUSED Artikkel 10 Sõidupiletid 1. Regulaarvedude, välja arvatud regulaarsete erivedude reisijatel peab kogu reisi ajal olema kas isiklik või kollektiivne sõidupilet, millele on märgitud järgmised andmed: — väljumis- ja sihtkoht ja vajaduse korral ka tagasisõit; — pileti kehtivusaeg; — piletihind. 2. Lõikes 1 osutatud sõidupilet tuleb esitada volitatud kontrolliametniku nõudmisel. 146 ET Euroopa Liidu Teataja 11/41. kd Artikkel 11 Kontroll teel ja ettevõtetes 1. Rendi või tasu eest toimuva veo puhul peavad sõidukis olema järgmised dokumendid, mis tuleb esitada volitatud kontrolliametniku nõudmisel: ühenduse veoettevõtjatel ühenduse litsentsi tõestatud koopia ja Šveitsi veoettevõtjatel samalaadne Šveitsi litsents ning olenevalt veoliigist kas luba (või selle tõestatud koopia) või sõiduleht. Omal kulul toimuvate vedude puhul peab sõidukis olema tõend (või selle tõestatud koopia), mis tuleb esitada volitatud kontrolliametniku nõudmisel. Kokkuleppe artikli 18 lõikes 2 osutatud veoteenuste puhul käsitatakse lepingut või selle tõestatud koopiat kontrolldokumendina. 2. Rahvusvahelise reisijateveo bussiveoettevõtjad võimaldavad teha kõiki kontrollimisi, mille eesmärk on tagada veoteenuste nõuetekohane pakkumine, eelkõige seoses sõidu- ja puhkeaegadega. Artikkel 12 Vastastikune abi 1. Lepinguosalise pädevad asutused edastavad taotluse korral üksteisele kogu nende valduses oleva asjaomase teabe, mis käsitleb järgmist: — käesoleva kokkuleppe ja muude autobussidega toimuvat rahvusvahelist reisijatevedu reguleerivate eeskirjade rikkumised, mille on tema territooriumil toime pannud teise lepinguosalise veoettevõtja, ja määratud karistused, — oma veoettevõtjatele teise lepinguosalise territooriumil toime pandud rikkumiste eest määratud karistused. 2. Selle lepinguosalise pädevad asutused, kus veoettevõtja tegutseb, tühistavad ühenduse litsentsi või samalaadse Šveitsi litsentsi, kui selle valdaja: — ei vasta enam kokkuleppe artikli 17 lõikes 1 sätestatud tingimustele, — on esitanud valeteavet ühenduse litsentsi või samalaadse Šveitsi litsentsi väljastamiseks vajalike andmete kohta. 3. Lubade väljastamisega tegelev asutus tühistab loa, kui selle valdaja ei täida enam tingimusi, mille alusel käesoleva kokkuleppe kohane luba on väljastatud, eelkõige juhul, kui tühistamist nõuavad selle lepinguosalise pädevad asutused, kelle territooriumil veoettevõtja tegutseb. Lubade väljastamisega tegelev asutus teavitab viivitamata teise lepinguosalise pädevaid asutusi. 4. Kui veoettevõtja rikub tõsiselt transpordieeskirju või liikluseeskirju, eelkõige sõidukite, sõidu- ja puhkeaja ja artikli 1 punktis 2. 1 osutatud paralleelvedude või ajutiste vedude loata teostamise suhtes kohaldatavaid eeskirju, või sooritab korduvalt nende väiksemaid rikkumisi, võivad veoettevõtja tegevuskoha lepinguosalise pädevad asutused eelkõige tühistada tema ühenduse litsentsi või samalaadse Šveitsi litsentsi või ajutiselt ja/või osaliselt tühistada tema ühenduse litsentsi või samalaadse Šveitsi litsentsi tõestatud koopiad. Selliste karistuste üle otsustatakse vastavalt ühenduse litsentsi või samalaadse Šveitsi litsentsi valdaja sooritatud rikkumise tõsidusele ja vastavalt sellele, kui palju tõstatud koopiaid tal on seoses oma rahvusvaheliste transporditoimingutega. 11/41. kd ET Euroopa Liidu Teataja 147 ŠVEITSI MAANTEETRANSPORDIKOKKULEPETES JA ERINEVATE ÜHENDUSE 8. LISA LIIKMESRIIKIDE VAHELISTES SISALDUVATE KOLMNURKLIIKUMISE KAHEPOOLSETES RAAMES TEOSTATAVA REISIJATEVEO LUBADE ANDMIST KÄSITLEVATE SÄTETE LOETELU RIIK Kokkulepe alla kirjutatud (kuupäev) Jõustumine Tingimused Saksamaa 17. 12. 1953 1. 2. 1954 Austria 22. 10. 1958 4. 4. 1959 Belgia Taani 25. 2. 1975 24. 7. 1975 27. 8. 1981 25. 3. 1982 Artiklid 4 ja 5: — kooskõlas siseriikliku õigusega — austades vastastikkuse põhimõtet Artikkel 6: — kooskõlas siseriikliku õigusega — austades vastastikkuse põhimõtet Artikkel 3. — kooskõlas siseriikliku õigusega Artiklid 3 ja 5: — kooskõlas siseriikliku õigusega Hispaania 23. 1. 1963 21. 8. 1963 Artiklid 2 ja 3: — teise lepinguosalise selge luba — vastastikusel kokkuleppel (vastastikkus) Soome 16. 1. 1980 28. 5. 1981 Artikkel 3: — kooskõlas siseriikliku õigusega Prantsusmaa 20. 11. 1951 1. 4. 1952 II peatükk: — vastastikusel kokkuleppel — austades vastastikkuse põhimõtet Kreeka Itaalia Iirimaa 8. 8. 1970 6. 9. 1971 Artikkel 2: — vastastikusel kokkuleppel (vastastikkus) – – – – Kooskõlas siseriikliku õigusega (kahepoolne kokkulepe puudub) Kooskõlas siseriikliku õigusega (kahepoolne kokkulepe puudub) Luksemburg 17. 5. 1972 1. 6. 1972 Artikkel 3: Madalmaad 20. 5. 1952 15. 6. 1952 Portugal 28. 6. 1973 1. 1. 1974 Kooskõlas siseriikliku õigusega Lõike 2 punkt 2 Kooskõlas siseriikliku õigusega Kokkuleppe protokoll, 5. ja 6. jaotis — vastastikune kokkulepe — vastastikkus Ühendkuningriik 20. 12. 1974 21. 11. 1975 Kooskõlas siseriikliku õigusega (kokkulepe käsitleb ainult kaubavedu) Rootsi 12. 12. 1973 22. 4. 1974 Artikkel 3. Kooskõlas siseriikliku õigusega 148 ET Euroopa Liidu Teataja 11/41. kd 9. LISA RAUDTEE- JA KOMBINEERITUD TRANSPORDI KVALITEET Kui Šveits soovib võtta kokkuleppe artiklis 46 osutatud kaitsemeetmeid, kohaldatakse järgmisi tingimusi. 1. Raudtee- ja kombineeritud transpordi keskmine hind läbi Šveitsi ei tohi olla rohkem kui kuni 40tonnise registrimassiga sõiduki kulud 300 km läbimisel Alpides. Eelkõige ei tohi saatjaga kombineeritud transpordi (“veoautode rongiga vedamise”) eest nõutav keskmine tasu olla suurem kui maanteetranspordi kulu (maanteetasud ja muutuvad kulud). 2. Šveits on astunud samme, et suurendada oma territooriumi läbiva kombineeritud transpordi ja kaupade raudteeveo konkurentsivõimet. 3. Kombineeritud transpordi ja kaupade raudteeveo konkurentsivõime hindamisel kasutatavad parameetrid sisaldavad vähemalt järgmist: — kuivõrd sõiduplaanid ja kiirus vastavad kasutajate vajadustele, — kuivõrd teenusepakkujad tagavad teenuste kvaliteedi ja vastutavad selle eest, — kuivõrd Šveitsi ettevõtjad täidavad teenusekvaliteediga seotud kohustusi või millist kompensatsiooni saavad kliendid, kui ettevõtjad sellega hakkama ei saa, — broneerimistingimused. 11/41. kd ET Euroopa Liidu Teataja 149 10. LISA ARTIKLIS 40 SÄTESTATUD TASUDE KOHALDAMISE EESKIRJAD Kui artikli 40 lõike 3 punktis b ja lõikes 5 ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse artiklis 40 sätestatud tasusid järgmiselt: a) Šveitsis toimuvate transporditoimingute puhul suurendatakse või vähendatakse tasusid proportsionaalselt sellega, kuivõrd tegelikult Šveitsis läbitud distants on suurem või väiksem kui 300 km; b) tasud on proportsionaalsed sõiduki kaalukategooriaga. 150 ET Euroopa Liidu Teataja 11/41. kd LÕPPAKT Täievolilised esindajad, kes esindavad EUROOPA ÜHENDUST ja ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI kes kohtusid tuhande üheksasaja üheksakümne üheksanda aasta juunikuu kahekümne esimesel päeval Luxembourgis, et kirjutada alla Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkuleppele, on võtnud vastu allpool nimetatud ja käesolevale lõppaktile lisatud ühisdeklaratsioonid: — ühisdeklaratsioon artikli 38 lõike 6 kohta, — ühisdeklaratsioon edasiste läbirääkimiste kohta. Võeti teadmiseks järgmised käesolevale lõppaktile lisatud deklaratsioonid: — deklaratsioon Šveitsi osalemise kohta komiteedes, — Šveitsi deklaratsioon tariifikvootide (40 t) kasutamise kohta, — Euroopa Ühenduse deklaratsioon tariifikvootide (40 t) kasutamise kohta, — Šveitsi deklaratsioon artikli 40 lõike 4 kohta, — Šveitsi deklaratsioon tolliprotseduuride hõlbustamise kohta (artikli 43 lõige 1). Hecho en Luxemburgo, el ventiuno de junio de mil novecientos noventa y nueve. Udfærdiget i Luxembourg den enogtyvende juni nitten hundrede og nioghalvfems. Geschehen zu Luxemburg am einundzwanzigsten Juni neunzehnhundertneunundneunzig. Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι μία Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα. Done at Luxembourg on the twenty-first day of June in the year one thousand nine hundred and ninety-nine. Fait à Luxembourg, le vingt-et-un juin mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf. Fatto a Lussemburgo, addì ventuno giugno millenovecentonovantanove. Gedaan te Luxemburg, de eenentwintigste juni negentienhonderd negenennegentig. Feito em Luxemburgo, em vinte e um de Junho de mil novecentos e noventa e nove. Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäensimmäisenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän. Som skedde i Luxemburg den tjugoförsta juni nittonhundranittionio. 11/41. kd ET Euroopa Liidu Teataja 151 Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Voor de Europese Gemeenschap Pela Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta På Europeiska gemenskapens vägnar Por la Confederación Suiza For Det Schweiziske Edsforbund Für der Schweizerischen Eidgenossenschaft Για την Ελβετική Συνομοσπονδία For the Swiss Confederation Pour la Confédération suisse Per la Confederazione svizzera Voor de Zwitserse Bondsstaat Pela Confederação Suíça Sveitsin valaliiton puolesta På Schweiziska Edsförbundets vägnar 152 ET Euroopa Liidu Teataja 11/41. kd ÜHISDEKLARATSIOON artikli 38 lõike 6 kohta Lepinguosalised deklareerivad, et artikli 38 lõike 6 sätted ei piira föderaalse finantstasakaalustussüsteemi kohaste dokumentide rakendamist vastavalt Šveitsi föderaalsele süsteemile. 11/41. kd ET Euroopa Liidu Teataja 153 ÜHISDEKLARATSIOON edasiste läbirääkimiste kohta Euroopa Ühendus ja Šveitsi Konföderatsioon teatavad oma kavatsusest korraldada läbirääkimised eesmärgiga sõlmida lepingud ühist huvi pakkuvates valdkondades nagu 1972. aasta vabakaubanduslepingu protokolli 2 ajakohastamine ja Šveitsi osalemine teatavates ühenduse koolitus-, noorsoo-, meedia-, statistika- ja keskkonnaprogrammides. Need läbirääkimised tuleks kiiresti ette valmistada, niipea kui käimasolevad kahepoolsed läbirääkimised on lõpetatud. 154 ET Euroopa Liidu Teataja 11/41. kd DEKLARATSIOON Šveitsi osalemise kohta komiteedes Nõukogu lepib kokku, et Šveitsi esindajad võivad, kui küsimus puudutab neid, vaatlejatena osaleda järgmiste komiteede koosolekutel ja ekspertidest koosnevate töörühmade tegevuses: — teadusprogrammide komiteed, sealhulgas teadus- ja tehnikauuringute komitee (CREST), — võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjon, — kõrgharidusdiplomite vastastikuse tunnustamise koordineerimisrühm, — lennuliinide ja õhutranspordi valdkonnas konkurentsieeskirjade rakendamise nõuandekomiteed, Šveitsi esindajatel ei ole õigust viibida nende komiteede hääletamise juures. Teiste komiteede puhul, mis tegelevad nende lepingute reguleerimisalasse kuuluvate valdkondadega, mille suhtes Šveits on vastu võtnud acquis communautaire“i või samaväärsed meetmed, konsulteerib komisjon Šveitsi ekspertidega Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklis 100 kirjeldatud viisil. ” 11/41. kd ET Euroopa Liidu Teataja 155 ŠVEITSI DEKLARATSIOON tariifikvootide kasutamise kohta (40 t) Šveits deklareerib, et ei kasutata import-, eksport- ja transiitvedudeks rohkem kui 50 % kokkuleppe artiklis 8 osutatud kvootidest, mis on määratud sellistele Šveitsi sõidukitele, mille tegelik täismass on kuni 40 t. 156 ET Euroopa Liidu Teataja 11/41. kd EUROOPA ÜHENDUSE DEKLARATSIOON tariifikvootide kasutamise kohta (40 t) Ühendus deklareerib, et praeguste prognooside kohaselt võib eeldada, et ligikaudu 50 % tema artikli 8 kohastest kvootidest kasutatakse kahepoolseteks transporditoiminguteks. 11/41. kd ET Euroopa Liidu Teataja 157 ŠVEITSI DEKLARATSIOON artikli 40 lõike 4 kohta Šveits deklareerib seoses kokkuleppe artikli 40 lõikes 4 osutatud tasude kohaldamisega, et ta fikseerib tasud, mida tegelikult kohaldatakse esimese põhitunneli avamiseni või 1. jaanuarini 2008, olenevalt sellest, kumb on varasem, nimetatud sättega lubatud maksimumsummast madalamal tasemel. Šveits kavatseb praeguste plaanide põhjal fikseerida kõnealuseks tasemeks aastatel 2005, 2006 ja 2007 keskmiselt 292,50 CHF ja maksimaalselt 350 CHF. 158 ET Euroopa Liidu Teataja 11/41. kd ŠVEITSI DEKLARATSIOON tolliprotseduuride hõlbustamise kohta (artikli 43 lõige 1). Tollivormistuse hõlbustamiseks Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelistes maanteepiiriületuskohtades nõustus Šveits järgmiste meetmetega, milles lepitakse 1992. aasta kokkuleppega loodud ühiskomitee raames kokku prioriteetidest lähtuvalt 1999. aasta jooksul. — tagada koostöös oma naabrite tolliasutustega, et tollipunktide tööajad peamistes piiriületuspunktides oleksid piisavalt pikad, et võimaldada raskeveokitel alustada oma reisi läbi Šveitsi nii pea, kui lõppeb öise sõidu keeld, või jätkata oma reisi kuni keelu algusajani. Vajaduse korral võib kõnealusel otstarbel kehtestada täiendavatele kulutustele vastava lisatasu. Selline lisatasu ei tohiks siiski olla suurem kui 8 CHF; — saavutada 1. jaanuariks 2000 koostöös oma naaberriikide tolliasutustega raskeveokite tollivormistusajaks 30 minutit iga Šveitsi ja Euroopa Liidu vahelisel piiriületuse korral (mõõdetuna esimesse tollipunkti sisenemisest kuni tollivormistuse lõpetamiseni teises tollipunktis) ja säilitada sellist ajalist piiri. Teave seitsme järgmistes valdkondades Šveitsiga sõlmitud kokkulepete jõustumise kohta: isikute vaba liikumine, õhu- ja tehnikaalane koostöö, vastavushindamise vastastikune ja maismaatransport, avalikud hanked, tunnustamine ja põllumajandustoodetega kauplemine teadus- Luxembourgis 21. juunil 1999. aastal ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ja teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel allakirjutatud isikute vaba liikumist, õhu- ja maismaatransporti, avalikke hankeid, teadus- ja tehnikaalast koostööd, vastavushindamise vastastikust tunnustamist ja põllumajandustoodetega kauplemist käsitleva seitsme kokkuleppe jõustumiseks vajalike menetluste lõpetamisest teatati lõplikult 17. aprillil 2002 ning seega jõustuvad kõnealused kokkulepped korraga 1. juunil 2002