title: 1999/473/EG: Kommissionens beslut av den 16 juni 1999 om ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget (Ärende IV/36.081/F3 - Bass) [delgivet med nr K(1999) 1472] (Endast den engelska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
beverage industry
business lease
exclusive purchasing agreement
restriction on competition
retail trade
wholesale trade

text: 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/1 II (R(cid:228)ttsakter vilkas publicering inte (cid:228)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 16 juni 1999 om ett f(cid:246)rfarande enligt artikel 81 i EG-f(cid:246)rdraget (˜rende IV/36. 081/F3 (cid:150) Bass) [delgivet med nr K(1999) 1472] (Endast den engelska texten (cid:228)r giltig) (1999/473/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:229)dets f(cid:246)rordning nr 17 av den 6 februari 1962, f(cid:246)rsta f(cid:246)rordningen om till(cid:228)mpning av f(cid:246)rdragets artik- lar 85 och 86 (1), senast (cid:228)ndrad genom Anslutningsakten f(cid:246)r (cid:214)sterrike, Finland och Sverige, s(cid:228)rskilt artiklarna 4, 6 och 8 i denna, med beaktande av den ans(cid:246)kan om icke-ingripandebesked och den beg(cid:228)ran om undantag som Bass plc i enlighet med artik- larna 2 och 4 i f(cid:246)rordning nr 17 inkom med den 11 juni 1996, efter att i enlighet med artikel 19. 3 i f(cid:246)rordning nr 17 ha offentliggjort ett sammandrag av ans(cid:246)kan och anm(cid:228)lan (2), efter att ha sammr(cid:229)tt med R(cid:229)dgivande kommittØn f(cid:246)r kartell- och monopolfr(cid:229)gor, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: I. FAKTA A. INLEDNING lad OFT) i februari 1995 en unders(cid:246)kning av de brittiska bryggeriernas prispolitik i grossistledet. Denna unders(cid:246)k- ning, som bland annat omfattade Bass plc (Bass), ledde till att den interna OFT-rapporten om myndighetens unders(cid:246)kning av bryggeriernas prispolitik i grossistledet (nedan kallad OFT-rapporten) antogs i maj 1995. OFT gav ut ett pressmeddelande om rapporten den 16 maj 1995. (2) Den 11 juni 1996 anm(cid:228)lde Bass Holdings Limited och Bass Lease Company Limited, b(cid:229)da hel(cid:228)gda dotterbolag till Bass, enligt artikel 4 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning nr 17 ett standardhyresavtal (standardavtalet) som g(cid:228)llde en fullt utrustad pub i England och Wales med utsk(cid:228)nkningstill- st(cid:229)nd (3) och (cid:246)link(cid:246)pskontrakt med bryggeriet enligt beskrivningen nedan. Parterna har (cid:228)ven anm(cid:228)lt vissa besl(cid:228)ktade avtal. Den 8 september 1997 anm(cid:228)lde par- terna sina standardavtal f(cid:246)r Skottland. Parterna ans(cid:246)kte om ett icke-ingripandebesked eller en bekr(cid:228)ftelse p(cid:229) att avtalen omfattades av kommissionens f(cid:246)rordning (EEG) nr 1984/83 av den 22 juni 1983 om till(cid:228)mpning av f(cid:246)r- dragets artikel 85. 3 p(cid:229) grupper av exklusiva ink(cid:246)psav- tal (4) (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning (EG) nr 1582/97 av den 30 juli 1997 (5), eller att de skulle beviljas individuellt undantag enligt artikel 81. 3 i EG-f(cid:246)rdraget med verkan fr(cid:229)n och i f(cid:246)rord- med den dag d(cid:229) avtalen sl(cid:246)ts. Avdelning II ningen inneh(cid:229)ller s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser betr(cid:228)ffande (cid:246)lleveransavtal. (nedan kallad (cid:148)f(cid:246)rordningen(cid:148)), senast (1) P(cid:229) beg(cid:228)ran av kommissionen inledde den brittiska kon- kurrensmyndigheten (Office of Fair Trading, nedan kal- (1) EGT 13, 21. 2. 1962, s. 204/62. (2) EGT C 36, 3. 2. 1998, s. 5. (3) Lokaler som har utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd (cid:228)r s(cid:229)dana som har tillst(cid:229)nd att s(cid:228)lja alkoholhaltiga drycker f(cid:246)r konsumtion b(cid:229)de i och utanf(cid:246)r lokalen, till skillnad fr(cid:229)n lokaler som har f(cid:246)rs(cid:228)ljningstillst(cid:229)nd, som till exempel snabbk(cid:246)p, vilka enbart har tillst(cid:229)nd att s(cid:228)lja alkoholhal- tiga drycker f(cid:246)r konsumtion utanf(cid:246)r lokalen. (4) EGT L 173, 30. 6. 1983, s. 5. (5) EGT L 214, 6. 8. 1997, s. 27. L 186/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 (3) Informationen i anm(cid:228)lan har kompletterats eller ut(cid:246)kats genom en unders(cid:246)kning enligt artikel 14. 2 i f(cid:246)rordning nr 17 i Bass lokaler och genom flera f(cid:246)rfr(cid:229)gningar om information. Kommissionen har i synnerhet f(cid:246)rs(cid:246)kt att f(cid:229) de uppgifter som Bass l(cid:228)mnat till kommissionen bekr(cid:228)ftade. (4) Efter offentligg(cid:246)randet i Europeiska gemenskapernas offici- ella tidning av tillk(cid:228)nnagivandet enligt artikel 19. 3 i f(cid:246)r- ordning nr 17 (nedan kallat (cid:148)tillk(cid:228)nnagivandet(cid:148)), i vilket kommissionen deklarerade sin avsikt att bevilja ett retro- aktivt undantag enligt artikel 81. 3, mottog kommissio- nen tjugo synpunkter fr(cid:229)n ber(cid:246)rda tredje parter. Sexton standardsvar som f(cid:246)ljde en modell (nedan kallad (cid:148)model- len(cid:148)) som tagits fram av en aktionsgrupp f(cid:246)r hyrestagare l(cid:228)mnades in. Kommissionen erh(cid:246)ll ocks(cid:229) synpunkter fr(cid:229)n tre hyrestagare och en revisor. elva (cid:229)terst(cid:229)ende klagande (5) Uppgifterna i dessa synpunkter kommer att behandlas i (cid:229)terstoden av detta beslut. Sexton av de ber(cid:246)rda tredje parterna beg(cid:228)rde att kommissionen (cid:228)ven skulle regi- strera deras inlagor som formella klagom(cid:229)l mot Bass. N(cid:229)gra av dessa klagande drog tillbaka sina klagom(cid:229)l, men de i november 1998 i enlighet med artikel 6 i kommissio- nens f(cid:246)rordning nr 99/63/EEG av den 25 juli 1963 om s(cid:229)dana f(cid:246)rh(cid:246)r som avses i artikel 19. 1 och 19. 2 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning nr 17 (6) om kommissionens avsikt att till- bakavisa deras klagom(cid:229)l. ¯tta av dem kom med ytterli- gare synpunkter som svar p(cid:229) denna skrivelse. Dessa syn- punkter ing(cid:229)r ocks(cid:229) i detta beslut. informerades, 1 186 stycken ut genom standardavtal, 178 stycken hyr- des ut genom avtal med arrende p(cid:229) obest(cid:228)md tid, 42 stycken hyrdes ut genom ett korttidsavtal kallat Founda- tion Agreement, och de (cid:229)terst(cid:229)ende 24 publokalerna hade antingen andra avtal eller ocks(cid:229) stod de tomma. Under det (cid:229)r som l(cid:246)pte ut den 30 september 1996, leve- rerade Bass omkring 422 000 fat (7) (cid:246)l till de uthyrda fastigheterna, vilket motsvarade 1,6 % av den volym (cid:246)l som konsumerades i utsk(cid:228)nkningslokaler i F(cid:246)renade kungariket (cid:229)r 1996. (9) I december 1997 avtalade Bass om att avyttra den st(cid:246)r- sta delen av sina uthyrda pubar (1 190 pubar) och ett antal f(cid:246)rvaltade pubar till en grupp av f. d. styrelsemed- lemmar med Hugh Osmond som ledare och med finan- siellt st(cid:246)d fr(cid:229)n BT Capital Partners Europe, som ing(cid:229)r i Bankers Trust-koncernen. Avtalet fullgjordes den 9 april 1998 och Punch Taverns Limited har nu (cid:228)gander(cid:228)tten till dessa fastigheter. Bass avtalade ocks(cid:229) om att avyttra ytterligare 27 uthyrda pubar till samma koncern och denna transaktion fullgjordes den 3 juli. (10) I januari 1998 avyttrade Bass ytterligare en del av sina utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llen, inklusive 153 uthyrda pubar till Beechley Limited, men f(cid:246)rvaltningsansvaret kommer att ligga hos Beechleys dotterbolag Avery Limited. Alla utom sju av de uthyrda fastigheterna har nu avyttrats. B. PARTERNA (11) Bass har beh(cid:229)llit strax (cid:246)ver 20 av de uthyrda pubarna och f(cid:246)rv(cid:228)ntas omvandla dessa till f(cid:246)rvaltade pubar efter hand. (6) Bass (cid:228)r ett offentligt f(cid:246)retag som (cid:228)r noterat p(cid:229) Londons fondb(cid:246)rs. Bass-koncernen (cid:228)r en internationell dryckes- och fritidskoncern som verkar inom hotellsektorn, fri- tidssektorn, bryggeri- och dryckessektorn i Europa, USA och (cid:246)vriga v(cid:228)rlden. (12) Bass globala oms(cid:228)ttning under det (cid:229)r som slutade 30 september 1997 uppgick till 5 254 miljoner pund sterling, varav 1 390 miljoner pund sterling kom fr(cid:229)n dess pubar (b(cid:229)de uthyrda och f(cid:246)rvaltade). Under det (cid:229)ret stod Bass of(cid:246)r(cid:228)ndrat f(cid:246)r omkring 23 % av (cid:246)lmarknaden r(cid:228)knat i producerad volym. (7) I juni 1996 (cid:228)gde Bass 4 182 pubar i F(cid:246)renade kungari- ket, varav 2 736 stycken f(cid:246)rvaltades (dvs. puben drivs av en anst(cid:228)lld p(cid:229) f(cid:246)retaget) och 1 446 stycken hyrdes ut till hyrestagare. (8) I mars 1997 hyrde Bass sammanlagt ut 1 430 pubar, varav 106 i Skottland. Av dessa 1 430 pubar hyrdes (13) N(cid:228)rmare uppgifter om det antal fat som Bass s(cid:229)lt till olika kategorier och dessa kategoriers andelar av den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarknaden anges tabell 1 nedan, d(cid:228)r a) representerar alla uthyrda pubar, d(cid:228)ribland de som (cid:228)r uthyrda enligt tidsbegr(cid:228)nsade avtal, b) f(cid:246)rval- tade pubar, c) pubar med l(cid:229)neavtal med Bass, d) Bass sammanlagda f(cid:246)rs(cid:228)ljning till de tre f(cid:246)reg(cid:229)ende kategori- erna, e) Bass sammanlagda f(cid:246)rs(cid:228)ljning till pubar med i (6) EGT 127, 20. 8. 1963, s. 2268/63. (7) 1 fat motsvarar 1,63659 hl; 1 hl motsvarar 0,611026 fat. 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/3 utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd och f) den sammanlagda brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarknaden. C. MARKNADEN Tabell 1 Bass st(cid:228)llning p(cid:229) den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarknaden (a) (b) (c) (d) (e) (f) 1 151 1 761 2 433 5 345 7 108 29 553 [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] 1991 1997 1990/1991 3,9 % 6,0 % 8,2 % 18,0 % 24,1 % 100 % 1996/1997 [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] (17) Sedan 1991, d(cid:229) avtalen inf(cid:246)rdes, har det skett betydande f(cid:246)r(cid:228)ndringar av strukturen p(cid:229) den brittiska marknaden f(cid:246)r (cid:246)lf(cid:246)rs(cid:228)ljning till utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llen och (cid:228)ven bete- endet p(cid:229) marknaden (cid:228)r annorlunda. I de flesta fall beror detta p(cid:229) de lagar om (cid:246)l (Beer Orders) som blev f(cid:246)ljden av den brittiska konkurrensmyndighetens (Monopolies and Mergers Commission, MMC) rapport om (cid:246)lleveran- ser, tillsammans med en sjunkande efterfr(cid:229)gan framf(cid:246)r allt p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llen, en f(cid:246)rskjutning av konsu- menternas preferenser i riktning mot pubar som erbju- der ett st(cid:246)rre urval av drycker och mat, det faktum att flera f(cid:246)retag upph(cid:246)rt med bryggeriverksamheten och det f(cid:246)r(cid:228)ndrade f(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan bryggerier och pubkedjor (cid:229) ena sidan och hyrestagare (cid:229) andra sidan. (14) Bass l(cid:229)neavtal har en genomsnittlig l(cid:246)ptid p(cid:229) ungef(cid:228)r (cid:229)tta (cid:229)r. Den genomsnittliga varaktigheten f(cid:246)r dessa l(cid:229)ne- avtal (cid:228)r sedan 1990 mindre (cid:228)n halva kontraktstiden eftersom avtalen ofta omf(cid:246)rhandlas. Bass uppskattar att efter det att l(cid:229)net avslutats beh(cid:229)ller f(cid:246)retaget lokalen i fall efter det att omf(cid:246)rhandling ett minskande antal skett. Bass utest(cid:229)ende utl(cid:229)ning har minskat fr(cid:229)n omkring 361 miljoner pund sterling f(cid:246)r r(cid:228)kenskaps(cid:229)ret 1991 till 314,2 miljoner pund sterling f(cid:246)r det r(cid:228)kenskaps(cid:229)r som avslutades 1997. (15) Kommissionen noterar att det antal fat/den procentandel (cid:246)l som Bass s(cid:229)lt till andra akt(cid:246)rer p(cid:229) grossistniv(cid:229)n p(cid:229) den brittiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden (cid:228)r beh(cid:228)ftat med n(cid:229)gon form av villkor s(cid:229)som skyldighet att k(cid:246)pa minst en viss m(cid:228)ngd, skyldighet att ha en viss vara i lager eller en (begr(cid:228)nsad) klausul om att inte konkurrera. Dessa andra akt(cid:246)rer omfattar andra bryggerier, frist(cid:229)ende gros- sister eller pubf(cid:246)retag utan egen bryggeriverksamhet och Bass avtal med dessa omfattar omkring 1,2 % av den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarknaden. Det antyds i den till- g(cid:228)ngliga informationen att den volym som (cid:228)r kopplad till s(cid:229)dana avtal som inneh(cid:229)ller krav p(cid:229) att minst en viss m(cid:228)ngd inhandlas f(cid:246)r att straff skall undvikas i princip (cid:228)r obefintlig j(cid:228)mf(cid:246)rt med i b(cid:246)rjan av 1990-talet, eftersom de avtal som tr(cid:228)ffats p(cid:229) senare tid i st(cid:246)rre utstr(cid:228)ckning grundar sig p(cid:229) rabatter, som ges om vissa volym- och distributionsm(cid:229)l uppn(cid:229)s. Lagerkrav (f(cid:246)r den f(cid:246)rvaltade delen) och sortimentkrav (f(cid:246)r den uthyrda delen) f(cid:246)refal- ler fortfarande att ing(cid:229) i s(cid:229)dana avtal, (cid:228)ven om ingen uppskattning av hur stor volym det handlar om har gjorts. MMC:s rapport fr(cid:229)n 1989 och de resulterande lagarna om (cid:246)l (18) Till f(cid:246)ljd av MMC:s rapport fr(cid:229)n 1989 om (cid:246)lleveranser utf(cid:228)rdades ett antal rekommendationer som syftade till att l(cid:228)tta p(cid:229) den traditionella bindningen ((cid:229)taganden om exklusiva ink(cid:246)p och (cid:229)taganden om att inte konkurrera) mellan bryggerierna och pubarna. De flesta av MMC:s rekommendationer genomf(cid:246)rdes, fr(cid:228)mst genom tv(cid:229) lagar om (cid:246)lleveranser, n(cid:228)mligen Supply of Beer (Tied Estate) Order 1989 och Supply of Beer (Loan Ties, Licensed Premises and Wholesale Prices) Order 1989 (nedan kallade (cid:148)lagarna(cid:148). Genom Tied Estate (cid:229)lades de (cid:148)nationella bryggerierna(cid:148), det vill s(cid:228)ga bryggerier som (cid:228)ger minst 2 000 lokaler med utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd, att genomf(cid:246)ra f(cid:246)ljande (cid:228)ndringar: (cid:151) Hyrestagarna skulle vara fria fr(cid:229)n kontrakt vad g(cid:228)ller andra drycker (cid:228)n (cid:246)l och alkoholsvaga (cid:246)lsorter. (cid:151) Hyrestagarna skulle ha r(cid:228)tt att k(cid:246)pa ett fat(cid:246)l (ett (cid:246)l som j(cid:228)st p(cid:229) fat) av en annan leverant(cid:246)r (cid:228)n brygge- riet/hyresv(cid:228)rden (nedan kallad (cid:148)g(cid:228)st(cid:246)lsklausulen(cid:148)) (8). (cid:151) Bryggerierna fick endast kontraktera ett visst antal pubar. Detta tvingade dem att s(cid:228)lja, eller s(cid:228)ga upp kontrakten med, i F(cid:246)renade kungariket, som d(cid:229) uppskattades vara 60 000 till antalet. Bass f(cid:229)r kontraktera h(cid:246)gst 4 752 pubar. runt 11 000 av sina pubar (16) Den andra parten i dessa avtal, vilka (cid:228)r grundade p(cid:229) de anm(cid:228)lda standardavtalen, best(cid:229)r av enskilda eller deras f(cid:246)retag, vilka i allm(cid:228)nhet har intressen i endast en lokal med utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd. (8) Den brittiska regeringen utvidgade omfattningen av denna klausul till att fr(cid:229)n och med 1 april 1998 (cid:228)ven omfatta ett (cid:246)l som j(cid:228)st p(cid:229) flaska. L 186/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 Efterfr(cid:229)gefaktorer (19) (cid:214)l s(cid:228)ljs antingen p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llen s(cid:229)som pubar, hotell och restauranger, eller i butiker och lokaler med f(cid:246)rs(cid:228)ljningstillst(cid:229)nd. Dessutom uppskattades den privata f(cid:246)rtullade importen, huvudsakligen fr(cid:229)n Calais, st(cid:229) f(cid:246)r n(cid:228)stan 5 % av den sammanlagda (cid:246)lkonsumtionen under 1997 i F(cid:246)renade kungariket. I volym r(cid:228)knat sj(cid:246)nk den totala (cid:246)lf(cid:246)rs(cid:228)ljningen i F(cid:246)renade kungariket med 4 % mellan 1989 och 1997, och den volymm(cid:228)ssiga f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningen p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llen sj(cid:246)nk med 20 % under samma period. Utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llenas andel av f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningsvolymen har s(cid:229)lunda minskat (fr(cid:229)n 79,3 % (cid:229)r 1989 till runt 68 % (cid:229)r 1997) men (cid:228)r fortfarande h(cid:246)gst i gemenskapen, med undantag av Irland. (20) Den minskande (cid:246)lf(cid:246)rs(cid:228)ljningen p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llen har motverkats av f(cid:246)ljande: a) (cid:214)lpriserna p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llen (cid:246)kade med 21 % realt sett mellan 1989 och 1996, vilket endast till en f(cid:246)rsumbar del berodde p(cid:229) skatteh(cid:246)jningar. b) En (cid:246)kning i den andel av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen p(cid:229) pubar som utg(cid:246)rs av annat (cid:228)n (cid:246)l. Denna andel (cid:246)kade 1996 till 37 % av den totala oms(cid:228)ttningen, huvudsakligen till f(cid:246)ljd av (cid:246)kad f(cid:246)rs(cid:228)ljning av mat. (21) Konsumtionen av fat(cid:246)l utgjorde 63 % av den totala kon- sumtionen (cid:229)r 1996. Det (cid:228)r ocks(cid:229) den h(cid:246)gsta siffran i gemenskapen, med undantag av Irland. Som j(cid:228)mf(cid:246)relse kan n(cid:228)mnas att andelen var 39 % f(cid:246)r Belgien, som har den tredje st(cid:246)rsta konsumtionen av fat(cid:246)l i gemenskapen. Med ett genomsnitt p(cid:229) 6,5 varum(cid:228)rken per pub erbjuder brittiska pubar (cid:228)ven ett st(cid:246)rre urval av fat(cid:246)l (cid:228)n pubar i andra l(cid:228)nder i gemenskapen. naden fr(cid:229)n 1 350 (cid:229)r 1991 till 1 678 (9) (cid:229)r 1996 ber(cid:228)k- nat p(cid:229) de nationella bryggeriernas marknadsandelar. Med ett HHI p(cid:229) mellan 1 000 och 1 800 anses markna- den (cid:148)m(cid:229)ttligt koncentrerad(cid:148). N(cid:229)gra regionala brygge- rier (10) l(cid:228)mnade marknaden mellan 1989 och 1996, vil- ket ledde till att antalet regionala bryggerier minskade fr(cid:229)n elva till (cid:229)tta. Det noteras i modellen att S&N har 38 % av marknaden i Skottland och att Bass har 42 % av samma marknad. Grossistledet (23) En f(cid:246)ljd av lagarna var att n(cid:229)gra av de nationella brygge- rierna s(cid:229)lde en del av sina kontrakterade fastigheter. Meningen var att detta skulle (cid:246)ka den fria handeln och betydelsen av oberoende grossister. Under 1995(cid:150)1996 stod de oberoende grossisterna dock fortfarande endast f(cid:246)r ca 6 % av leveranserna, j(cid:228)mf(cid:246)rt med 5 % 1985. De nationella bryggerierna dominerar fortfarande grossist- sektorn, och deras andel av leveranserna motsvarar deras andel av produktionen. Eftersom regionala bryggerier inte heller har n(cid:229)got behov av tradtionella grossisters tj(cid:228)nster har detta i kombination med den allm(cid:228)nna ned- g(cid:229)ngen i (cid:246)lf(cid:246)rs(cid:228)ljningen och nationella bryggerigrossis- ters (cid:246)kade effektivitet medf(cid:246)rt att tillv(cid:228)xten i den tradi- tionella grossistbranschen varit f(cid:246)rsumbar. (24) De pubar som s(cid:229)ldes av de nationella bryggerierna k(cid:246)p- tes till st(cid:246)rsta delen av pubkedjor p(cid:229) detaljistniv(cid:229) eller av regionala bryggerier. I allm(cid:228)nhet har pubkedjorna egen grossistverksamhet, men de kan ocks(cid:229) f(cid:229) leveranser direkt fr(cid:229)n bryggerierna. Inte heller de regionala brygge- rierna beh(cid:246)ver oberoende grossister. I kombination med den allm(cid:228)nt f(cid:246)rs(cid:228)mrade (cid:246)lf(cid:246)rs(cid:228)ljningen och de nationella bryggerigrossisternas f(cid:246)rb(cid:228)ttrade effektivitet, har detta medf(cid:246)rt att tillv(cid:228)xten i sektorn f(cid:246)r oberoende grossister varit f(cid:246)rsumbar. Utbudsfaktorer Bryggeriverksamheten Detaljistledet (22) Den st(cid:246)rsta f(cid:246)r(cid:228)ndring som skett sedan 1989 (cid:228)r att bryggerimarknaden har blivit mer koncentrerad. Den (cid:246)kade koncentrationen har uppst(cid:229)tt genom att f(cid:246)retag har l(cid:228)mnat bryggerimarknaden och s(cid:229)lt sin bryggeriverk- samhet till befintliga konkurrenter. Under 1996 stod de fyra (cid:229)terst(cid:229)ende nationella bryggerierna, det vill s(cid:228)ga Scottish & Newcastle, Bass, Carlsberg Tetley Brewing och Whitbread, f(cid:246)r 78 % av utbudet p(cid:229) den brittiska (cid:246)lmarknaden. Herfindahl-Hirschmann-indexet (nedan kallat HHI), som anv(cid:228)nds f(cid:246)r att beskriva graden av marknadskoncentration, (cid:246)kade f(cid:246)r den brittiska (cid:246)lmark- (25) I F(cid:246)renade kungariket kr(cid:228)vs tillst(cid:229)nd fr(cid:229)n lokal domstol f(cid:246)r detaljf(cid:246)rs(cid:228)ljning av (cid:246)l och andra alkoholhaltiga (9) Kommissionen har inte tillg(cid:229)ng till precis information om de andra brittiska bryggeriernas marknadsandelar. Den anser emeller- tid inte att HHI f(cid:246)r alla bryggerier skulle (cid:246)verskrida v(cid:228)rdet 1 800, ovanf(cid:246)r vilket en marknad anses (cid:148)mycket koncentrerad(cid:148). (10) Regionala bryggerier definieras i MMC-rapporten som bryggerier vars (cid:148)verksamhet huvudsakligen, men inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis uteslu- tande, (cid:228)r koncentrerad till en enda region i F(cid:246)renade kungariket(cid:148). Antalet regionala bryggerier (cid:229)r 1996 definieras genom att ta anta- let (cid:228)gda pubar och produktionsvolymen f(cid:246)r det minstra regionala bryggeriet i MMC-rapporten som j(cid:228)mf(cid:246)relsenorm. 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/5 drycker f(cid:246)r konsumtion p(cid:229) st(cid:228)llet. Det finns f(cid:246)r n(cid:228)rva- rande tre olika typer av tillst(cid:229)nd (11): kontrakterade ink(cid:246)p och den g(cid:228)st(cid:246)l (12) som de natio- nella bryggeriernas hyrestagare inhandlar fr(cid:229)n sin bryg- gerihyresv(cid:228)rd. Denna siffra omfattar inte ink(cid:246)p av g(cid:228)st(cid:246)l fr(cid:229)n andra leverant(cid:246)rer. (cid:151) Fullst(cid:228)ndigt utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd: En person kan k(cid:246)pa en alkoholhaltig dryck, utan att vara g(cid:228)st p(cid:229) hotellet eller inta en m(cid:229)ltid. Ungef(cid:228)r 83 100 fullst(cid:228)n- diga tillst(cid:229)nd har utf(cid:228)rdats, varav runt 57 000 till pubar. De (cid:246)vriga avser hotell och vinbarer. (cid:151) Begr(cid:228)nsade utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd: F(cid:246)r att f(cid:229) k(cid:246)pa en alkoholhaltig dryck m(cid:229)ste personen antingen vara g(cid:228)st p(cid:229) hotellet eller inta en m(cid:229)ltid. Omfattar runt 32 300 privata hotell och restauranger. (cid:151) Klubbar: Personen m(cid:229)ste vara medlem f(cid:246)r att f(cid:229) k(cid:246)pa en alkoholhaltig dryck. Omfattar runt 31 500 utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llen, vilka oftast (cid:228)gs gemensamt av medlemmarna. (26) Genom att tvinga fram (cid:228)ndrade (cid:228)garf(cid:246)rh(cid:229)llanden n(cid:228)r det g(cid:228)ller pubar har lagarna (cid:228)ven p(cid:229)verkat hur mycket (cid:246)l som s(cid:228)ljs genom de olika detaljhandelskanalerna som (cid:228)r a) bryggeriernas egna kontrakterade fastigheter, b) fastig- heter som f(cid:246)rvaltas av bryggerierna, c) oberoende pubf(cid:246)- retags kontrakterade fastigheter, d) fastigheter som f(cid:246)r- valtas av oberoende pubf(cid:246)retag, e) lokaler vars kontrakt med bryggerierna omfattar l(cid:229)n, samt f) icke-kontrakte- rade eller fria pubar. Detta framg(cid:229)r av f(cid:246)ljande (cid:246)versikt (cid:246)ver (cid:246)lf(cid:246)rs(cid:228)ljningen (volym). Uppgifterna f(cid:246)r 1985 (cid:228)r tagna ur MMC:s rapport och kan anses vara representa- tiva f(cid:246)r (cid:229)ren 1985(cid:150)1989. Uppgifterna f(cid:246)r 1997 har l(cid:228)mnats av den brittiska branschorganisationen Brewers and Licensed Retailers Association (BLRA) och inneh(cid:229)l- ler uppskattningar av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen f(cid:246)r icke-medlemmar. Tabell 2 Konsumtion av (cid:246)l p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llen i F(cid:246)renade kungariket (a) (b) (c) (d) (e) (f) (%) 1985 1997 30,8 24,2 0,0 0,0 22,0 23,0 10,0 17,2 11,4 8,3 18,1 35,0 (27) Andelen 10 % f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning via bryggeriernas egna kontrakterade fastigheter 1997 omfattar hyrestagarnas (11) Tillst(cid:229)ndssystemet i Skottland (cid:228)r n(cid:229)got annorlunda. (28) Andelen 18,1 % f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning via lokaler med l(cid:229)neavtal f(cid:246)r 1997 omfattar hela den volym som en pub med l(cid:229)neavtal k(cid:246)per fr(cid:229)n den leverant(cid:246)r med vilken puben har ett l(cid:229)nekontrakt. Denna volym kan (cid:246)verstiga den kontrakterade volym som fastst(cid:228)lls i l(cid:229)neavtalet. Det (cid:228)r emellertid inte k(cid:228)nt hur stor andel av de 18,1 procent- enheterna som utg(cid:246)r ink(cid:246)p ut(cid:246)ver den kontrakterade kvantitet som anges i l(cid:229)neavtalet. Andelen 18,1 % omfat- tar inte de fria ink(cid:246)p fr(cid:229)n andra leverant(cid:246)rer som g(cid:246)rs av den som driver en pub vars kontrakt med bryggeri- erna omfattar l(cid:229)n. (29) Medan tabell 2 ovan ger en uppfattning om f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningen p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llen genom att (cid:228)garsituationen beskrivs, kan det ocks(cid:229) konstateras att inom kategorin lokaler med utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd s(cid:228)ljs 70 % av all (cid:246)l via de uppskattningsvis 57 000 pubarna, 20 % via klubbar och 10 % via restauranger, hotell, vinbarer och s(cid:229) vidare med fullst(cid:228)ndiga eller begr(cid:228)nsade utsk(cid:228)nkningsr(cid:228)ttighe- ter (uppgifter fr(cid:229)n 1995). (30) Lagarna gjorde (cid:228)ven l(cid:229)nekontrakten mindre strikta, genom att det blev till(cid:229)tet f(cid:246)r hyrestagaren att s(cid:228)ga upp avtalet n(cid:228)r som helst med en upps(cid:228)gningstid p(cid:229) tre m(cid:229)nader. Lagarna inf(cid:246)rde (cid:228)ven r(cid:228)tten f(cid:246)r pubinnehavare som har l(cid:229)nekontrakt med de nationella bryggerierna att k(cid:246)pa in (cid:246)l fr(cid:229)n ytterligare en leverant(cid:246)r. Av information som l(cid:228)mnats av BLRA (efter det att en s(cid:228)rskild studie genomf(cid:246)rts 1996) framg(cid:229)r att den vanliga l(cid:229)neperioden (cid:228)r p(cid:229) fem eller tio (cid:229)r och den genomsnittliga faktiska l(cid:228)ngden (cid:228)r n(cid:228)stan fyra (cid:229)r. 31 bryggerier hade ungef(cid:228)r 37 000 l(cid:229)n utest(cid:229)ende vid slutet av den period som stu- dien omfattade (n(cid:228)stan 35 000 vid dess b(cid:246)rjan). Under (cid:229)ret hade n(cid:228)stan 8 000 nya l(cid:229)neavtal ing(cid:229)tts och (cid:246)ver 5 000 (cid:229)terbetalats. V(cid:228)rdet av de l(cid:229)n som (cid:229)terbetalades under perioden (cid:246)versteg v(cid:228)rdet av de nya l(cid:229)n som bevil- jades (gamla eller nya kunder). Ungef(cid:228)r 2 % av det ute- st(cid:229)ende kapitalet skrevs av som os(cid:228)kra fordringar. Det genomsnittliga v(cid:228)rdet av ett l(cid:229)n (cid:228)r ungef(cid:228)r 30 000 pund sterling. Det verkar f(cid:246)rekomma tv(cid:229) typer av l(cid:229)n, dels de relativt sm(cid:229) l(cid:229)nen (ett v(cid:228)rde av n(cid:228)stan 5 000 pund ster- ling i b(cid:246)rjan av perioden, men endast ett genomsnittligt v(cid:228)rde av mindre (cid:228)n 2 000 pund i slutet av perioden), som ofta beviljas sm(cid:229) oberoende pubar och som f(cid:246)refal- ler vara mycket volatila. Dels f(cid:246)rekommer det mycket st(cid:246)rre l(cid:229)n som beviljas f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen som s(cid:228)ljer stora volymer, (genomsnittligt v(cid:228)rde ungef(cid:228)r 60 000 pund sterling), och som vanligtvis inte (cid:228)r kopplade till krav p(cid:229) att endast ett m(cid:228)rke skall erbju- s(cid:229)som klubbar (12) Detta kallas ibland ett g(cid:228)st(cid:246)l, (cid:228)ven om den juridiska definitionen av g(cid:228)st(cid:246)l avser inhandlandet av ett fat(cid:246)l fr(cid:229)n en annan leverant(cid:246)r (se sk(cid:228)l 18). L 186/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 das. F(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llena (cid:228)r dock vanligtvis skyldiga att k(cid:246)pa in en viss m(cid:228)ngd (cid:246)l. BLRA gjorde ingen uppskatt- ning av hur volymen f(cid:246)rdelade sig p(cid:229) sm(cid:229) respektive stora l(cid:229)n, hur stort antalet icke-exklusiva l(cid:229)n var, hur stor andel av den sammanlagda f(cid:246)rs(cid:228)ljningsvolymen p(cid:229) lokaler med utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd som dessa icke-exklu- siva l(cid:229)n stod f(cid:246)r, eller hur stor andel av den samman- lagda f(cid:246)rs(cid:228)ljningen p(cid:229) ber(cid:246)rda lokaler som utgjordes av den (cid:246)lkvantitet som anges i s(cid:229)dana l(cid:229)neavtal. Inga upp- gifter l(cid:228)mnades om hur stor andel av l(cid:229)nen som pubin- nehavaren betalar tillbaka med pengar som l(cid:229)nats denne av ett annat bryggeri (i utbyte mot l(cid:229)nekontraktet). Den (cid:246)lvolym som s(cid:229)lts genom l(cid:229)nekontrakt har minskat under de senaste (cid:229)ren och under (cid:229)ren 1994(cid:150)1996 har (cid:229)terbetalningarna av l(cid:229)n (cid:246)verstigit v(cid:228)rdet av ny l(cid:229)n. Konkurrens mellan bryggerier (31) P(cid:229) grossistniv(cid:229) har de st(cid:246)rre bryggerierna viss garanterad avs(cid:228)ttning genom de fastigheter de har kontrakterat eller f(cid:246)rvaltar. Bryggerierna m(cid:229)ste konkurrera om leveran- serna till resten av marknaden genom att f(cid:246)rs(cid:246)ka f(cid:229) enskilda avtal med fria utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llen (med eller utan l(cid:229)nekontrakt) och leveransavtal med pubkedjor och andra bryggerier (med eller utan krav p(cid:229) s(cid:229)dant som miniminiv(cid:229) p(cid:229) ink(cid:246)pen, icke-konkurrens och lagerh(cid:229)ll- ning). De viktigaste konkurrensfaktorerna (cid:228)r pris och varum(cid:228)rkenas styrka, (cid:228)ven om bryggerierna ocks(cid:229) f(cid:246)rs(cid:246)- ker (cid:246)ka f(cid:246)rs(cid:228)ljningen genom att erbjuda andra f(cid:246)rdelar, s(cid:229)som reklamst(cid:246)d. Marknadsintr(cid:228)de p(cid:229) bryggeriniv(cid:229) (32) De st(cid:246)rsta intr(cid:228)deshindren p(cid:229) denna niv(cid:229) (cid:228)r behovet av att s(cid:228)kra tillg(cid:229)ngen till f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen och ett distri- butionssystem. Ett nytt f(cid:246)retag m(cid:229)ste se till att f(cid:229) leve- rera till oberoende utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llen och pubkedjor, att f(cid:229) ing(cid:229) i de (cid:246)lsortiment som bryggerierna levererar till sina egna fastigheter, eller (n(cid:228)r det g(cid:228)ller de natio- nella bryggerierna) att f(cid:229) utg(cid:246)ra det (cid:246)l som f(cid:229)r k(cid:246)pas in fr(cid:229)n en annan leverant(cid:246)r (de s. k. g(cid:228)st(cid:246)let). Konkurrenter- nas innehav av v(cid:228)lk(cid:228)nda varum(cid:228)rken kan hindra tilltr(cid:228)de till marknaden eller de befintliga bryggeriernas expan- sion. Detta kan spela st(cid:246)rre roll n(cid:228)r det g(cid:228)ller lager(cid:246)l, vilka normalt sett marknadsf(cid:246)rs nationellt och d(cid:228)r stor- driftsf(cid:246)rdelarna i fr(cid:229)ga om reklam g(cid:246)r det mindre l(cid:246)n- samt att g(cid:229) in p(cid:229) marknaden i liten skala. Sv(cid:229)righeterna med att g(cid:229) in p(cid:229) marknaden i liten skala kan komma att bli st(cid:246)rre, eftersom de resurser som l(cid:228)ggs p(cid:229) reklam f(cid:246)r nationella lager(cid:246)lm(cid:228)rken har (cid:246)kat avsev(cid:228)rt under de senaste (cid:229)ren, (cid:228)ven p(cid:229) varum(cid:228)rkesniv(cid:229). (33) Behovet av att s(cid:228)kra tillg(cid:229)ngen till f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen har minskat sedan lagarna genomf(cid:246)rdes, eftersom den kon- trakterade andelen av marknaden har minskat och det har tillkommit pubkedjor (i den m(cid:229)n de inte (cid:228)r kontrak- terade (cid:150) se sk(cid:228)l 24 ovan). Det (cid:228)r l(cid:228)ttare f(cid:246)r ett nytt f(cid:246)re- tag att sluta leveransavtal med en kedja (cid:228)n med enskilda pubar. Medan det (cid:228)r relativt l(cid:228)tt att bygga upp ett distri- leveranser till de butionssystem som (cid:228)r begr(cid:228)nsat till andra bryggeriernas och/eller grossisternas grossistlager, (cid:228)r det sv(cid:229)rare att n(cid:229) de enskilda f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llena i detaljistledet. (34) De flesta utl(cid:228)ndska producenterna av (cid:246)l (huvudsakligen lager(cid:246)l) har valt att g(cid:229) in p(cid:229) den brittiska marknaden genom att ing(cid:229) exklusiva licensavtal med befintliga nationella bryggerier. Det inneb(cid:228)r att (cid:246)let bryggs i F(cid:246)re- nade kungariket och s(cid:228)ljs som en del av det nationella bryggeriets varum(cid:228)rkessortiment. Dessa utl(cid:228)ndska lager- (cid:246)l har ofta marknadsf(cid:246)rts som premiumvarum(cid:228)rken med avsev(cid:228)rda reklambudgetar. Bass har tillsammans med det nederl(cid:228)ndska bryggerif(cid:246)retaget Grolsch bildat ett samriskf(cid:246)retag i F(cid:246)renade kungariket f(cid:246)r att brygga och distribuera Grolsch produkter. Marknadsintr(cid:228)de p(cid:229) detaljistniv(cid:229) (35) Pubar konkurrerar endast med varandra p(cid:229) lokal niv(cid:229). I princip har varje omr(cid:229)de ett lokalt pris f(cid:246)r ett visst paket, som omfattar allt puben erbjuder (lokaler, st(cid:228)m- ning) och inte enbart (cid:246)lpriset. (36) P(cid:229) detaljistniv(cid:229)n (cid:228)r intr(cid:228)deshindren f(cid:246)rh(cid:229)llandevis l(cid:229)ga. Det enda som (cid:228)r av n(cid:229)gon betydelse (cid:228)r tillst(cid:229)ndslagarna, som kan f(cid:246)rhindra att nya pubar (cid:246)ppnas om det inte finns n(cid:229)got direkt behov av dem. Dessa lagar till(cid:228)mpas inte lika strikt i hela F(cid:246)renade kungariket, men n(cid:228)r de till(cid:228)mpas kan de g(cid:246)ra det sv(cid:229)rt att (cid:246)ppna en pub p(cid:229) en viss ort. Dessutom v(cid:228)gras numera tillst(cid:229)nd i vissa delar av F(cid:246)renade kungariket med h(cid:228)nvisning till uppr(cid:228)tth(cid:229)l- landet av allm(cid:228)n ordning. Ett av pubf(cid:246)retagen har under de senaste (cid:229)ren dock lyckats (cid:246)ppna (cid:246)ver 100 pubar p(cid:229) tidigare obebyggd mark. F(cid:246)r(cid:228)ndrade avtal mellan hyrestagare och hyresv(cid:228)rdar (37) Tidigare hyrdes pubar ut enligt traditionella hyresavtal med kort l(cid:246)ptid. Bryggeriet beh(cid:246)ll ansvaret f(cid:246)r sj(cid:228)lva byggnaden samt dess fasta inredning, medan hyrestaga- ren ansvarade f(cid:246)r att s(cid:228)lja det (cid:246)l som hyresv(cid:228)rden leve- rerade, samt andra drycker och mat. Efter MMC:s rap- port kom hyrestagarna att omfattas av hyreslagen fr(cid:229)n 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/7 1954 (Landlord and Tenant Act) och fick d(cid:228)rmed besitt- ningsskydd (13). De f(cid:246)rsta l(cid:229)ngtidsavtalen enligt vilka hyrestagarna ansvarade f(cid:246)r fullst(cid:228)ndiga reparationer och underh(cid:229)ll samt fick ett visst besittningsskydd och m(cid:246)jlig- het att (cid:246)verl(cid:229)ta avtalet erj(cid:246)ds dock l(cid:229)ngt f(cid:246)re MMC:s rekommendation. D. AVTALEN (38) Enligt hyresavtalen mellan Bass och hyrestagarna skall Bass tillhandah(cid:229)lla hyrestagaren en pub med fast inred- ning och tillst(cid:229)nd, s(cid:229) att denne kan bedriva pubverksam- het. Hyrestagaren skall betala hyra till Bass och sam- tycker till att k(cid:246)pa de (cid:246)lsorter som anges i avtalet av Bass, eller av en leverant(cid:246)r som Bass utser. fr(cid:229)n eventuella spelautomater (39) Det grundl(cid:228)ggande standardhyresavtalet har med sm(cid:228)rre (cid:228)ndringar funnits i England och Wales sedan 1991. Standardavtalet l(cid:246)per i regel p(cid:229) tio (cid:229)r (vissa l(cid:246)per p(cid:229) femton eller tjugo (cid:229)r) med en fast hyra som omf(cid:246)rhand- las vart femte (cid:229)r, samt under vissa begr(cid:228)nsade omst(cid:228)n- digheter. Hyrestagaren kan under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att Bass f(cid:229)r f(cid:246)rk(cid:246)psr(cid:228)tt till puben (cid:246)verl(cid:229)ta hyresavtalet efter tv(cid:229) (cid:229)r med Bass f(cid:246)rhandsgodk(cid:228)nnande. Hyrestagaren har enligt villkoren i standardavtalet det fullst(cid:228)ndiga ansvaret f(cid:246)r underh(cid:229)llet och f(cid:229)r inte installera n(cid:229)gon form av spelautomater utan skriftligt godk(cid:228)nnande fr(cid:229)n Bass. Int(cid:228)kter tillfaller dock hyrestagaren. Standardavtalet inf(cid:246)rdes i Skottland 1992. De viktigaste skillnaderna mellan det skotska standardav- talet och det standardavtal som g(cid:228)ller i England och Wales (cid:228)r f(cid:246)r det f(cid:246)rsta att kontraktet f(cid:246)r hyresvillkoren, vilket inneh(cid:229)ller de relevanta handelsvillkoren f(cid:246)r de skotska avtalen, ger Bass r(cid:228)tt att f(cid:246)rhandla om hyran (cid:229)rligen och h(cid:246)ja den enligt konsumentprisindex. Bass har emellertid aldrig utnyttjat denna r(cid:228)ttighet. F(cid:246)r det andra har Bass r(cid:228)tt att s(cid:228)ga upp avtalet fem (cid:229)r efter ing(cid:229)endet. F(cid:246)r det tredje beg(cid:228)r Bass att blivande hyresta- gare betalar ett visst garantibelopp. Det h(cid:246)gsta kr(cid:228)vda garantibeloppet (cid:228)r 10 000 pund sterling. Garantibelop- pet h(cid:229)lls av Bass som s(cid:228)kerhet f(cid:246)r f(cid:246)rluster eller skador som (cid:229)samkats fastigheten eller Bass, eller f(cid:246)r andra pen- ningsummor som hyrestagaren (cid:228)r skyldig Bass. Bass betalar i regel r(cid:228)nta d(cid:229) avtalet s(cid:228)gs upp p(cid:229) garantibelop- pet p(cid:229) en r(cid:228)nteniv(cid:229) som (cid:246)verstiger Barclays Bank plc:s inl(cid:229)ningsr(cid:228)nta med tv(cid:229) procent per (cid:229)r. Hyrestagarna har (13) F(cid:246)rutom i ett begr(cid:228)nsat antal n(cid:228)rmare angivna fall, till exempel om pub(cid:228)garen vill driva f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llet i egen regi som en f(cid:246)r- valtad pub, hyrestagaren skall erh(cid:229)lla lagstadgad ers(cid:228)ttning, kan parterna f(cid:246)rhandla fram ett nytt avtal. Om ett nytt avtal inte tr(cid:228)f- fas, skall domstolarna i F(cid:246)renade kungariket f(cid:246)rnya avtalet p(cid:229) samma villkor som f(cid:246)reg(cid:229)ende avtal, med undantag f(cid:246)r hyresniv(cid:229)n och avtalets giltighetstid som inte f(cid:229)r (cid:246)verstiga 14 (cid:229)r. framf(cid:246)rt klagom(cid:229)l om att hyresavtalet inneh(cid:229)ller en klausul om intygad kontost(cid:228)llning (Stated Account and Certified Clause), och h(cid:228)vdar att denna anv(cid:228)nds, om hyrestagare (cid:228)r skyldiga Bass penningsummor, f(cid:246)r att ta fram en s(cid:229)dan intygad kontost(cid:228)llning som sedan under- tecknas av en av Bass styrelseledam(cid:246)ter. N(cid:228)r intyget har registrerats och delgetts hyrestagaren har det samma effekt som ett f(cid:246)rel(cid:228)ggande, oaktat eventuella r(cid:228)ttstvister om dessa penningsummor. Hyrestagarna h(cid:228)vdar att detta effektivt f(cid:246)rhindrar hyrestagare fr(cid:229)n att f(cid:246)rs(cid:246)ka f(cid:229) gottg(cid:246)relse genom nationella domstolar. Om hyrestagare inte betalar eller inte kan betala den angivna summan kommer deras tillg(cid:229)ngar att bel(cid:228)ggas med kvarstad. Kommissionen noterar emellertid att detta (cid:228)r en fr(cid:229)ga f(cid:246)r nationell lagstiftning. Fram till nyligen inneh(cid:246)ll kon- traktet f(cid:246)r hyresvillkoren en klausul (cid:150) som Bass aldrig har h(cid:228)vdat (cid:150) som hindrar hyrestagaren fr(cid:229)n att verka inom en radie p(cid:229) en halv engelsk mil (cirka 800 meter) fr(cid:229)n den hyrda puben under ett (cid:229)r efter upps(cid:228)gningen av avtalet. (40) Parterna har ocks(cid:229) anm(cid:228)lt vissa besl(cid:228)ktade avtal ut(cid:246)ver standardavtalen. Det finns ytterligare tv(cid:229) former av hyresavtal, n(cid:228)mligen korttidsavtalet kallat Foundation Agreement och avtalet med arrende p(cid:229) obest(cid:228)md tid, som (cid:228)r ett tillf(cid:228)lligt avtal. Foundation Agreement (cid:228)r ett tre(cid:229)rsavtal som anv(cid:228)nds i de fall d(cid:229) ett tio(cid:229)rsavtal kan vara ol(cid:228)mpligt, s(cid:229)som vid os(cid:228)kra ekonomiska f(cid:246)rh(cid:229)llan- den eller vid ovissa kostnadsniv(cid:229)er i f(cid:246)rh(cid:229)llande till han- delsint(cid:228)kter. Genom avtalet ges hyrestagaren m(cid:246)jlighet att g(cid:229) (cid:246)ver till ett standardavtal under de tv(cid:229) f(cid:246)rsta (cid:229)ren. Hyrestagaren har inte r(cid:228)tt att (cid:246)verl(cid:229)ta kontraktet, har inte fullt ansvar f(cid:246)r reparationer och delar inkomsterna fr(cid:229)n spelautomater med Bass. Skyldigheten att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p i Foundation Agreement och i avtalet med arrende p(cid:229) obest(cid:228)md tid skiljer sig inte v(cid:228)sentligt fr(cid:229)n skyldigheterna i standardavtalet. I mars 1997 fanns det 42 pubar som hyrdes ut genom Foundation Agree- ment och 178 pubar genom avtal med arrende p(cid:229) obe- st(cid:228)md tid. Dessa avtal anv(cid:228)nds inte i Skottland. (41) Bass har ocks(cid:229) anm(cid:228)lt kompletterande avtal f(cid:246)r f(cid:246)rdel- ningen av finansiering av (cid:228)ndringar och f(cid:246)rb(cid:228)ttringar mellan Bass och dess hyrestagare. I juni 1996 fanns det omkring 109 hyrestagare som hade ing(cid:229)tt s(cid:229)dana avtal. (42) Dessutom har Bass anm(cid:228)lt ett gratis stimulansprogram kallat Premier Alliance Scheme, som fram till oktober 1996 var tillg(cid:228)ngligt f(cid:246)r vissa hyrestagare med standard- avtal. Enligt detta program, som f(cid:246)rst inf(cid:246)rdes i septem- ber 1994, har skuldfria hyrestagare r(cid:228)tt till ytterligare volymrelaterade rabatter och f(cid:246)rdjupat aff(cid:228)rsst(cid:246)d vad g(cid:228)ller aff(cid:228)rsplanering, aff(cid:228)rsutveckling och marknadsf(cid:246)r- ing. Det enda villkoret (cid:228)r att hyrestagaren g(cid:229)r p(cid:229) regel- bundna m(cid:246)ten om aff(cid:228)rsutveckling. Det finns ocks(cid:229) s(cid:228)r- skilt kapital avsatt till marknadsf(cid:246)ring, vilket bl. a. kan anv(cid:228)ndas f(cid:246)r reklamkampanjer som erbjuds av Bass eller som sker p(cid:229) hyrestagarens initiativ. I december 1997 deltog 865 Basshyrestagare i Premier Alliance Scheme. L 186/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 Premier Alliance Scheme lanserades i Skottland i sep- tember 1996, vilket fick till f(cid:246)ljd att 90 av de 865 Bass- hyrestagarna (cid:228)r skotska hyrestagare. F(cid:246)re september 1996 erbj(cid:246)d Bass sina hyrestagare, m(cid:246)jlighet att delta i dess Volume Reward Scheme, enligt vilket hyrestagarna fick en penningsumma f(cid:246)r ink(cid:246)p (cid:246)ver ett s(cid:228)rskilt tr(cid:246)s- kelv(cid:228)rde. exempel. Det h(cid:228)vdas ocks(cid:229) att Bass saknar r(cid:228)ttighet att utvidga omfattningen av k(cid:246)pf(cid:246)rliktelsen genom att l(cid:228)gga till ytterligare (cid:246)lprodukter till den befintliga prislistan eftersom det inte (cid:228)r f(cid:246)renligt med kravet att de kontrak- terade produkterna skall specificeras i avtalet och efter- som hyrestagarna saknar k(cid:228)nnedom om k(cid:246)pf(cid:246)rpliktel- sens omfatting d(cid:229) avtalet ing(cid:229)s. F(cid:246)rpliktelsen att k(cid:246)pa (cid:246)l (43) Hyrestagarna f(cid:246)rbinder sig att k(cid:246)pa alla angivna (cid:246)lsorter av Bass, eller av en leverant(cid:246)r som utsetts av Bass, med undantag av ett fat(cid:246)lsvarum(cid:228)rke och fr(cid:229)n slutet av mars 1998 (cid:228)ven ett flask(cid:246)lsvarum(cid:228)rke (klausulen om det s. k. g(cid:228)st(cid:246)let). (cid:214)lsorterna anges i ett till(cid:228)gg till hyresavtalet, och (cid:228)r f(cid:246)ljande: light, pale eller bitter ale (k(cid:228)nd i Skott- land som 70 shilling, heavy ale eller Scotch ale), export eller premium ale ((cid:228)ven k(cid:228)nd i Skottland som 80 shil- ling ale), mild ale (k(cid:228)nd i Skottland som 60 shilling ale, eller light ale), brown ale, strong ale (inbegripet barley wine), bitter stout eller porter, sweet stout, lager, export eller premium lager ((cid:228)ven k(cid:228)nd som (cid:148)malt lager(cid:148) eller (cid:148)malt liquor(cid:148)), strong lager, (cid:148)diet pils(cid:148) (eller premium low carbohydrate beer) och low carbohydrate (eller (cid:148)lite(cid:148)) beer. Dessa sorter (cid:228)r representerade bland de varu- m(cid:228)rken eller beteckningar som ing(cid:229)r i Bass aktuella pris- lista. (47) Kommissionen noterar att det (cid:228)r en uppgift f(cid:246)r experter att specificera olika (cid:246)ltyper (14). Eftersom branschf(cid:246)re- ningarna f(cid:246)r bryggare respektive kr(cid:246)gare i F(cid:246)renade kungariket, vilka f(cid:229)r r(cid:228)knas som experter p(cid:229) (cid:246)l, fr(cid:229)n b(cid:246)rjan kom (cid:246)verens om hur de tolv typerna skulle spe- cificeras anser kommissionen att deras definition (cid:228)r ett l(cid:228)mpligt och framkomligt s(cid:228)tt att definiera (cid:246)ltyper i F(cid:246)r- enade kungariket. Hyran (48) I standardavtalen betalas hyran m(cid:229)nadsvis i f(cid:246)rskott och hyrestagaren betalar de premier som hyresv(cid:228)rden betalat f(cid:246)r att f(cid:246)rs(cid:228)kra lokalen mot f(cid:246)rlust eller skada genom eldsv(cid:229)da, explosioner och flygplan (inklusive tre (cid:229)rs marknadshyra f(cid:246)r lokalen och avgifter f(cid:246)r en expert) och andra risker samt f(cid:246)r kostnaden f(cid:246)r tillst(cid:229)ndet. (44) Hyrestagaren f(cid:229)r s(cid:228)lja vilket (cid:246)l som helst ut(cid:246)ver de angivna sorterna, om det s(cid:228)ljs i flaskor, burkar eller andra sm(cid:229) f(cid:246)rpackningar eller om det (cid:228)r ett fat(cid:246)l och den (cid:246)lsorten brukar s(cid:228)ljas fr(cid:229)n fat eller om det (cid:228)r n(cid:246)d- v(cid:228)ndigt f(cid:246)r att tillfredsst(cid:228)lla en tillr(cid:228)cklig efterfr(cid:229)gan fr(cid:229)n kunderna. (49) I inlagorna som baserats p(cid:229) modellen uppges att hyres- tagarna inte har n(cid:229)got exemplar av Bass f(cid:246)rs(cid:228)kringsav- tal. (45) Det noterades i inlagorna som baserats p(cid:229) modellen och av andra hyrestagare s(cid:228)rskilt att ett varum(cid:228)rke kan vara mycket efterfr(cid:229)gat p(cid:229) lokal niv(cid:229), men att marknadsf(cid:246)- ringsbeslut fattas av ett nationellt bryggeri p(cid:229) nationell niv(cid:229). Om det inte s(cid:228)ljs tillr(cid:228)ckligt mycket av ett visst varum(cid:228)rke p(cid:229) nationell niv(cid:229) kan m(cid:228)rket dras bort fr(cid:229)n marknaden, vilket kan skada en enskild kr(cid:246)gares kund- krets. (46) Det p(cid:229)pekades ocks(cid:229) att typdefinitionerna i praktiken omfattar alla (cid:246)lsorter som s(cid:228)ljs i F(cid:246)renade kungariket. Genom att anv(cid:228)nda en s(cid:229)dan bred definition kan Bass f(cid:246)rv(cid:228)gra r(cid:228)tten att k(cid:246)pa andra (cid:246)lsorter i enlighet med vad som f(cid:246)reskrivs i f(cid:246)rordningen. I inlagorna som base- rats p(cid:229) modellen ges Caffrey’s och Tennants Velvet som (50) Bass f(cid:246)rs(cid:228)kring omfattar hela koncernens riskportf(cid:246)lj, d(cid:228)ribland byggnader, fordon, ansvar och s(cid:229) vidare. Risk- portf(cid:246)ljen f(cid:246)rs(cid:228)kras av Commercial Union, vilket inne- b(cid:228)r att f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtalet och den sammanlagda premien (cid:228)r aff(cid:228)rsm(cid:228)ssigt k(cid:228)nsliga och inte kan avsl(cid:246)jas f(cid:246)r hyres- tagarna. (51) Den fasta hyran ompr(cid:246)vas vart femte (cid:229)r. Den nya hyran (cid:228)r den som (cid:228)r h(cid:246)gst av den aktuella hyran och mark- nadshyran f(cid:246)r lokalen den dag d(cid:229) hyran f(cid:229)r h(cid:246)jas. Mark- (14) Se (cid:228)ven sk(cid:228)l 51 i kommissionens tillk(cid:228)nnagivande om kommissio- nens f(cid:246)rordningar (EEG) nr 1983/83 och (EEG) nr 1984/83 om till(cid:228)mpning av f(cid:246)rdragets artikel 85. 3 p(cid:229) grupper av exklusiva ink(cid:246)psavtal tillk(cid:228)nnagivandet om f(cid:246)rordningen) EGT C 101, 13. 4. 1984, s. 2). (nedan kallat 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/9 nadshyran definieras som en marknadshyra d(cid:228)r h(cid:228)nsyn tagits till villkoren i hyresavtalet och i synnerhet till skyl- digheten att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p. Om parterna inte kan komma (cid:246)verens om en marknadshyra, skall hyresom- pr(cid:246)vningen best(cid:228)mmas av en oberoende besiktningsman eller v(cid:228)rderingsman. (58) Vid en hyresf(cid:246)rhandling d(cid:229) en f(cid:246)rl(cid:228)ngning av hyreskon- trakt diskuteras har hyrestagaren inte besittningsr(cid:228)tt. F(cid:246)rl(cid:228)ngningen av hyreskontraktet och hyrestagarens fortsatta besittning av puben beror av resultatet av hyresf(cid:246)rhandlingen. Hyrestagarna har in n(cid:229)gra bevis som tyder p(cid:229) att de genomsnittliga hyresni- v(cid:229)erna i Skottland p(cid:229)verkas av den p(cid:229)st(cid:229)dda bristande j(cid:228)mvikten vad g(cid:228)ller parternas f(cid:246)rhandlingsstyrka. inte l(cid:228)mnat (52) Flera hyrestagare anger i sina inlagor vad de anser vara de negativa effekterna av en hyresompr(cid:246)vning som inneb(cid:228)r att hyran inte kan justeras ned(cid:229)t, s(cid:228)rskilt om oms(cid:228)ttningen i en enskild pub sjunker p(cid:229) grund av lokala omst(cid:228)ndigheter eller en recession i hela landet. (53) Hyran beh(cid:246)ver inte f(cid:246)r(cid:228)ndras med ett hyresavtal fr(cid:229)n Bass. Det har h(cid:228)nt att Bass har g(cid:229)tt med p(cid:229) att s(cid:228)nka hyran d(cid:229) det har varit motiverat. Det vanligast f(cid:246)rekom- mande f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r hyreskontrakt (cid:228)r hyresompr(cid:246)v- ning som inneb(cid:228)r att hyran endast kan justeras upp(cid:229)t. (54) I OFT-rapporten behandlas denna typ av hyresompr(cid:246)v- ning och detta f(cid:246)rfaringss(cid:228)tt har diskuterats med milj(cid:246)- departementet, som d(cid:229) h(cid:246)ll p(cid:229) att genomf(cid:246)ra en st(cid:246)rre (cid:246)versyn av hyreskontrakten f(cid:246)r aff(cid:228)rslokaler i F(cid:246)renade kungariket. Det framkom att hyresompr(cid:246)vning av den typ som beskrivs ovan (cid:228)r ett utbrett fenomen f(cid:246)r alla typer av afff(cid:228)rslokaler och (cid:228)r s(cid:229)ledes inte n(cid:229)got s(cid:228)rskilt f(cid:246)r pubuthyrningskontrakt. S(cid:229)dana hyresompr(cid:246)vningar kan s(cid:228)gas fr(cid:228)mja investeringar i fastigheter till f(cid:246)ljd av f(cid:246)ruts(cid:228)gbara inkomstfl(cid:246)det. Om inte dessa det mer hyresompr(cid:246)vningar f(cid:246)rekom g(cid:246)rs bed(cid:246)mningen att hyresniv(cid:229)n vid intr(cid:228)destillf(cid:228)llet skulle kunna bli h(cid:246)gre f(cid:246)r att kompensera f(cid:246)r de (cid:246)kade os(cid:228)kerheten i inkomst- fl(cid:246)det. (55) Nuvarande och tidigare hyrestagare noterade i sina inla- gor baserade p(cid:229) modellen att hyreslagen fr(cid:229)n 1954 inte g(cid:228)ller i Skottland och att hyrestagare i Skottland d(cid:228)rf(cid:246)r inte har besittningsskydd. Detta p(cid:229)st(cid:229)s p(cid:229)verka deras f(cid:246)rhandlingsstyrka vid hyresomf(cid:246)rhandlingar. (56) Standardavtalen i Skottland inneh(cid:229)ller ocks(cid:229) en klausul genom vilken Bass har r(cid:228)tt att s(cid:228)ga upp avtalet fem (cid:229)r efter ing(cid:229)endet (se sk(cid:228)l 39). Nuvarande och tidigare hyrestagare p(cid:229)st(cid:229)r att hotet eller r(cid:228)dslan att denna klau- sul skall (cid:229)beropas p(cid:229)verkar deras f(cid:246)rhandlingsstyrka vid hyresomf(cid:246)rhandlingar p(cid:229)tagligt. (57) Hyrestagare i Skottland har besittningsskydd i enlighet med villkoren i sina respektive kontrakt. F(cid:246)r Bass hyres- tagare inneb(cid:228)r detta att de har besittningsskydd tills kon- traktet l(cid:246)per ut. Vid hyresomf(cid:246)rhandlingar under hyres- avtalets l(cid:246)ptid har hyrestagaren samma besittningsskydd som en hyrestagare i England. (59) Denna klausul inf(cid:246)rdes i Skottland 1989, omedelbart efter offentligg(cid:246)randet av MMC-rapporten, vilket var en os(cid:228)ker tid f(cid:246)r industrin. Genom klausulen fick Bass ett visst man(cid:246)verutrymme under den h(cid:228)r tiden. Klausulen har d(cid:228)refter endast (cid:229)beropats en g(cid:229)ng under synnerliga omst(cid:228)ndigheter till f(cid:246)ljd av hyrestagarens upprepade uraktl(cid:229)tenhet att betala hyran. Det finns inga dokumen- terade bevis som tyder p(cid:229) att klausulen n(cid:229)gonsin har f(cid:229) till st(cid:229)nd anv(cid:228)nts som p(cid:229)tryckningsmedel hyresomf(cid:246)rhandlingar. I sex fall har klausulen strukits i utbyte mot betalning, men detta berodde p(cid:229) att hyres- tagaren ville bygga ut puben och att bankerna hade st(cid:228)llt som villkor f(cid:246)r att godk(cid:228)nna l(cid:229)n att klausulen skulle strykas. Detta (cid:228)r i vilket fall som helst en fr(cid:229)ga f(cid:246)r de nationella domstolarna. f(cid:246)r att Rabatter och uppv(cid:228)gande f(cid:246)rm(cid:229)ner (60) Eftersom enskilda pubf(cid:246)retag som inte har ink(cid:246)pskon- trakt med andra f(cid:246)retag (enskilda fria pubf(cid:246)retag) kan f(cid:229) s(cid:229)dana rabatter f(cid:246)r sina (cid:246)link(cid:246)p i F(cid:246)renade kungariket som inte erbjuds de kontrakterade pubf(cid:246)retagen, har kommissionen dels bed(cid:246)mt nettoprisskillnaden vid (cid:246)lin- k(cid:246)p fr(cid:229)n Bass mellan det pris som de enskilda fria pub- f(cid:246)retagen betalar och det pris som Bass hyrestagare beta- lar, dels v(cid:228)rdet av de f(cid:246)rdelar som Bass erjuder sina hyrestagare och som inte (cid:228)r l(cid:228)tt tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r de enskilda fria pubf(cid:246)retagen. Utg(cid:229)ngspunkten f(cid:246)r denna bed(cid:246)mning var rapporten fr(cid:229)n Office of Fair Trading om deras unders(cid:246)kning av bryggeriernas priss(cid:228)ttnings- politik i grossistledet i maj 1995 (OFT-rapporten), vilken kompletterades med ytterligare unders(cid:246)kningar som kommissionen genomf(cid:246)rde. (61) Prisskillnaden (cid:228)r skillnaden mellan de genomsnittliga rabatter i pund sterling/fat som Bas beviljar de av sina kunder som (cid:228)r enskilda fria pubf(cid:246)retag (exklusive l(cid:229)ne- kontrakt) f(cid:246)r en typisk produktmix och rabatterna till hyrestagarna, vilket inbegriper de faktiska rabatterna p(cid:229) (cid:246)link(cid:246)p och v(cid:228)rdet av Bass l(cid:228)gre listpriser (f(cid:246)r de uthyrda pubarna) j(cid:228)mf(cid:246)rt med Bass standardprislistor. Basshyrestagarnas rabatter inbegriper ocks(cid:229) de rabatter som erbjuds deltagare i Premier Alliance Scheme i form av volymrelaterade rabatter och s(cid:228)rskilt kapital avsatt till marknadsf(cid:246)ring. Samtliga rabatter som erbjuds har v(cid:228)r- derats i Bass uthyrda egendom, avtal med arrende p(cid:229) obest(cid:228)md tid or(cid:228)knade. L 186/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 (62) De flesta ber(cid:246)rda tredje parter har uppgett att de (cid:228)r medvetna om att Bass beviljar enskilda fria pubf(cid:246)retag st(cid:246)rre rabatter (cid:228)n dem som anges i tabell 3 (sk(cid:228)l 108) och n(cid:229)gra av dem har tillhandah(cid:229)llit kopior av erbjudan- den som Bass gjort till s(cid:229)dana kunder. Det ifr(cid:229)gas(cid:228)tts inte att st(cid:246)rre rabatter erbjuds i enskilda fall, eftersom tabell 3 bygger p(cid:229) ett genomsnitt f(cid:246)r alla de av Bass kunder som utg(cid:246)rs av fria pubar. Det framg(cid:229)r (cid:228)ven av sk(cid:228)l 61 att den relevanta uppgiften i tabell 3 (cid:228)r resulta- tet av den genomsnittliga rabatten till fria pubf(cid:246)retag minus de rabatter som beviljas Basshyrestagare, avtal med arrende p(cid:229) obest(cid:228)md tid or(cid:228)knade. (63) En viktig uppv(cid:228)gande f(cid:246)rdel (cid:228)r den s(cid:229) kallade hyressub- ventionen, det vill s(cid:228)ga den f(cid:246)rdel som framg(cid:229)r av en j(cid:228)mf(cid:246)relse mellan den hyra som betalas f(cid:246)r ett kontrak- terat f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)lle och motsvarande lokalkostnader f(cid:246)r ett fritt pubf(cid:246)retag. Hyressubventionen kan r(cid:228)knas ut p(cid:229) ett antal olika s(cid:228)tt. I OFT-rapporten anges tre huvud- sakliga j(cid:228)mf(cid:246)relsemetoder. Den f(cid:246)rsta inneb(cid:228)r att man tittar p(cid:229) en (cid:148)genomsnittlig pub(cid:148) och ber(cid:228)knar fastighe- tens v(cid:228)rde och nettovinst f(cid:246)r att sedan j(cid:228)mf(cid:246)ra den avbetalning som detta resulterar i med den hyra ett bryggeri skulle beg(cid:228)ra. Den andra g(cid:229)r ut p(cid:229) att titta p(cid:229) bryggeriets avkastning p(cid:229) arbetande kapital i puben och sedan j(cid:228)mf(cid:246)ra denna med en uppskattning av en normal avkastning. Den tredje (cid:228)r att ber(cid:228)kna skillnaden mellan kvoten hyra/oms(cid:228)ttning f(cid:246)r det kontrakterade f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningsst(cid:228)llet och den ber(cid:228)knade kvoten hyra/oms(cid:228)ttning f(cid:246)r ett fritt f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)lle. Denna tredje metod anv(cid:228)n- des i OFT-rapporten, eftersom OFT hade tillg(cid:229)ng till de flesta uppgifter som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att anv(cid:228)nda denna metod. Kommissionen har anv(cid:228)nt denna metod d(cid:228)rf(cid:246)r att det gjorde det m(cid:246)jligt f(cid:246)r kommissionen att bygga vidare p(cid:229) det arbete som OFT genomf(cid:246)rt, vilket inneb(cid:228)r en uppenbar besparing i arbetet. viduella uppskattningar av pubarnas oms(cid:228)ttning som l(cid:229)g till grund f(cid:246)r ber(cid:228)kningen av den genomsnittliga hyran i f(cid:246)rh(cid:229)llande till oms(cid:228)ttningen. (66) F(cid:246)r att f(cid:229) fram hyressubventionen per fat, divideras den totala hyressubventionen med det antal fat som varje (cid:229)r sammanlagt s(cid:229)lts till fastigheten i fr(cid:229)ga (exklusive avtal med arrende p(cid:229) obest(cid:228)md tid). Att ta med avtal med arrende p(cid:229) obest(cid:228)md tid skulle i Bass fall ha snedvridit hyressubventionen eftersom dessa vanligtvis uthyrs enligt nominella hyror, dvs. hyressubventionen skulle ha varit st(cid:246)rre. Kommissionen har gjort en f(cid:246)rsiktig bed(cid:246)m- ning i det h(cid:228)r fallet och tar inte med avtal med arrende p(cid:229) obest(cid:228)md tid i ber(cid:228)kningarna f(cid:246)r att ta fram siffror f(cid:246)r tabell 3. (67) Metoden f(cid:246)r att ber(cid:228)kna hyressubventionen har kritise- rats. Flera nuvarande och tidigare hyrestagare anger i sina inlagor baserade p(cid:229) modellen att det (cid:228)r allm(cid:228)nt k(cid:228)nt att den sk(cid:228)liga och sk(cid:246)nsm(cid:228)ssiga hyran f(cid:246)r en genomsnittlig pub ligger p(cid:229) 6(cid:150)8 % av oms(cid:228)ttningen. (68) En revisor och ett antal hyrestagare anser att hyrorna i praktiken best(cid:228)ms genom ett expertutl(cid:229)tande p(cid:229) grund- val av 50 % av nettoresultatet. Det h(cid:228)vdas d(cid:228)rf(cid:246)r att antagandet om att hyran p(cid:229) ett riktigt s(cid:228)tt grundar sig p(cid:229) en procentandel av oms(cid:228)ttningen (cid:228)r oriktigt och s(cid:229)le- des att antagandet om att hyran f(cid:246)r fria hyrestagare grundar sig p(cid:229) 15 % av oms(cid:228)ttningen ocks(cid:229) (cid:228)r orik- tigt (16). De anser att den hyra som Bass tar ut, det vill s(cid:228)ga hyran och kostnaden f(cid:246)r uteblivna rabatter ((cid:148)wet rent(cid:148)), inneb(cid:228)r att hyrestagarna missgynnas ekonomiskt. (64) I praktiken ber(cid:228)knas hyressubventionen genom att den faktiska hyresint(cid:228)kten fr(cid:229)n den kontrakterade fastigheten subtraheras fr(cid:229)n 15 % av fastighetens uppskattade oms(cid:228)ttning f(cid:246)r detaljistf(cid:246)rs(cid:228)ljningen (hyran f(cid:246)r ett icke- kontrakterat f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)lle antas vara 15 % av oms(cid:228)tt- ningen). Avtal med arrende p(cid:229) obest(cid:228)md tid tas inte med i denna ber(cid:228)kning eftersom de k(cid:228)nnetecknas av avsev(cid:228)rt l(cid:228)gre hyresniv(cid:229)er (cid:228)n andra hyresformer. (69) Kommissionen bestrider inte att faktiska hyres(om)f(cid:246)r- handlingar sker mellan f(cid:246)retaget och den (potentiella) hyrestagaren p(cid:229) grundval av en skuggresultatr(cid:228)kning i vilken olika faktorer beaktas, s(cid:229)som det resultat en kom- petent hyrestagare kan uppn(cid:229), det marknadssegment som f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llet tillh(cid:246)r, varusortimentet, ink(cid:246)ps- villkoren avseende den kontrakterade varan, fastighetens storlek och skick, och verksamhetens komplexitet (till exempel antalet barer). (65) Uppskattningen av de kontrakterade fastigheternas totala oms(cid:228)ttning (det vill s(cid:228)ga den sammanlagda oms(cid:228)tt- ningen fr(cid:229)n pubar med standardavtal eller Foundation Agreement) grundar sig p(cid:229) antagandet att den betalda hyran utg(cid:246)r 11,36 % av oms(cid:228)ttningen. Andelen 11,36 % h(cid:228)rr(cid:246)r interna dokument, huvudsakligen avsedda att anv(cid:228)ndas vid hyresf(cid:246)rhandlingar eller hyres- omf(cid:246)rhandlingar (15), f(cid:246)r ett urval av 30 pubar som gjorts av kommissionen. Dessa dokument inbegrep indi- fr(cid:229)n Bass (15) I en del inlagor ifr(cid:229)gasattes om Bass har faktauppgifter om oms(cid:228)tt- ningen f(cid:246)r de uthyrda fastigheterna. Det b(cid:246)r noteras att Bass g(cid:246)r en ing(cid:229)ende granskning av pubverksamheten tillsammans med respektive hyrestagare och d(cid:228)rf(cid:246)r har tillg(cid:229)ng till betydande fak- taunderlag. Dessa uppgifter kan ocks(cid:229) j(cid:228)mf(cid:246)ras med aff(cid:228)rsresulta- ten f(cid:246)r j(cid:228)mf(cid:246)rbara pubar inom liknande marknadssegment som h(cid:228)mtats fr(cid:229)n Bass f(cid:246)rvaltade pubfastigheter. (70) Den hyra som parterna f(cid:246)rhandlar fram fastst(cid:228)lls inte automatisk p(cid:229) grundval av 50 % av nettoresultatet. Till f(cid:246)ljd av (cid:246)ppen konkurrens p(cid:229) marknaden f(cid:246)rhandlar parterna vanligtvis fram en hyra p(cid:229) 40(cid:150)60 % av nettore- sultatet. (71) Syftet med den aktuella bed(cid:246)mningen (cid:228)r emellertid inte att beskriva hur enskilda hyresavtal f(cid:246)rhandlas fram, utan att g(cid:246)ra en j(cid:228)mf(cid:246)rande analys av den genomsnitt- liga hyresniv(cid:229)n i tv(cid:229) olika delar av marknaden. F(cid:246)rdelen (16) Revisorn lade fram dokumentation f(cid:246)r hur han skulle ber(cid:228)kna hyran f(cid:246)r en pub. Det f(cid:246)rekom emellertid inga bel(cid:228)gg f(cid:246)r att modellen speglar situationen p(cid:229) den fria marknaden. 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/11 med att anv(cid:228)nda kvoten hyra/oms(cid:228)ttning i denna analys snarare (cid:228)n den andra m(cid:246)jliga metoden som grundar sig p(cid:229) skillnaden i den genomsnittliga kvoten hyra/nettore- sultat (cid:228)r att den f(cid:246)rstn(cid:228)mnda metoden grundar sig p(cid:229) f(cid:228)rre uppskattningar av v(cid:228)rden p(cid:229) variabla parametrar. Inga uppskattningar beh(cid:246)ver g(cid:246)ras betr(cid:228)ffande pubarnas kostnadsstruktur om kvoten hyra/oms(cid:228)ttning anv(cid:228)nds. (72) N(cid:228)r det g(cid:228)ller resultatet av de olika metoderna skulle det inte vara ovanligt f(cid:246)rekommande att den genomsnittliga hyran f(cid:246)r okontrakterade pubar uppg(cid:229)r till 15 % av oms(cid:228)ttningen och 50 % av det genomsnittliga nettoresul- tatet. har (cid:246)kat i v(cid:228)rde (cid:246)ver tid. Dessa merv(cid:228)rdestj(cid:228)nster inbe- griper f(cid:246)r n(cid:228)rvarande rabatter f(cid:246)r glas, gasleveranser, resultatbed(cid:246)mning, banktj(cid:228)nster, f(cid:246)rs(cid:228)kringar och f(cid:228)rg. Bass har ber(cid:228)knat den (cid:229)rliga f(cid:246)rm(cid:229)nen av dessa tj(cid:228)nster genom att uppskatta det potentiella v(cid:228)rdet av rabatterna och erbjudandena f(cid:246)r en m(cid:228)ngd varor och tj(cid:228)nster per f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)lle och antagit att i de fall d(cid:228)r hyrestagare inte har utnyttjat de tj(cid:228)nster som erbjuds, har man ist(cid:228)l- let utnyttjat det faktum att Basshyrestagare har rabatter f(cid:246)r att f(cid:229) motsvarande eller b(cid:228)ttre priser p(cid:229) den (cid:246)ppna marknaden. Detta potentiella v(cid:228)rde per f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)lle, vilket har uppskattats till 3 054,9 pund sterling f(cid:246)r (cid:229)ren 1994/1995 och 1995/1996 multipliceras sedan med antal f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen i Bass-egendomen, avtal med arrende p(cid:229) obest(cid:228)md tid or(cid:228)knade. (73) F(cid:246)r den viktigaste (cid:229)terst(cid:229)ende variabeln i kommissionens metod, n(cid:228)mligen att kvoten hyra/oms(cid:228)ttning i procent uppg(cid:229)r till 15 % f(cid:246)r okontrakterade pubar, st(cid:246)djer sig kommissionen p(cid:229) f(cid:246)ljande uppgifter: (77) (cid:151) Bass hade genom en skrivelse av den 28 september 1998 fr(cid:229)n Fleurets, Chartered Surveyors for Hotel and Licensed Property Valuers f(cid:229)tt veta att hyrorna f(cid:246)r nyarrenden av fria pubar ofta ligger p(cid:229) 15(cid:150)18 %. Detta st(cid:228)mmer (cid:246)verens med uppskattningar som andra experter l(cid:228)mnat till andra nationella brygge- rier. (cid:151) Dessa slutsatser st(cid:246)djer de uppgifter som lagts fram f(cid:246)r OFT om att fria pubar betalar 2-3 procentenhe- ter mer av sin oms(cid:228)ttning i hyra i j(cid:228)mf(cid:246)relse med hyrestagare som kontrakterats av bryggerier och att de fria pubarnas hyra uppgick till motsvarande mel- lan 14 och 15 % av oms(cid:228)ttningen. Detta gjorde det m(cid:246)jligt f(cid:246)r OFT att i sin rapport grunda sin ber(cid:228)k- ning av hyressubventionen p(cid:229) skillnaden mellan den hyra som de kontrakterade hyrestagarna faktiskt betalar och det uppskattade v(cid:228)rdet p(cid:229) mellan 14 % och 15 % av oms(cid:228)ttningen. (74) Kommissionen anser av de sk(cid:228)l som anges ovan d(cid:228)rf(cid:246)r att den metod som grundar sig p(cid:229) kvoten hyra/oms(cid:228)tt- ning (cid:228)r den som b(cid:246)r anv(cid:228)ndas n(cid:228)r hyressubventionen till kontrakterade hyrestagare skall ber(cid:228)knas. (75) Bass har l(cid:228)mnat uppgifter till kommissionen om sju andra kvantifierbara f(cid:246)rm(cid:229)ner ut(cid:246)ver hyressubventionen. Merv(cid:228)rdestj(cid:228)nster (76) Bass har sedan inf(cid:246)randet av standardavtalen erbjudit sina hyrestagare partik(cid:246)p och anskaffningstj(cid:228)nster, vilka I n(cid:228)stan alla inlagor kommenterades denna fr(cid:229)ga. M(cid:229)nga av dem som anv(cid:228)nde modellen konstaterade att dessa tj(cid:228)nster saknade allt v(cid:228)rde. Andra angav att b(cid:228)ttre villkor n(cid:228)stan alltid fanns tillg(cid:228)ngliga n(cid:229)gon annanstans och (cid:229)satte f(cid:246)rdelarna ett mycket l(cid:229)gt v(cid:228)rde (under 1 pund sterling per fat under de senaste (cid:229)ren). Revisorn noterade dessutom att uppgifter om kontaktpersoner f(cid:246)r val av slaktare, glas, chips och n(cid:246)tter l(cid:228)mnas gratis av de flesta lokala Licence Victualler’s Associations. En hyrestagare h(cid:228)vdade att de kunde f(cid:229) b(cid:228)ttre rabatter f(cid:246)r samtliga fr(cid:229)n en grupp kallad Scottish Licensed Trade objekt Consultants. individuellt (78) Kommissionen h(cid:229)ller med om att det kan vara m(cid:246)jligt att f(cid:246)rhandla fram villkor med samma leverant(cid:246)r vilka (cid:228)r f(cid:246)rdelaktigare (cid:228)n de som erbjuds av Bass. ˜ven om detta skulle vara fallet f(cid:246)r alla objekt, inneb(cid:228)r det dock en f(cid:246)rdel i sig att en intresserad hyres- tagare vid prisf(cid:246)rhandling har en referenspunkt som grundas p(cid:229) villkor som f(cid:246)rhandlats fram f(cid:246)r en stor pub (17). (79) Enligt metoden ovan f(cid:246)r att ber(cid:228)kna f(cid:246)rdelarna med merv(cid:228)rdestj(cid:228)nsterna j(cid:228)mf(cid:246)rs Bass-villkoren med samma leverant(cid:246)rs listpris i grossistledet, vilket motsvarar den f(cid:246)rdel som en enskild hyrestagare skulle f(cid:229) om han/hon inte aktivt f(cid:246)rs(cid:246)kte f(cid:229) b(cid:228)ttre villkor/tj(cid:228)nster, utan k(cid:246)pte enligt priserna i den officiella prislistan. Kommissionen godtar att (cid:229)tminstone en betydande andel av hyresta- garna aktivt f(cid:246)rs(cid:246)ker f(cid:229) b(cid:228)ttre villkor, (cid:229)tministone f(cid:246)r n(cid:229)gra av de st(cid:246)rsta kostnadsposterna i pubverksamheten. ¯ andra sidan har omkring 500 hyrestagare accepterat erbjudandet om glasvaror, 400 hyrestagare erbjudandet om banktj(cid:228)nster, 1 267 hyrestagare erbjudandena om (17) N(cid:228)r det g(cid:228)ller h(cid:228)nvisningen till f(cid:246)retagskataloger kan det noteras att alla f(cid:246)retag kan f(cid:246)ra upp sig p(cid:229) f(cid:246)rteckningen och att detta inte har n(cid:229)got som helst informationsv(cid:228)rde vad g(cid:228)ller tj(cid:228)nstens kvalitet. Det medges att n(cid:229)gra av leverant(cid:246)rerna (cid:228)r v(cid:228)l k(cid:228)nda f(cid:246)r allm(cid:228)nhe- ten och i utsk(cid:228)nkningsbranschen. F(cid:246)r s(cid:229)dana f(cid:246)retag best(cid:229)r den st(cid:246)rsta f(cid:246)rdelen i att hyrestagaren f(cid:229)r ett rabatterbjudande som grundar sig p(cid:229) den rabattsats som f(cid:246)rhandlats fram f(cid:246)r Bass f(cid:246)rval- tade pubar. L 186/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 resultatbed(cid:246)mning och f(cid:246)rs(cid:228)kringar samt 200 hyresta- gare erbjudandet om gas. (80) P(cid:229) grundval av det som ovan anf(cid:246)rs om f(cid:246)rdelarna med (cid:148)merv(cid:228)rdestj(cid:228)nster(cid:148) anser kommissionen att det v(cid:228)rde p(cid:229) f(cid:246)rdelen som Bass ber(cid:228)knat och som anges i tillk(cid:228)nnagi- vandet skall minskas i syfte att ta h(cid:228)nsyn till det faktum som anges i sk(cid:228)l 79 att en betydande andel av hyresta- garna aktivt kommer att f(cid:246)rs(cid:246)ka f(cid:229) l(cid:228)gre priser (cid:228)n det listpris som leverant(cid:246)ren anger. Denna minskning b(cid:246)r dock vara m(cid:229)ttlig, med tanke p(cid:229) h(cid:228)nvisningarna i sk(cid:228)l 79 till graden av utnyttjande. Av dessa sk(cid:228)l och f(cid:246)r att samtidigt minska felmarginalen s(cid:229) mycket som m(cid:246)jligt kommer kommissionen att grunda sin f(cid:246)rsiktiga bed(cid:246)m- ning av v(cid:228)rdet av denna (cid:148)uppv(cid:228)gande f(cid:246)rdel(cid:148) p(cid:229) ett 25 % l(cid:228)gre v(cid:228)rde (cid:228)n det som Bass angivit och som f(cid:246)re- tillk(cid:228)nnagivandet. De relevanta uppgifterna kommer i f(cid:246)r merv(cid:228)rdestj(cid:228)nster som om pund sterling per fat anges i tabell 3 nedan (cid:228)r anpassade i enlighet med detta. Investeringar (81) V(cid:228)rdet f(cid:246)r f(cid:246)rm(cid:229)nerna till f(cid:246)ljd av investeringar som gjorts i samarbete med hyrestagare i den kontrakterade fastigheten, avtal med arrende p(cid:229) obest(cid:228)md tid or(cid:228)k- nade, ber(cid:228)knas genom att man under fem (cid:229)r drar av hyres(cid:246)kningar som kan tillskrivas investeringarna fr(cid:229)n den totala kostnaden, inklusive extern kosultr(cid:229)dgivning och projektledning som betalats av Bass. (82) Nuvarande och tidigare hyrestagare h(cid:228)vdar i sina inlagor baserade p(cid:229) modellen att de i regel g(cid:246)r alla investeringar sj(cid:228)lva eftersom de har ansvaret f(cid:246)r underh(cid:229)llet. I dessa inlagor dras d(cid:228)rf(cid:246)r slutsatsen att Bass inte g(cid:246)r n(cid:229)gra investeringar. (83) Hyrestagarna h(cid:228)vdar utifr(cid:229)n revisorns underlag att de investeringar som Bass genomf(cid:246)r i regel avser utbyggna- der och f(cid:246)rb(cid:228)ttringar av fastigheten eftersom hyrestaga- ren enligt hyresavtalet har ansvaret f(cid:246)r sj(cid:228)lva byggnaden. De h(cid:228)vdar att Bass p(cid:229)st(cid:229)r sig investera i ett antal pubar som inte omfattas av den samlade (cid:246)kning av hyresint(cid:228)k- terna som f(cid:246)retaget kommer att erh(cid:229)lla under de kom- mande fem (cid:229)ren (som de kommer att forts(cid:228)tta att erh(cid:229)lla (cid:228)ven senare). (85) Det (cid:228)r naturligtvis sant att hyresh(cid:246)jningen g(cid:228)ller i mer (cid:228)n fem (cid:229)r, men detta g(cid:228)ller (cid:228)ven den nytta som hyres- tagaren har av investeringen. N(cid:228)r hyreskontrakten l(cid:246)pt ut (cid:229)tnjuter hyrestagare i England och Wales besittnings- skydd, om inte Bass (18) sj(cid:228)lva (cid:246)nskar anv(cid:228)nda lokalerna. (86) Bass har inte inkluderat penningsummor som anv(cid:228)nts f(cid:246)r att renovera tomma pubar. De uppgifter som l(cid:228)mna- des till kommissionen avs(cid:229)g tillv(cid:228)xten f(cid:246)r hyrestagarens verksamhet. Bass har b(cid:229)de ett investeringspro- gramm och ett gemensamt investeringsprogram vilket noteras i anm(cid:228)lan. totalt Reparationer (87) Detta (cid:228)r v(cid:228)rdet f(cid:246)r befintliga hyrestagare, avtal med arrende p(cid:229) obest(cid:228)md tid or(cid:228)knade, av reparationer utan- f(cid:246)r hyreskontraktet som betalas av Bass. Dessa reparatio- ner sker antingen f(cid:246)r att st(cid:246)dja investeringar eller infria lagstadgade krav, ans(cid:246)kningar om utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd och andra s(cid:229)dana oundvikliga utgifter. (88) Hyrestagarna och revisorn h(cid:228)vdar utifr(cid:229)n dennes under- lag att de flesta av hyresavtalen inneh(cid:229)ller en skyldighet att g(cid:246)ra fullst(cid:228)ndiga reparationer. Bass betalar i regel endast reparationerna f(cid:246)r pubar med korttidsavtal och f(cid:246)r de pubar med avtal med arrende p(cid:229) obest(cid:228)md tid d(cid:228)r Bass beh(cid:229)ller ansvaret f(cid:246)r sj(cid:228)lva byggnaden. Det (cid:229)lig- ger Bass att f(cid:246)re uthyrningen st(cid:228)lla i ordning fastigheten i ett gott skick eller att s(cid:228)nka hyran s(cid:229) att den enskilde hyrestagaren sj(cid:228)lv kan utf(cid:246)ra detta arbete. Andra nuva- rande och tidigare hyrestagare h(cid:228)vdar i sina inlagor baserade p(cid:229) modellen att s(cid:229)dana reparationer inte skett. (89) Det b(cid:246)r f(cid:246)r att bem(cid:246)ta detta noteras att reparationer (cid:228)r en f(cid:246)rm(cid:229)n s(cid:229) till vida att reparationsarbetet inte omfat- tas av kontraktsvillkoren och att Bass inte erh(cid:229)ller n(cid:229)gon ers(cid:228)ttning i form av h(cid:246)jda hyror. Support Franchise (84) Revisorn och hyrestagarna h(cid:228)vdar utifr(cid:229)n samma under- lag att Bass i sifferunderlaget f(cid:246)r investeringar har tagit med uteblivna hyror f(cid:246)r pubar som (cid:228)r tomma. De h(cid:228)v- dar vidare att alla f(cid:246)rb(cid:228)ttringar kommer att avspeglas i hyran f(cid:246)r all framtid enligt den metod f(cid:246)r hyresompr(cid:246)v- ning i kontraktet som inneb(cid:228)r att hyran endast kan justeras upp(cid:229)t. (90) Bass har sedan 1994 erbjudit viss aff(cid:228)rsplanering, utvecklingsanalys och utvecklingsinitiativ f(cid:246)r hyrestagare (18) Se punkt 9. Fr(cid:229)n den 9 april 1998 har Punch Taverns Limited (cid:228)gander(cid:228)tten f(cid:246)r dessa fastigheter. 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/13 i som vill delta i ytterligare ett program kallat Support Franchise, vilket var gratis fram till oktober 1996. Vid slutet av r(cid:228)kenskaps(cid:229)ret 1995/1996 deltog i genomsnitt 669 pubhyrestagare i Support Franchise och f(cid:246)r dessa pubar (cid:246)kade oms(cid:228)ttningen uttryckt fat med 0,93 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med en nedg(cid:229)ng p(cid:229) 2,33 % f(cid:246)r de pubar som inte deltog. Bass har uppskattat att den genomsnittliga (cid:246)kningen i nettovinsten f(cid:246)r en typisk hyrestagare som deltar i Support Franchise 1995/1996 var 2 585 pund sterling. Den totala uppskattade (cid:246)kningen i nettovinsten genom deltagandet i Support Franchise (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r 1,7 miljoner pund sterling, vilket blir 4,50 pund sterling per fat om man delar med det totala antalet (cid:246)lfat i den kon- trakterade egendomen. (91) l(cid:228)mnat som Bass I en del inlagor ifr(cid:229)gas(cid:228)tts metoden f(cid:246)r att ber(cid:228)kna nyt- tan med deltagandet i Support Franchise. Det h(cid:228)vdas i synnerhet att kommissionen inte har kunnat bed(cid:246)ma huruvida en (cid:246)kad oms(cid:228)ttning uttryckt i fat beror p(cid:229) del- tagandet i Support Franchise och inte exempelvis p(cid:229) investeringar som hyrestagaren betalar f(cid:246)r genom att hyran h(cid:246)js. Hyrestagarna och revisorn ifr(cid:229)gas(cid:228)tter vidare de siffror f(cid:246)r den genomsnittliga (cid:246)kningen i nettovinsten f(cid:246)r en typisk hyrestagare och h(cid:228)vdar att denna snarare skulle vara 775 pund sterling om (cid:229)ret (cid:228)n de 2 585 pund sterling som uppges. Dess- utom skulle den nedg(cid:229)ng i oms(cid:228)ttningen uttryckt i fat p(cid:229) 2,93 % f(cid:246)r de pubar som inte deltog ha beaktats. Detta skulle inneb(cid:228)ra en minskad oms(cid:228)ttning och en minskning av vinsten med 2 639 pund sterling. Hyresta- garna och revisorn h(cid:228)vdar d(cid:228)rf(cid:246)r att det skulle ha skett en allm(cid:228)n nedg(cid:229)ng i oms(cid:228)ttningen p(cid:229) 2 283 fat och att Support Franchise f(cid:246)ljaktligen inte kan ha gynnat Bass- hyrestagarna. (92) Kommissionen granskade att antal metoder f(cid:246)r att ber(cid:228)kna nyttan med deltagandet i Support Franchise och fastst(cid:228)llde att (cid:246)kningen vad g(cid:228)ller volym och vinst var den enklaste och statistiskt mest korrekta metoden f(cid:246)r att ber(cid:228)kna genomsnittsv(cid:228)rden. Dubbelr(cid:228)kning (cid:228)r inte alltid statistiskt signifikant. Andelen hyrestagare som del- tar i Support Franchise och andelen hyrestagare som har valt att inte delta i Support Franchise som har haft f(cid:246)r- delar till f(cid:246)ljd av investeringar (cid:228)r i stort sett lika. Det finns inga avsev(cid:228)rda skillnader mellan de tv(cid:229) typerna av f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen med avseende p(cid:229) investeringsprofil. Andra metoder f(cid:246)r att ber(cid:228)kna denna f(cid:246)rm(cid:229)n skulle medf(cid:246)ra j(cid:228)mf(cid:246)rbara resultat. Direkt driftst(cid:246)d (94) Bass har uppskattat v(cid:228)rdet och f(cid:246)rm(cid:229)nen av direkt driftst(cid:246)d per hyrestagare f(cid:246)r varje relevant (cid:229)r genom att ta 75 % av de totala ers(cid:228)ttningskostnaderna (l(cid:246)ner plus f(cid:246)rm(cid:229)ner och utgifter) f(cid:246)r de av Bass Lease Companys anst(cid:228)llda som (cid:228)r direkt involverade i att st(cid:246)dja och utveckla hyrestagarens aff(cid:228)rer. Bland dessa anst(cid:228)llda (cid:229)ter- finns direkt(cid:246)rer och ansvariga f(cid:246)r aff(cid:228)rsverksamheten, ansvariga fastighetschefer och besiktningsm(cid:228)n och anst(cid:228)llda som sysslar med catering, utbildning av hyrestagare, hj(cid:228)lp med (cid:246)verl(cid:229)telser, reklamkampanjer och PR. aff(cid:228)rsutveckling, f(cid:246)r (95) Det har i allm(cid:228)nhet h(cid:228)vdats i inlagorna som baserats p(cid:229) modellen att det direkta dirftst(cid:246)d som Bass erbjuder inte utg(cid:246)r n(cid:229)gon f(cid:246)rm(cid:229)n. (96) Det h(cid:228)vdas i andra inlagor fr(cid:229)n hyrestagarna att de Bass- anst(cid:228)llda som det h(cid:228)nvisas till i tillk(cid:228)nnagivandet (cid:228)r d(cid:228)r f(cid:246)r att skydda Bass intressen. De (cid:246)vervakar (cid:246)lavtalet och de andra kontrakterade (cid:229)tagandena. Bass kostnader f(cid:246)r att driva kontrakterade pubar kan dessutom inte anses vara en f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r de kontrakterade hyrestagarna. (97) Revisorn och ett f(cid:229)tal hyrestagare h(cid:228)vdar vidare att det skulle vara b(cid:228)ttre f(cid:246)r hyrestagarna att erh(cid:229)lla frist(cid:229)ende professionell r(cid:229)dgivning och betala mindre samt kunna omfattas av en yrkesansvarsf(cid:246)rs(cid:228)kring, vilket Bass i egenskap av hyresv(cid:228)rd inte kan erbjuda. De av Bass anst(cid:228)llda besiktningsm(cid:228)nnen kommer att f(cid:246)rs(cid:246)ka s(cid:228)kra sin framtida syssels(cid:228)ttning genom att kr(cid:228)va utf(cid:246)rande av arbeten som hyrestagaren skall betala och som kan utf(cid:246)- ras p(cid:229) ett mera ekonomiskt s(cid:228)tt. (98) Kommissionen ber(cid:228)knade f(cid:246)rm(cid:229)nen av direkt driftst(cid:246)d baserat p(cid:229) samtliga Bass Lease Companys anst(cid:228)llda som bidrar till hyrestagarens aff(cid:228)rer. Den ansvarige f(cid:246)r aff(cid:228)rs- verksamheten (cid:228)r den viktigaste kontaktpunkten mellan hyrestagaren och Bass Lease Company. F(cid:246)r att bem(cid:246)ta dessa uppgifter bad kommissionen Bass om ett exempel p(cid:229) en arbetsbeskrivning som definierar dennes arbets- uppgifter samt hur m(cid:229)nga mantimmar och hur stor andel av tiden som avs(cid:228)tts till de olika uppgifterna. Kommissionen har med tanke p(cid:229) detta gjort en f(cid:246)rsiktig ber(cid:228)kning och anser att (cid:229)tminstone 68 % av arbetstiden f(cid:246)r den ansvarige f(cid:246)r aff(cid:228)rsverksamheten g(cid:229)r (cid:229)t till att arbeta till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r hyrestagarna. Uppgifterna om pund sterling per fat som anges i tabell 3, har omr(cid:228)k- nats i enlighet med detta. (93) De uppgifter som kommissionen anv(cid:228)nder baseras p(cid:229) faktisk avkastning och kommissionen anser d(cid:228)rf(cid:246)r att ber(cid:228)kningarna av den genomsnittliga (cid:246)kningen i netto- vinsten f(cid:246)r en typisk hyrestagare (cid:228)r riktiga. Uppgifterna f(cid:246)r Support Franchise visar de f(cid:246)rm(cid:229)ner som kan tillfalla en hyrestagare om denne v(cid:228)ljer att delta i Support Fran- chise. Det (cid:228)r oriktigt att dra av den uppskattade oms(cid:228)tt- ningsminskningen f(cid:246)r de hyrestagare som har valt att inte utnyttja Support Franchise. Inr(cid:228)ttande- och utvecklingkostnader (99) Bass erbjuder st(cid:246)d till nya hyrestagare i form av littera- tur och utv(cid:228)rderingsplaner, inklusive utvecklings-, admi- L 186/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 nistrations- och tryckkostnader som uppkommer i sam- band med nya initiativ s(cid:229)v(cid:228)l som utbildningskostnader och till innevarande hyrestagare i form av (cid:229)rliga bel(cid:246)- ningar f(cid:246)r erk(cid:228)nnande av utf(cid:246)rt arbete. (100) Det uppges (cid:246)verlag i inlagorna som baserats p(cid:229) model- len att detta inte utg(cid:246)r n(cid:229)gon f(cid:246)rm(cid:229)n. Inga uppgifter har l(cid:228)mnats in f(cid:246)r att st(cid:246)dja detta. (101) I ett f(cid:229)tal inlagor och i revisorns inlaga h(cid:228)vdas att hyres- v(cid:228)rden i regel (cid:229)drar sig de flesta av dessa kostnader n(cid:228)r denne ing(cid:229)r avtal med en hyrestagare. Det r(cid:246)r sig om en eng(cid:229)ngskostnad som inte skall f(cid:246)rdelas som en f(cid:246)rm(cid:229)n som utg(cid:229)r per fat. Det (cid:228)r dessutom en kostnad som Bass (cid:229)drar sig genom att f(cid:246)rs(cid:246)ka g(cid:246)ra driften av den uthyrda fastigheten enhetlig. (102) Det uppges att Bass p(cid:229)st(cid:229)r sig utforma utv(cid:228)rderingspla- ner, b(cid:228)ra tryckkostnader som uppkommer i samband med nya initiativ, s(cid:229)v(cid:228)l som (cid:229)rliga bel(cid:246)ningar f(cid:246)r erk(cid:228)n- nande av utf(cid:246)rt arbete. Dessa kostnader skall absorberas av Bass i dess egenskap av hyresv(cid:228)rd och bryggeri. (103) Det b(cid:246)r noteras att p(cid:229)st(cid:229)endena i inlagorna inte under- byggdes av faktabevis. Det b(cid:246)r f(cid:246)rtydligas att dessa kost- nader inte uppst(cid:229)r till f(cid:246)ljd av ett f(cid:246)rs(cid:246)k att g(cid:246)ra driften av Bass uthyrda fastigheten enhetlig. Reklamkampanjer (104) Sedan det datum d(cid:229) standardavtalet tr(cid:228)dde i kraft har Bass erbjudit vissa reklamkampanjer och marknadsf(cid:246)- ringserbjudanden exklusivt till sina hyrestagare p(cid:229) natio- nell, regional och lokal niv(cid:229). Dessa reklamkampanjer har till syfte att (cid:246)ka oms(cid:228)ttningen f(cid:246)r den enskilde hyres- tagaren. (105) Det uppges (cid:246)verlag i inlagorna som baserats p(cid:229) model- len att dessa reklamkampanjer inte utg(cid:246)r n(cid:229)gon f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r hyrestagarna. (106) N(cid:229)gra parter har h(cid:228)vdat att alla tillverkare vanligen erbjuder reklamkampanjer till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare n(cid:228)r de f(cid:246)rs(cid:246)- ker popularisera sina varor. Det h(cid:228)vdas d(cid:228)rf(cid:246)r att det (cid:228)r fel av kommissionen att ta med detta i sin bed(cid:246)mning. (107) Kommissionen p(cid:229)pekar att Bass i enlighet med vad som uppges i tillk(cid:228)nnagivandet erbjuder dessa reklamkam- panjer och marknadsf(cid:246)ringserbjudanden exklusivt till sina hyrestagare. I uppgifter som Bass har l(cid:228)mnat till kommissionen f(cid:246)refaller det faktiskt som om en del av de hyrestagare som gjort formella klagom(cid:229)l har tagit emot reklammaterial, inklusive gratisprodukter samt en del produktreklam som har gjorts tillg(cid:228)nglig via telefon- f(cid:246)rs(cid:228)ljning en g(cid:229)ng i veckan. (108) Resultatet av denna bed(cid:246)mning av prisskillnaden och de uppv(cid:228)gande f(cid:246)rdelarna visas i f(cid:246)ljande tabell: Tabell 3 Prisskillnad och uppv(cid:228)gande f(cid:246)rdelar 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 (GBP/fat) 19 16 2 0 2 0 2 0 0 3 22 15 2 0 4 0 2 0 1 1 26 19 2 0 1 0 3 0 2 1 35 23 3 0 1 0 3 1 2 ﬂ2 41 22 7 1 1 4 5 1 3 3 45 22 7 3 2 5 4 1 4 3 48 24 11 1 0 4 5 0 5 2 Prisskillnad Hyressubvention Merv(cid:228)rdestj(cid:228)nster Investeringar Reparationer Support Franchise Direkt driftsst(cid:246)d Inr(cid:228)ttandekostnader Reklamkampanjer Slutsats 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/15 (109) Det finns andra m(cid:246)jliga uppv(cid:228)gande f(cid:246)rdelar som inte f(cid:246)rekommer i tabell 3. Det var inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att ta med de uppv(cid:228)gande f(cid:246)rdelarna nedan eftersom de upp- v(cid:228)gande f(cid:246)rdelarna ovan mer (cid:228)n v(cid:228)l kompenserar pris- skillnaden. (110) Bass erbjuder ytterligare st(cid:246)d och f(cid:246)rm(cid:229)ner f(cid:246)r sina hyrestagare genom att betala f(cid:246)r inventarier och inred- ning f(cid:246)r hyrestagare i sv(cid:229)righeter, eng(cid:229)ngserbjudanden f(cid:246)r PR, en hj(cid:228)lpkassa och, fram till slutet av 1994, r(cid:228)tts- hj(cid:228)lp f(cid:246)r hyrestagare och eventuella blivande hyresta- gare. I ett f(cid:229)tal inlagor kommenterades att det inte finns n(cid:229)got behov av r(cid:228)ttshj(cid:228)lp eftersom en kompetent hyres- tagare kan klara av att f(cid:246)lja de r(cid:228)ttsliga f(cid:246)reskrifterna i avtalet. Det p(cid:229)pekades ocks(cid:229) att Bass inte b(cid:246)r ge sina egna hyrestagare r(cid:228)ttshj(cid:228)lp i fr(cid:229)gor som kan ge upphov till intressekonflikter. Det b(cid:246)r emellertid noteras att den r(cid:228)ttshj(cid:228)lp och det aff(cid:228)rsst(cid:246)d som Bass tillhandah(cid:229)ller ges av separata enheter. (111) Basshyrestagare har ocks(cid:229) en stabilare vinst fr(cid:229)n (cid:246)l p(cid:229) grund av en minskad vinstmarginal f(cid:246)r (cid:246)l j(cid:228)mf(cid:246)rt med icke-kontrakterade pubar vilket, tillsammans med l(cid:228)gre fasta kostnader (hyra), minskar risken med att investera i en Bass-pub. II R˜TTSLIG BED(cid:214)MNING A. ARTIKEL 81. 1 1. Den relevanta marknaden 1. 1 Den relevanta produktmarknaden Som domstolen fastst(cid:228)llde (112) Den relevanta produktmarknaden omfattar i princip alla varor och tj(cid:228)nster som p(cid:229) grund av sina utm(cid:228)rkande egenskaper, sitt pris eller sin avsedda funktion av konsu- menten uppfattas som n(cid:229)gorlunda utbytbara mot var- andra (19). i Delimitis- domen (20) skall (cid:148)den relevanta marknaden [. ] f(cid:246)r det f(cid:246)rsta fastst(cid:228)llas med h(cid:228)nsyn till arten av ekonomisk verksamhet, i detta fall (cid:246)lf(cid:246)rs(cid:228)ljning. Denna sker b(cid:229)de genom detaljhandeln och genom serveringsst(cid:228)llen. Ur konsumentens synpunkt skiljer sig den senare sektorn, som bland annat omfattar kafØer och restauranger (21), fr(cid:229)n detaljhandeln p(cid:229) grund av att f(cid:246)rs(cid:228)ljningen i serve- ringslokaler (cid:228)r f(cid:246)renad inte bara med ink(cid:246)p av en vara (19) Domstolens dom av den 14 februari 1978 i m(cid:229)l 27/76, United Brands mot kommissionen, Rec. 1978, s. 207, punkt 12. (20) Domstolens dom av den 28 februari 1991 i m(cid:229)l C-234/89, Ster- gios Delimitis mot Henninger Br(cid:228)u, Rec. 1991, s. I-935, punkt 16. (21) I den tyska (r(cid:228)tteg(cid:229)ngsspr(cid:229)k) versionen av domen anv(cid:228)nds begrep- pet (cid:148)Schankwirtschaften(cid:148). Eftersom franska (cid:228)r arbetsspr(cid:229)k i dom- stolen anv(cid:228)nds i den franska versionen begreppet (cid:148)cafØs(cid:148). utan (cid:228)ven med ett tillhandah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster och p(cid:229) grund av att konsumtionen av (cid:246)l i dessa lokaler inte huvudsakligen (cid:228)r beroende av ekonomiska (cid:246)verv(cid:228)gan- den. Den speciella karakt(cid:228)r som f(cid:246)rs(cid:228)ljningen i dessa lokaler har bekr(cid:228)ftas av att bryggerierna har organiserat s(cid:228)rskilda f(cid:246)rs(cid:228)ljningssystem f(cid:246)r denna sektor som n(cid:246)d- v(cid:228)ndigg(cid:246)r speciella installationer och av att de priser som till(cid:228)mpas inom den sektorn i allm(cid:228)nhet (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n de som g(cid:228)ller f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning i detaljhandeln. (cid:148) (113) Med tanke p(cid:229) det s(cid:228)rskilda tillst(cid:229)ndssystemet i F(cid:246)renade kungariket m(cid:229)ste det klarg(cid:246)ras vilka delar av de tre olika klasserna av lokaler med utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd (sk(cid:228)l 25) som utg(cid:246)r den relevanta (cid:148)pub- och restaurangmarkna- den(cid:148). I detta sammanhang h(cid:228)nvisas till punkt 43 i till- k(cid:228)nnagivandet om f(cid:246)rordningen, i vilket det fastst(cid:228)lls att (cid:148)begreppet lokaler f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning och konsumtion av drycker omfattar alla de lokaler med utsk(cid:228)nkningstill- st(cid:229)nd som anv(cid:228)nds i detta syfte. Privata klubbar omfattas ocks(cid:229). (cid:148) Detta (cid:228)r rimligt, eftersom alla dessa lokaler, (cid:228)ven de med begr(cid:228)nsat utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd, har det gemen- samt att dryckerna k(cid:246)ps f(cid:246)r att konsumeras p(cid:229) plats och f(cid:246)rekommer ett betydande inslag av service. att det Kommissionen erk(cid:228)nner att (cid:246)lpriset p(cid:229) klubbar (cid:228)r l(cid:228)gre (cid:228)n det pris som beg(cid:228)rs i pubar och att (cid:246)lpriset p(cid:229) klub- bar i december 1994 uppgick till 82(cid:150)83 % av priset i pubar (22). Detta (cid:229)terspeglar dock i stor utstr(cid:228)ckning det faktum att dessa klubbar bedriver sin verksamhet utan vinstsyfte. Priset i klubbarna (cid:228)r p(cid:229) grund av serviceinsla- get fortfarande h(cid:246)gre (cid:228)n priset p(cid:229) (cid:246)l livsmedelsaff(cid:228)- rerna. Dessutom (cid:228)r det s(cid:228)rskilda distributionssystemet detsamma f(cid:246)r alla inr(cid:228)ttningar med utsk(cid:228)nkningstill- st(cid:229)nd, d(cid:228)ribland klubbar. De s(cid:228)rskilda anordningarna f(cid:246)r servering av fat(cid:246)l, bryggeriets listpriser f(cid:246)r (cid:246)l och f(cid:246)re- komsten av l(cid:229)nekontrakt har de alla gemensamt. i (114) Av detta f(cid:246)ljer att referensmarknaden utg(cid:246)rs av markna- den f(cid:246)r distribution av (cid:246)l p(cid:229) lokal f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning och konsumtion av drycker (samtliga lokaler med utsk(cid:228)nk- ningstillst(cid:229)nd). Som konstateras i Delimitis-domen (23) p(cid:229)verkas inte denna slutsats av det faktum att det f(cid:246)re- kommer en viss (cid:246)verlappning mellan f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen med respektive utan utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd, n(cid:228)mligen s(cid:229) till vida att f(cid:246)rs(cid:228)ljning i detaljhandeln g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r nya konkurrenter att g(cid:246)ra sina m(cid:228)rken k(cid:228)nda och att utnyttja sitt anseende f(cid:246)r att f(cid:229) tilltr(cid:228)de till den marknad som utg(cid:246)rs av lokaler f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning och konsumtion av drycker. 1. 2 Den relevanta geografiska marknaden (115) De objektiva konkurrensm(cid:228)ssiga utbuds- och efterfr(cid:229)ge- f(cid:246)rh(cid:229)llandena f(cid:246)r leverans av (cid:246)l till lokaler med utsk(cid:228)nk- i de olika delarna av ningstillst(cid:229)nd varierar avsev(cid:228)rt gemenskapen. Som domstolen konstaterar i punkt 18 i (22) Utdrag fr(cid:229)n Stats MR:s studie av detaljistpriser, vilka ett inhemskt bryggeri skickat till OFT. (23) Delimitis-domen, se fotnot 20, punkt 17. L 186/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 Delimitis-domen ing(cid:229)s de flesta (cid:246)lleveransavtalen p(cid:229) nationell niv(cid:229). Av detta f(cid:246)ljer att n(cid:228)r gemenskapens kon- kurrensregler till(cid:228)mpas p(cid:229) avtalet, skall h(cid:228)nsyn tas till marknaden i F(cid:246)renade kungariket f(cid:246)r (cid:246)ldistribution i lokaler avsedda f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning och konsumtion av drycker. (116) Marknaden i F(cid:246)renade kungariket skiljer sig ocks(cid:229) fr(cid:229)n (cid:246)lmarknaden i andra medlemsstater med tanke p(cid:229) lagarna (sk(cid:228)l 18), den h(cid:246)ga konsumtionen av fat(cid:246)l (sk(cid:228)l 21), f(cid:246)rekomsten av pubf(cid:246)rvaltningsbolag (sk(cid:228)l 24), best(cid:228)mmelserna om tillst(cid:229)nd f(cid:246)r pubar (sk(cid:228)l 25) och bredden p(cid:229) det (cid:246)lsortiment som erbjuds (sk(cid:228)l 43). 2. Avtal mellan f(cid:246)retag (117) Bass och hyrestagarna (cid:228)r f(cid:246)retag enligt artikel 81. 1. (118) De enskilda hyresavtalen mellan Bass och var och en av dess hyrestagare, vilkas utformning liknar de standardav- tal som beskrivs ovan, (cid:228)r avtal enligt artikel 81. 1. 3. De viktigaste begr(cid:228)nsningarnas h(cid:228)mmande inverkan p(cid:229) konkurrensen 3. 1 Beskrivning av de viktigaste begr(cid:228)nsningarnas beskaffenhet och karakt(cid:228)r som ett angivet (cid:246)l men som inte levererats av Bass eller en leverant(cid:246)r som utsetts av Bass, eller b) n(cid:229)gra andra (cid:246)lsorter, om det inte handlar om ett (cid:246)l som s(cid:228)ljs i flaskor, burkar eller andra sm(cid:229) f(cid:246)rpackningar eller ett fat(cid:246)l som det (cid:228)r brukligt att s(cid:228)lja fr(cid:229)n fat eller n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att tillfredsst(cid:228)lla en tillr(cid:228)cklig efterfr(cid:229)gan fr(cid:229)n kunderna (skyldighet att inte kon- kurrera). (120) Det b(cid:246)r p(cid:229)pekas att bortsett fr(cid:229)n den uttryckliga skyldig- heten att inte konkurrera vad g(cid:228)ller vissa angivna (cid:246)lsor- ter, (cid:228)r skyldigheten att g(cid:246)ra ink(cid:246)p hos vissa utvalda leverant(cid:246)rer formulerad p(cid:229) ett s(cid:229)dant s(cid:228)tt att den redan implicit inneb(cid:228)r en skyldighet att inte konkurrera genom att det h(cid:228)nvisas till den allm(cid:228)nna formuleringen (cid:148)de angivna (cid:246)lsorter(cid:148). (121) Till f(cid:246)ljd av skyldigheten att g(cid:246)ra ink(cid:246)p hos vissa utvalda leverant(cid:246)rer (cid:228)r hyrestagarna hindrade fr(cid:229)n att acceptera erbjudanden om att k(cid:246)pa kontrakterade varor fr(cid:229)n andra leverant(cid:246)rer. Konkurrens om hyrestagarna mellan bryggeriet och andra (cid:246)lgrossister som erbjuder samma m(cid:228)rken f(cid:246)rhindras helt (f(cid:246)rbud mot konkurrens med samma m(cid:228)rke). (122) Den uttryckliga och underf(cid:246)rst(cid:229)dda skyldigheten att inte konkurrera vad g(cid:228)ller vissa angivna (cid:246)lsorter, det vill s(cid:228)ga f(cid:246)rbudet f(cid:246)r hyrestagarna att k(cid:246)pa andra m(cid:228)rken av angivna typer fr(cid:229)n andra (cid:246)lproducenter begr(cid:228)nsar kon- kurrensen mellan olika m(cid:228)rken. De best(cid:228)mmelser i kon- traktet som g(cid:228)ller k(cid:246)p av icke angivna sorter inneb(cid:228)r vissa administrativa hinder f(cid:246)r hyrestagarna men hindrar dem inte ifr(cid:229)n att erbjuda s(cid:229)dana andra icke angivna sorter i sina lokaler. Dessa best(cid:228)mmelser inneb(cid:228)r f(cid:246)ljakt- ligen inte n(cid:229)gon begr(cid:228)nsning av konkurrensen. (119) S(cid:229)dana (cid:246)lleveransavtal som hyresavtalen beskrivs i all- m(cid:228)nhet genom att h(cid:228)nvisa till skyldigheten att g(cid:246)ra ink(cid:246)p hos vissa utvalda leverant(cid:246)rer vilken i regel kom- bineras med en skyldighet att inte konkurrera (24). Dessa klausuler formuleras i avtalet p(cid:229) f(cid:246)ljande vis (sk(cid:228)l 43(cid:150)44 ovan). 3. 2 Begr(cid:228)nsande effekt (cid:151) Hyrestagaren (cid:228)r skyldig att av Bass eller av en leve- rant(cid:246)r som utsetts av Bass och inte fr(cid:229)n n(cid:229)gon annan person eller n(cid:229)got annat f(cid:246)retag k(cid:246)pa de angivna (cid:246)lsorter (med undantag f(cid:246)r g(cid:228)st(cid:246)lsklausulen) som denne beg(cid:228)r f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning p(cid:229) lokalen. I prakti- ken har bryggeriet r(cid:228)tt att l(cid:228)gga till, byta ut eller ta f(cid:246)retagets prislista. bort m(cid:228)rken av angiven typ i (skyldighet att g(cid:246)ra ink(cid:246)p hos vissa utvalda leveran- t(cid:246)rer). (cid:151) Hyrestagaren f(cid:229)r inte s(cid:228)lja eller utbjuda till f(cid:246)rs(cid:228)lj- ning i lokalen eller ta in i lokalen i syfte att s(cid:228)lja i denna lokal a) n(cid:229)gra (cid:246)lsorter som (cid:228)r av samma typ (123) Efter att ha identifierat karakt(cid:228)ren i den begr(cid:228)nsning av konkurrensen som bryggeriets n(cid:228)tverk av hyresavtal lett till m(cid:229)ste de begr(cid:228)nsande effekterna p(cid:229) detaljister och leverant(cid:246)rer p(cid:229) den relevanta marknaden p(cid:229)visas (25). (124) I m(cid:229)let Brasserie Dea Haecht mot Wilkin (26) fastst(cid:228)llde domstolen att effekterna av ett (cid:246)lleveransavtal m(cid:229)ste bed(cid:246)mas med h(cid:228)nsyn till det ekonomiska och r(cid:228)ttsliga sammanhang i vilket de (cid:228)ger rum och d(cid:228)r de skulle (25) Se (cid:228)ven punkt 13 i Delimitis-domen: (cid:148)˜ven om s(cid:229)dana avtal inte har till syfte att begr(cid:228)nsa konkurrensen i den mening som avses i artikel 81. 1, m(cid:229)ste det dock pr(cid:246)vas om de har till resultat att hindra, begr(cid:228)nsa eller snedvrida konkurrensen. (cid:148) (26) M(cid:229)l 23/67, Brasserie De Haecht mot Wilkin-Janssen, Rec. 1967, (24) Delimitis-domen, se fotnot 20, punkt 10. s. 407. 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/17 kunna samverka med andra och f(cid:229) en sammanlagd effekt p(cid:229) konkurrensen. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att som ett f(cid:246)rsta steg bed(cid:246)ma den sammanlagda effekten av alla n(cid:228)tverk i F(cid:246)renade kungariket. Det f(cid:246)ljer dock (cid:228)ven av domen att den sammanlagda effekten av flera liknande avtal utg(cid:246)r en faktor bland flera andra vid bed(cid:246)mningen av huruvida konkurrensen f(cid:246)rhindrats, begr(cid:228)nsats eller snedvridits (27). 3. 2. 1 Sammanlagd effekt av flera liknande n(cid:228)tverk (125) Syftet med denna bed(cid:246)mning (cid:228)r att m(cid:228)ta den grad av avsk(cid:228)rmning av utsk(cid:228)nkningsmarknaden i F(cid:246)renade kungariket som (cid:228)r f(cid:246)ljden av den sammanlagda effekten av alla bryggeriers n(cid:228)tverk. P(cid:229) s(cid:229) vis m(cid:228)ts hur stora hindren (cid:228)r f(cid:246)r andra, inhemska eller utl(cid:228)ndska, (cid:246)lprodu- center att sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt ta sig in p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsmarkna- den. Bed(cid:246)mningen syftar med andra ord till att ta reda p(cid:229) hur stora m(cid:246)jligheter dessa andra bryggerier har att n(cid:229) den slutliga konsumenten under konkurrensm(cid:228)ssiga f(cid:246)rh(cid:229)llanden (28), vilka sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt definieras av brygge- riet i fr(cid:229)ga. (126) Eftersom Bass anm(cid:228)lde hyresavtalen f(cid:246)r att f(cid:229) ett undan- tag att g(cid:228)lla fr(cid:229)n och med den dag avtalen ingicks, m(cid:229)ste dessutom denna bed(cid:246)mning str(cid:228)cka sig tillbaka till 1991, det (cid:229)r d(cid:229) hyresavtalen inf(cid:246)rdes. (127) Den avsk(cid:228)rmning som (cid:228)r f(cid:246)ljden av bryggeriernas n(cid:228)t- verk har olika former. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta f(cid:246)rekommer en ver- tikal integrering av brittiska bryggerier ned till detaljistle- det. Denna vertikala integrering sker i form av f(cid:246)rvaltade pubar och kontrakterade pubar. F(cid:246)r det andra omfattar n(cid:228)tverket (cid:228)ven vertikala bregr(cid:228)nsningar p(cid:229) tv(cid:229) niv(cid:229)er. Antingen direkt med f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen p(cid:229) detaljistniv(cid:229) genom l(cid:229)nekontrakt eller p(cid:229) grossistniv(cid:229) genom (cid:148)bin- dande(cid:148) leveransavtal, det vill s(cid:228)ga avtal som inneb(cid:228)r en skyldighet att g(cid:246)ra ink(cid:246)p hos en viss leverant(cid:246)r, skyldig- het att g(cid:246)ra ink(cid:246)p av en viss l(cid:228)gsta volym, skyldighet att ha viss vara i lager och s(cid:229) vidare med (cid:148)traditionella(cid:148) grossister, pubf(cid:246)retag utan egen bryggeriverksamhet eller andra bryggerier i egenskap av grossister. 1985 utgjorde ungef(cid:228)r 55 % av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsmarknaden. L(cid:229)nekontrakt utgjorde samma (cid:229)r ytterligare 22 % av denna marknad. Eftersom det endast hade f(cid:246)rekommit sm(cid:228)rre f(cid:246)r(cid:228)ndringar av situatio- nen p(cid:229) den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarknaden innan lagarna inf(cid:246)rdes, anses uppgifterna fr(cid:229)n 1990 vara representativa f(cid:246)r (cid:229)tministone (cid:229)ren 1985(cid:150)1989. Lagarna var 1990 (cid:228)nnu inte helt inf(cid:246)rda, s(cid:229) (cid:228)ven om situationen hade b(cid:246)rjat f(cid:246)r(cid:228)ndras j(cid:228)mf(cid:246)rt med f(cid:246)reg(cid:229)ende (cid:229)r skedde uppskattningsvis ungef(cid:228)r 70 % av (cid:246)lkonsumtionen p(cid:229) den brittiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden p(cid:229) kontrakterade f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen. (129) ¯r 1997, vilket (cid:228)r det sista (cid:229)ret f(cid:246)r vilket denna typ av uppgifter f(cid:246)religger, stod f(cid:246)rs(cid:228)ljningen vid pubar som kontrakteras eller f(cid:246)rvaltas av bryggerier f(cid:246)r 27,2 % av den s(cid:229)lda volymen. L(cid:229)nekontrakt utgjorde 18,1 %. En obest(cid:228)md andel av den volym som s(cid:228)ljs p(cid:229) pubar med l(cid:229)nekontrakt levereras inte till f(cid:246)ljd av ett r(cid:228)ttsligt bin- dande (cid:229)tagande fr(cid:229)n detaljistens sida att k(cid:246)pa denna volym fr(cid:229)n ett visst bryggeri (se sk(cid:228)l 28) (29), men det (cid:228)r troligt att det bindande (cid:229)tagandet omfattar minst 10 % av Slutsatsen m(cid:229)ste s(cid:229)ledes bli att de brittiska bryggerierna genom kontrakt knyter h(cid:246)gst 45,3 % till sig (men mer troligt (cid:229)ministone 37 %). Denna oms(cid:228)ttningsvolym p(cid:229) den brit- tiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden ger inga direkta m(cid:246)jlighe- ter till sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt tilltr(cid:228)de till detaljistledet f(cid:246)r andra bryggerier. volymen p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsmarknaden. (130) Det har h(cid:228)vdats att eftersom lagarna gjorde det m(cid:246)jligt att avsluta ett l(cid:229)nekontrakt med tre m(cid:229)naders varsel, skall s(cid:229)dana kontrakt inte l(cid:228)ngre anses som ett tilltr(cid:228)des- hinder. (131) Kommissionen godtar argumentet att sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt till- tr(cid:228)de till de ifr(cid:229)gavarande f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llena med l(cid:229)ne- kontrakt inte alltid f(cid:246)rhindras, eftersom det f(cid:246)rekommer ett obest(cid:228)mt antal avtal i vilka ink(cid:246)pen inte begr(cid:228)nsas till en viss leverant(cid:246)r (30). N(cid:228)r det g(cid:228)ller den volym som omfattas av denna typ av kontrakt (cid:228)r dock m(cid:246)jlighe- terna f(cid:246)r andra bryggerier att n(cid:229) den slutliga konsumen- ten under konkurrensm(cid:228)ssiga f(cid:246)rh(cid:229)llanden, vilka sj(cid:228)lv- st(cid:228)ndigt definieras av bryggeriet i fr(cid:229)ga, begr(cid:228)nsade. (128) Av tabell 2 (sk(cid:228)l 26) framg(cid:229)r att f(cid:246)rs(cid:228)ljningen p(cid:229) pubar som kontrakterades eller f(cid:246)rvaltades av bryggerier under (27) Delimitis-domen, se fotnot 20, punkt 14. (28) N(cid:228)r det g(cid:228)ller konkurrenspolitik (cid:228)r de viktigaste parametrarna de s(cid:229) kallade (cid:148)above the line(cid:148)-parametrarna, som till exempel den (cid:246)vergripande positionerigen av m(cid:228)rket (inklusive priss(cid:228)ttning) och allm(cid:228)n marknadsf(cid:246)ringspolicy (reklamkoncept, nationell annonser- ing, kampanjer), till skillnad fr(cid:229)n (cid:148)below the line(cid:148)-parametrarna, vilka har mer att g(cid:246)ra med marknadsf(cid:246)ring som (cid:228)r kopplad till ett visst f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)lle. (132) Kommissionen erk(cid:228)nner ocks(cid:229) att det genom lagarna (cid:228)r l(cid:228)ttare att avsluta ett l(cid:229)nekontrakt. Den genomsnittliga l(cid:246)ptiden p(cid:229) fyra (cid:229)r antyder dock att kontraktsf(cid:246)rh(cid:229)llan- det inte (cid:228)r av tillf(cid:228)lligt slag. Dessutom m(cid:229)ste ett bryggeri (29) Det kan inte f(cid:246)rnekas att det finns en inneboende koppling mellan den volym som stipuleras i l(cid:229)nekontraktet och den volym som faktiskt k(cid:246)ps in. Det b(cid:228)sta beviset p(cid:229) denna koppling (cid:228)r att bryg- gerierna inte f(cid:246)rm(cid:229)r skilja p(cid:229) dessa b(cid:229)da i sin interna bokf(cid:246)ring. (30) Detta tilltr(cid:228)de kan dock i praktiken f(cid:246)rhindras genom flera olika dylika l(cid:229)nekontrakt. L 186/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 som (cid:246)nskar ta sig in sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt p(cid:229) en lokal med l(cid:229)ne- kontrakt erbjuda finansiering till den person som driver puben s(cid:229) att denne kan betala tillbaka det f(cid:246)rsta l(cid:229)net (vilket troligast sker genom ett nytt l(cid:229)nekontrakt). Kon- kurrensen mellan s(cid:229)dana bryggerier begr(cid:228)nsas s(cid:229)ledes inte till (cid:246)lets kvalitet eller (direkta) pris, utan de andra bryggerierna m(cid:229)ste ocks(cid:229) erbjuda l(cid:229)nekontrakt. Dess- utom b(cid:246)r det p(cid:229)pekas att ett s(cid:229)dant sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt intr(cid:228)de i en lokal med l(cid:229)nekontrakt bara skulle vara menings- fullt f(cid:246)r ett bryggeri som kan erbujuda alla eller de flesta av de (cid:246)lsorter som en pubdetaljist i vanliga fall erbjuder allm(cid:228)nheten, eftersom den totala finansieringskostnaden annars skulle beh(cid:246)va tj(cid:228)nas in genom f(cid:246)rs(cid:228)ljning av endast ett (cid:246)lm(cid:228)rke (eller ett litet antal (cid:246)lm(cid:228)rken). (133) Det ifr(cid:229)gas(cid:228)tts inte att den kontrakterade volymen fortfa- rande g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r andra bryggerier att f(cid:229) indirekt tilltr(cid:228)de i den m(cid:229)n det kontrakterande bryggeriet/den kontrakterande grossisten (cid:228)r beredd att leverera (cid:246)l fr(cid:229)n andra bryggerier till sina kontrakterade f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)l- I bed(cid:246)mningen av hur avsk(cid:228)rmad marknaden (cid:228)r len. fokuseras det emellertid p(cid:229) m(cid:246)jligheterna till sj(cid:228)lvst(cid:228)n- digt tilltr(cid:228)de f(cid:246)r andra bryggerier, vilket helt klart inte blir resultatet av (cid:148)horisontellt(cid:148) samarbete mellan konkur- renter. S(cid:229)dant samarbete kan begr(cid:228)nsa konkurrensen mellan olika m(cid:228)rken mellan de olika bryggerierna i fr(cid:229)ga och det kontrakterande bryggeriet kommer endast att till(cid:229)ta ett annat bryggeris (cid:246)l p(cid:229) sina f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen om det (cid:228)r i det kontrakterande bryggeriets intresse. (134) Ut(cid:246)ver den direkta (f(cid:246)rvaltade och uthyrda pubar samt l(cid:229)nekontrakt) kontrakteringen av f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen fr(cid:229)n brittiska bryggeriers sida, m(cid:229)ste de 19,7 % ((cid:229)r 1997) som g(cid:229)r genom pubf(cid:246)retagen utan egen bryggeriverk- samhet och deras kontrakterade och f(cid:246)rvaltade pubar omn(cid:228)mnas. Det uppskattas att ungef(cid:228)r 13 % omfattas av (cid:148)bindande(cid:148) leveransavtal mellan pubf(cid:246)retag och brygge- rier. Detta procenttal omfattar f(cid:246)rs(cid:228)ljningsvolymen f(cid:246)r Inntrepreneur Pub Company Limited, Spring Estates Limited och Allied Domecq Retailing, som alla var tvungna att under 1997 (31) g(cid:246)ra alla sina (cid:246)link(cid:246)p fr(cid:229)n ett nationellt bryggeri. De fyra nationella bryggeriernas uppskattningar av hur stora de kontraktsbundna leve- ranserna till andra pubf(cid:246)retag (cid:228)r ing(cid:229)r ocks(cid:229). (135) Det kan s(cid:229)ledes konstateras att h(cid:246)gst ungef(cid:228)r 58 % (men troligast minst 50 %) av f(cid:246)rs(cid:228)ljningsvolymen p(cid:229) den brit- tiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden under 1997 fortfarande var kopplat till bindande kontrakt med bryggerierna. F(cid:246)ljaktligen har de brittiska bryggeriernas olika bindande avtal sedan 1990 haft en betydande effekt p(cid:229) m(cid:246)jlighe- terna att utsk(cid:228)nkningsmarknaden. f(cid:229) sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt tilltr(cid:228)de till den brittiska 3. 2. 2 Andra faktorer (136) Domstolen h(cid:228)vdade ocks(cid:229) att effekten av n(cid:228)tverket av exklusiva ink(cid:246)psavtal endast (cid:228)r en faktor bland andra i det ekonomiska och r(cid:228)ttsliga sammanhang i vilket ett avtal skall bed(cid:246)mas, vilket senast bekr(cid:228)ftades i den ovan- n(cid:228)mnda Delimitis-domen. De andra faktorer som m(cid:229)ste beaktas (cid:228)r i f(cid:246)rsta hand de som (cid:228)ven h(cid:228)nger samman med m(cid:246)jligheter till tilltr(cid:228)de och i andra hand konkur- rensf(cid:246)rh(cid:229)llandena p(cid:229) den ber(cid:246)rda marknaden. 3. 2. 2. 1 M(cid:246)jligheter till tilltr(cid:228)de (137) I punkt 21 i Delimitis-domen h(cid:228)nvisas till de (cid:148)verkliga, konkreta m(cid:246)jligheterna f(cid:246)r en ny konkurrent att inlem- mas i avtalsn(cid:228)tet genom att k(cid:246)pa ett bryggeri som redan (cid:228)r etablerat p(cid:229) marknaden med hela dess kedja av f(cid:246)r- s(cid:228)ljningsst(cid:228)llen eller att kringg(cid:229) avtalsn(cid:228)tet genom att (cid:246)ppna nya serveringsst(cid:228)llen. D(cid:228)rvid skall h(cid:228)nsyn tas till r(cid:228)ttsliga f(cid:246)reskrifter och avtal om f(cid:246)rv(cid:228)rv av bolag och etablering av f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen samt det minsta antal f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att ett distributionssys- tem skall vara l(cid:246)nsamt. F(cid:246)rekomster av (cid:246)lgrossister som inte (cid:228)r knutna till aktiva producenter p(cid:229) marknaden (cid:228)r ocks(cid:229) en faktor som kan underl(cid:228)tta tilltr(cid:228)det till markna- den f(cid:246)r en ny producent, d(cid:229) denne f(cid:246)r distribution av sitt eget (cid:246)l kan anv(cid:228)nda de f(cid:246)rs(cid:228)ljningskanaler som anv(cid:228)nds av dessa grossister(cid:148). (138) Det (cid:228)r inte l(cid:228)tt att (cid:246)ppna ett betydande antal nya pubar inom loppet av n(cid:229)gra (cid:229)r med tanke p(cid:229) tillst(cid:229)ndslagarna (se sk(cid:228)l 36). ˜ven om det f(cid:246)rekommer en aktiv handel i brittiska pubar och betydande antal pubar har s(cid:229)lts i enskilda uppg(cid:246)relser, m(cid:229)ste det p(cid:229)pekas att den invester- ing som skulle beh(cid:246)va g(cid:246)ras av en ny konkurrent f(cid:246)r att f(cid:246)rv(cid:228)rva ett n(cid:228)tverk av f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen eller f(cid:246)r att (cid:246)ppna nya pubar (cid:228)r avsev(cid:228)rd (32) och skulle i sj(cid:228)lva verket inneb(cid:228)ra en omorientering fr(cid:229)n att vara ett bryg- geri till att (cid:228)ven vara en brittisk detaljist. F(cid:246)r att kunna (31) Inntrepreneurs och Springs avtal om exklusiva leveranser l(cid:246)pte ut l(cid:246)pte ut den den 28 mars 1998 och Allied Domecqs avtal 12 december 1997. (32) Det genomsnittliga f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset p(cid:229) en privat brittisk pub upp- g(cid:229)r till ungef(cid:228)r 200 000 pund sterling (K(cid:228)lla: Fleurets). 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/19 tillhandah(cid:229)lla alla de olika sorters (cid:246)l som ett f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningsst(cid:228)lle i detaljistledet m(cid:229)ste kunna erbjuda skulle detta dessutom kr(cid:228)va ytterligare horisontella kopplingar till andra brittiska bryggerier, eftersom nya konkurrenter (och s(cid:228)rskilt utl(cid:228)ndska konkurrenter) tenderar att kunna erbjuda enskilda m(cid:228)rken snarare (cid:228)n alla de (cid:246)lm(cid:228)rken som (cid:228)r vanliga i F(cid:246)renade kungariket. (139) Direkta uppk(cid:246)p av brittiska bryggerier (och deras kon- trakterade pubar) fr(cid:229)n utl(cid:228)ndska bryggeriers sida har f(cid:246)rekommit vid n(cid:229)gra tillf(cid:228)llen de senaste (cid:229)ren, men i de flesta fall har det utl(cid:228)ndska bryggeriet sedan s(cid:229)lt sitt innehav igen (det nederl(cid:228)ndska bryggeriet Grolsch inne- hav i Ruddles och det australiensiska bryggeriet Fosters innehav i Courage). (140) Den relativt begr(cid:228)nsade roll som (cid:148)traditionella(cid:148) grossister har n(cid:228)r det g(cid:228)ller (cid:246)ldistribution i F(cid:246)renade kungariket (sk(cid:228)l 23) g(cid:246)r det sv(cid:229)rt f(cid:246)r ett utl(cid:228)ndskt bryggeri eller ett nytt bryggeri att sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt ta sig in p(cid:229) marknaden. (141) I de flesta fall l(cid:229)ter d(cid:228)rf(cid:246)r utl(cid:228)ndska bryggerier ett st(cid:246)rre brittiskt bryggeri brygga och distribuera deras produkt p(cid:229) licens i F(cid:246)renade kungariket, vilket ger dem tilltr(cid:228)de till deras pubar och till deras distributionskanaler till fria pubar. Under s(cid:229)dana omst(cid:228)ndigheter kommer det brit- tiska bryggeriet att ha ett starkt inflytande p(cid:229) position- eringen och marknadsf(cid:246)ringen (reklam) av det utl(cid:228)ndska bryggeriets m(cid:228)rke. (142) Kommissionen godtar argumentet att den (cid:246)kade f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningsvolymen p(cid:229) s(cid:229)dana f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen i detaljistle- det som drivs av pubf(cid:246)retag som inte har egen bryggeri- verksamhet (cid:229)tminstone teoretisk g(cid:246)r att andra bryggerier har m(cid:246)jlighet att n(cid:229) konsumenterna p(cid:229) den brittiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden. Det (cid:228)r verkligen mycket l(cid:228)ttare f(cid:246)r en nykomling p(cid:229) marknaden att tr(cid:228)ffa avtal med ett pubf(cid:246)retag, (cid:228)ven om nykomlingen endast har ett m(cid:228)rke, och p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt f(cid:229) tillg(cid:229)ng till alla pubar, i det n(cid:228)tverket j(cid:228)mf(cid:246)rt med att tr(cid:228)ffa avtal med enskilda f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)l- len. Som p(cid:229)pekas ovan i sk(cid:228)l 135 kan den konkreta (cid:246)ppningen av detta marknadssegment dock inte exakt uppskattas. Ett bryggeri som (cid:246)nskar leverera (cid:246)l till ett pubf(cid:246)retag som saknar egna distributionskanaler m(cid:229)ste dessutom sj(cid:228)lv organisera distributionen (se (cid:228)ven sk(cid:228)l 24 och 33). 3. 2. 2. 2 Konkurrensf(cid:246)rh(cid:229)llandena p(cid:229) marknaden (33) (143) Bryggeribranschen i F(cid:246)renade kungariket har genomg(cid:229)tt en koncentrationsprocess (sk(cid:228)l 22). Dessutom f(cid:246)rv(cid:228)ntas den totala efterfr(cid:229)gan p(cid:229) (cid:246)l forts(cid:228)tta minska eller i b(cid:228)sta fall f(cid:246)rbli of(cid:246)r(cid:228)ndrad, vilket (cid:228)ven g(cid:228)ller utsk(cid:228)nknings- marknaden (sk(cid:228)l 19). Vidare g(cid:246)r de allt h(cid:246)gre reklam- kostnader som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att saluf(cid:246)ra ett m(cid:228)rke (vilka utg(cid:246)r en s(cid:229) kallad sunk cost) att incitamenten f(cid:246)r utl(cid:228)ndska bryggerier att ta sig in p(cid:229) marknaden med hj(cid:228)lp av licensavtal (cid:246)kar. Slutligen (cid:228)r m(cid:246)jligheterna att bygga vidare p(cid:229) ett gott anseende p(cid:229) marknaden f(cid:246)r (cid:246)l som s(cid:228)ljs p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen utan utsk(cid:228)nkningstill- st(cid:229)nd f(cid:246)r att p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt f(cid:229) tilltr(cid:228)de till utsk(cid:228)nkningsmark- naden mer begr(cid:228)nsade p(cid:229) den brittiska marknaden j(cid:228)m- f(cid:246)rt med de flesta andra europeiska l(cid:228)nderna, eftersom den f(cid:246)rra marknaden endast motsvarar 27 % av den totala (cid:246)lf(cid:246)rs(cid:228)ljningen (sk(cid:228)l 19). 3. 3 Slutsats om det f(cid:246)rsta Delimitis-testet (utan att granskningen begr(cid:228)nsas (144) Det kan f(cid:246)ljaktligen konstateras att en granskning av alla bindande kontrakt, vilka bland annat omfattar ing(cid:229)ngna (cid:246)lleveransavtal till dessa), och av de andra faktorer som (cid:228)r relevanta f(cid:246)r den ekonomiska och r(cid:228)ttsliga situationen p(cid:229) den brit- tiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden visar att bryggeriernas bindande kontrakt 1990 innebar och (cid:228)n idag, s(cid:229)vitt framg(cid:229)r av senaste tillg(cid:228)ngliga uppgifter, sammantaget inneb(cid:228)r att sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt tilltr(cid:228)de till den marknaden f(cid:246)rhindras f(cid:246)r nya nationella och utl(cid:228)ndska avsev(cid:228)rt konkurrenter. 3. 4 Betydande bidrag (145) Det (cid:228)r nu n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att, s(cid:229) som domstolen fastst(cid:228)llde i punkt 24 i Delimitis-domen, bed(cid:246)ma (cid:148)i vad m(cid:229)n de avtal som ing(cid:229)tts av det ber(cid:246)rda bryggeriet bidrar till den kumulativa verkan i det h(cid:228)nseendet av alla liknande avtal som konstaterats p(cid:229) den marknaden. Enligt de gemenskapsr(cid:228)ttsliga konkurrensreglerna skall ansvaret f(cid:246)r en s(cid:229)dan marknadsavst(cid:228)ngningsverkan tillr(cid:228)knas de bryggerier som i v(cid:228)sentlig m(cid:229)n bidrar till denna verkan. (cid:214)lleveransavtal som ing(cid:229)tts av bryggerier vars bidrag till den kumulativa verkan (cid:228)r obetydligt faller d(cid:228)rf(cid:246)r inte under f(cid:246)rbudet i artikel 85. 1(cid:148). N(cid:228)r omfattningen av det bidrag som bryggeriet i fr(cid:229)ga, i detta fall Bass, gjorde skall bed(cid:246)mas, m(cid:229)ste bryggeriets sammanlagda n(cid:228)tverk bed(cid:246)mas. Det n(cid:228)tverket omfattar bland annat, men inte uteslutande, den skyldighet att k(cid:246)pa enbart av Bass och den skyldighet att inte konkurrera som f(cid:246)ljer av hyresav- talen. Med andra ord (cid:228)r det n(cid:228)tverket som enligt Delimi- i v(cid:228)sentlig m(cid:229)n bidra till den tis-domen (cid:148)m(cid:229)ste [. ] avsk(cid:228)rmningsverkan som hela antalet avtal i sitt ekono- miska och r(cid:228)ttsliga sammanhang har. (cid:148) (34) (33) Se (cid:228)ven punkt 22 i Delimitis-domen. Se fotnot 20. (34) N(cid:228)st sista meningen i punkt 1 i domslutet. L 186/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 (146) N(cid:228)r detta g(cid:246)rs kommer Bass och dess n(cid:228)tverk som hel- het att beaktas. Om n(cid:228)tverket befinns ha en begr(cid:228)nsande effekt g(cid:228)ller det alla dess delar i lika h(cid:246)g grad (35). sta hand grundat sitt st(cid:228)llningstagande p(cid:229) det vidare begreppet marknadsandel. 3. 4. 1 Tillk(cid:228)nnagivandet om sm(cid:229) bryggerier (36) (147) Bass (cid:228)r helt klart inget (cid:148)litet bryggeri(cid:148) s(cid:229) som det defini- eras i tillk(cid:228)nnagivandet, eftersom det producerar mer (cid:228)n 200 000 hl. och har en andel p(cid:229) mer (cid:228)n 1 % av den brittiska marknaden f(cid:246)r (cid:246)l som s(cid:228)ljs p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)l- len med utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd. 3. 4. 2 Enskild bed(cid:246)mning (148) Domstolen fastst(cid:228)llde i Delimitis-domen (37) att (cid:148)i vilken omfattning det enskilda avtalet bidrar beror p(cid:229) avtalspar- ternas st(cid:228)llning p(cid:229) den relevanta marknaden och p(cid:229) avtalets varaktighet(cid:148). I punkt 25 och 26 i domen klar- g(cid:246)rs av domstolen att (cid:148)denna st(cid:228)llning beror inte bara p(cid:229) den marknadsandel som bryggeriet, eller den koncern som det eventuellt tillh(cid:246)r, har, utan (cid:228)ven p(cid:229) det antal f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen som (cid:228)r knutna till bryggeriet eller koncernen j(cid:228)mf(cid:246)rt med det totala antalet serveringsst(cid:228)l- len som konstaterats p(cid:229) den relevanta marknaden(cid:148). Vad g(cid:228)ller varaktigheten anges av domstolen att (cid:148)om varak- tigheten (cid:228)r klart oproportionerlig i f(cid:246)rh(cid:229)llande till den genomsnittliga varaktigheten f(cid:246)r de (cid:246)lleveransavtal som i allm(cid:228)nhet ing(cid:229)s p(cid:229) den relevanta marknaden, faller det enskilda avtalet under f(cid:246)rbudet i artikel 85. 1. Ett bryg- geri som har en relativt liten marknadsandel men som binder sina f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen under m(cid:229)nga (cid:229)r, kan bidra till en marknadsavst(cid:228)ngning i lika v(cid:228)sentlig m(cid:229)n som ett bryggeri som har en relativt stark st(cid:228)llning p(cid:229) markna- den, men som regelm(cid:228)ssigt sl(cid:228)pper sina f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)l- len fria med kortare intervaller. (cid:148) (150) Vid en bed(cid:246)mning av bryggeriets bidrag m(cid:229)ste s(cid:229)ledes dels bryggeriets st(cid:228)llning p(cid:229) den relevanta marknaden beaktas och s(cid:228)rskilt dess bidrag till avsk(cid:228)rmningen av densamma genom bindande avtal, dels de begr(cid:228)nsande avtalens l(cid:246)ptid och s(cid:228)rskilt standardavtalens l(cid:246)ptid. (151) Vid bed(cid:246)mningen av bryggeriets bidrag beaktas brygge- riets f(cid:246)rvaltade pubar, (cid:228)ven om dessa egentligen inte omfattas av artikel 81. 1, eftersom det inte handlar om ett avtal mellan sj(cid:228)lvst(cid:228)ndiga parter. N(cid:228)r de anm(cid:228)lda avtalen beaktas (som en del av bryggeriets n(cid:228)tverk) (cid:228)r det s(cid:228)rskilt viktigt att vederb(cid:246)rlig h(cid:228)nsyn tas till den avsk(cid:228)rmning som blir f(cid:246)ljden av ett nationellt bryggeris f(cid:246)rvaltade pubar, eftersom det sammanlagda antalet anknutna pubar begr(cid:228)nsas i lagarna. Bryggeriet har dock inom denna begr(cid:228)nsning r(cid:228)tt att v(cid:228)lja huruvida pubarna skall drivas genom ett hyresavtal eller som f(cid:246)rvaltade pubar. Bryggeriet har s(cid:229)ledes m(cid:246)jlighet att n(cid:228)r som helst erbjuda ett hyresavtal f(cid:246)r en pub som i dagsl(cid:228)get f(cid:246)rval- tas och n(cid:228)r avtalet l(cid:246)pt ut kan bryggeriet omvandla den uthyrda puben till en f(cid:246)rvaltad pub. (152) De (cid:246)vriga segmenten av Bass (cid:148)anknutna n(cid:228)tverk(cid:148) utg(cid:246)rs av Bass l(cid:229)nekontrakt och den (cid:246)lkvantitet som dess (cid:148)gros- sistpartner(cid:148) (cid:228)r skyldiga att k(cid:246)pa (krav p(cid:229) exklusivitet, minsta ink(cid:246)pskvantitet, lagerf(cid:246)ring, icke-konkurrens och s(cid:229) vidare). Vid bed(cid:246)mningen av ett enskilt bryggeris roll p(cid:229) marknaden kan dessutom dess totala marknadsandel p(cid:229) den brittiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden beaktas, liksom dess andel av den d(cid:228)rmed f(cid:246)rknippade brittiska markna- den f(cid:246)r (cid:246)lframst(cid:228)llning. (149) I domarna om tysk glass h(cid:228)nvisade f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten i samband med bed(cid:246)mningen av det betydande bidraget fr(cid:229)n f(cid:246)retagen i fr(cid:229)ga till det ber(cid:246)rda f(cid:246)retagets (cid:148)starka st(cid:228)llning p(cid:229) den relevanta marknaden och s(cid:228)rskilt dess marknadsandel(cid:148). (38) F(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten har s(cid:229)ledes i f(cid:246)r- (35) F(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten fastst(cid:228)llde i sin dom av den 8 juni 1995 i m(cid:229)l T-7/93, Langnese-Iglo mot kommissionen, REG 1995, s. II-1539, punkt 129, och i sin dom av den 8 juni 1995 i m(cid:229)l T-9/93, Sch(cid:246)l- ler mot kommissionen, REG 1995, s. II-1611, punkt 95 (nedan kallade domarna om tysk glass) att (cid:148)vid f(cid:246)rekomsten av ett n(cid:228)t av likartade avtal som har ing(cid:229)tts av en ensam tillverkare, skall bed(cid:246)mningen av hur detta avtalsn(cid:228)t p(cid:229)verkar konkurrensen omfatta alla de enskilda avtal som n(cid:228)tet best(cid:229)r av(cid:148). (36) Punkt 40 i tillk(cid:228)nnagivandet om f(cid:246)rordningen, EGT C 121, 13. 5. 1992, s. 2. Se fotnot 14. (37) Sista meningen i punkt 1 i domslutet. (38) Se punkt 87 f(cid:246)r Sch(cid:246)ller och punkt 112 f(cid:246)r Langnese-Iglo. Se fot- not 35. (153) De 5 555 pubar (varav 2 402 drevs genom hyresavtal) som Bass (cid:228)gde 1991 och de 4 182 (1 446 uthyrda) som (cid:228)gdes 1996/97 utjorde 3,8 % respektive 2,88 % av det sammanlagda antalet lokaler med utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd. Dessutom stod de f(cid:246)r 24,1 % respektive 25,6 % av f(cid:246)r- s(cid:228)ljningsvolymen p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsmarknaden 1990/91 och 1996/97 (den uthyrda delen utgjorde 3,9 % respek- tive 1,8 %), vilket framg(cid:229)r av tabell 1 (sk(cid:228)l 13). Den del av Bass kontrakterade f(cid:246)rs(cid:228)ljning som kommissionen har uppgifter om, n(cid:228)mligen ovann(cid:228)mnda f(cid:246)rs(cid:228)ljning samt f(cid:246)rs(cid:228)ljningen p(cid:229) pubar med l(cid:229)nekontrakt, utg(cid:246)r 18 % respektive 13,7 % av volymen p(cid:229) den brittiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden. Den delen (pubar med hyresavtal eller l(cid:229)nekontrakt samt f(cid:246)rvaltade pubar) st(cid:229)r s(cid:229)ledes f(cid:246)r (cid:246)ver h(cid:228)lften av Bass sammanlagda f(cid:246)rs(cid:228)ljning p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsmarknaden, d(cid:228)r dess mark- nadsandel (cid:228)r 25,6 %. Till dessa redan betydande (cid:148)kon- trakterade(cid:148) marknadsandelar skall l(cid:228)ggas de (cid:148)grossistpart- neravtal(cid:148) som beskrivs i sk(cid:228)l 152 ovan. kontrakterade 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/21 (154) N(cid:228)r det g(cid:228)ller varaktigheten i de olika segmenten i Bass n(cid:228)tverk (cid:228)r det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att inse att alla de pubar som Bass (cid:228)ger i princip alltid (cid:228)r (cid:148)kopplade(cid:148) till f(cid:246)retaget. Detta g(cid:228)ller inte endast de f(cid:246)rvaltade pubarna, utan (cid:228)ven de uthyrda pubarna, vilka efter det att ett kort- eller l(cid:229)ngfristigt hyresavtal l(cid:246)pt ut kommer att (cid:229)teruthyras till en annan operat(cid:246)r, som kommer att vara bunden till Bass. Bass l(cid:229)nekontrakt varar i genomsnitt i (cid:229)tta (cid:229)r. (cid:151) F(cid:246)rbudet mot att g(cid:246)ra reklam f(cid:246)r varor som levere- rats av andra f(cid:246)retag i h(cid:246)gre grad (cid:228)n vad som moti- veras av dessa produkters andel av den totala oms(cid:228)ttningen i lokalen (nedan kallad reklamklausu- len). (155) F(cid:246)ljaktligen konstateras att Bass kontrakterade f(cid:246)rs(cid:228)lj- ning, vilken de anm(cid:228)lda avtalen utg(cid:246)r en del av, i bety- dande utstr(cid:228)ckning bidrar till avsk(cid:228)rmningen av den brittiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden. De skyldigheter att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p och att inte konkurrera som f(cid:246)ljer av hyresavtalen har s(cid:229)ledes en begr(cid:228)nsande effekt p(cid:229) konkurrensen. 4. 2 Bed(cid:246)mning 4. Andra begr(cid:228)nsningars h(cid:228)mmande inverkan p(cid:229) konkurrensen 4. 1 Beskrivning (156) F(cid:246)ljande klausuler i hyresavtalen har enligt n(cid:229)gra av dem som svarade p(cid:229) tillk(cid:228)nnagivandet en begr(cid:228)nsande effekt p(cid:229) konkurrensen: (cid:151) Kravet i standardavtalet p(cid:229) att underh(cid:229)lla lokalen och den fasta inredningen. (cid:151) Kravet p(cid:229) att anv(cid:228)nda lokalerna endast som en pub med fullst(cid:228)ndigt utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd. (cid:151) Begr(cid:228)nsningarna vad g(cid:228)ller (cid:246)verl(cid:229)telsem(cid:246)jligheterna (sk(cid:228)l 39). (cid:151) Kravet p(cid:229) att n(cid:228)r hyresavtalet l(cid:246)per ut s(cid:228)lja den fasta tillbeh(cid:246)r och lager till Bass inredningen, m(cid:246)bler, eller den nya hyrestagaren. (cid:151) Kravet p(cid:229) att inte installera spelautomater utan Bass medgivande. (157) De f(cid:246)rsta fyra av de ovann(cid:228)mnda klausulerna kan inte anses ha till syfte eller f(cid:246)ljd att begr(cid:228)nsa konkurrensen p(cid:229) n(cid:229)gon speciell marknad. Best(cid:228)mmelsen om spelauto- mater (cid:228)r inte begr(cid:228)nsande med tanke p(cid:229) spelautomaters inverkan p(cid:229) lokalens karakt(cid:228)r (39). (158) Klausulen i kontraktet f(cid:246)r hyresvillkoren som hindrar den tidigare hyrestagaren fr(cid:229)n att verka inom en radie p(cid:229) en halv engelsk mil (cirka 800 meter) fr(cid:229)n den tidi- gare hyrda puben kan anses skydda den nye hyrestaga- rens goodwill och Bass m(cid:246)jligheter att s(cid:228)lja sin (cid:246)l och (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r underordnad hyresavtalet. Dessutom har kommis- sionen uppfattat att klausulen aldrig har h(cid:228)vdats och att den d(cid:228)rf(cid:246)r inte kan anses vara en avsev(cid:228)rd konkurrens- begr(cid:228)nsning. f(cid:246)r (159) Huruvida reklamklausulen strider mot artikel 81. 1 (cid:228)r endast relevant f(cid:246)r (cid:246)ldistributionsmarknaden. Klausulen (cid:228)r inte begr(cid:228)nsande vad g(cid:228)ller alla andra angr(cid:228)nsande marknader lokaler med leverans av varor utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd i F(cid:246)renade kungariket, som till exempel andra drycker (cid:228)n (cid:246)l, chips och spelautomater. Om det inte f(cid:246)religger n(cid:229)gra skyldigheter att g(cid:246)ra exklu- siva ink(cid:246)p och att inte konkurrera betr(cid:228)ffande leveranser av s(cid:229)dana varor, begr(cid:228)nsas inte konkurrensen p(cid:229) s(cid:229)dana marknader (om s(cid:229)dana anses f(cid:246)rekomma) i n(cid:229)gon bety- dande grad av hyresavtalen endast genom att en reklam- klausul inf(cid:246)rs. till (160) N(cid:228)r det g(cid:228)ller (cid:246)lutbudet syftar reklamklausulen till att begr(cid:228)nsa reklamen f(cid:246)r s(cid:229)dant (cid:246)l som levereras av andra f(cid:246)retag. Det enda (cid:246)l som Bass hyrestagare enligt hyres- avtalet har r(cid:228)tt att k(cid:246)pa fr(cid:229)n andra f(cid:246)retag (cid:228)r g(cid:228)st(cid:246)let och ospecificerade (cid:246)lsorter. I synnerhet de (cid:246)lm(cid:228)rken som (cid:228)r av ospecificerad sort kan vara t(cid:228)mligen ok(cid:228)nda f(cid:246)r de brittiska konsumenterna och skulle f(cid:246)ljaktligen (cid:151) Hyrestagaren f(cid:246)rbjuds att verka inom en radie p(cid:229) en halv engelsk mil (cirka 800 meter) fr(cid:229)n den hyrda puben under ett (cid:229)r efter upps(cid:228)gningen av avtalet. (39) Se (cid:228)ven punkt 53 i tillk(cid:228)nnagivandet om f(cid:246)rordningen. Se fotnot 14. L 186/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 kr(cid:228)va s(cid:228)rskild reklam p(cid:229) plats. Om klausulen tolkades bokstavligt skulle det om(cid:246)jligg(cid:246)ra reklam f(cid:246)r dessa nya produkter, eftersom det enligt klausulen kr(cid:228)vs att rekla- men (cid:228)r proportionell mot oms(cid:228)ttningen av dessa pro- dukter, vilken per definition i stort sett (cid:228)r lika med noll eftersom produkterna (cid:228)r nya. Kommissionen har dock inga uppgifter om att reklamklausulen skulle ha till(cid:228)m- pats s(cid:229) strikt. Bass har tv(cid:228)rtom i en skrivelse av den 6 oktober 1998 bekr(cid:228)ftat att f(cid:246)retaget inte h(cid:228)vdar denna klausul och inte har f(cid:246)r avsikt att g(cid:246)ra det, vilket (cid:228)r uppenbart eftersom det st(cid:229)r hyrestagarna fritt att i enlig- het med sina valda verksamhetsplaner g(cid:246)ra reklam och saluf(cid:246)ra valfri marknadsf(cid:246)ringsmetod. Detta bekr(cid:228)ftas av vad flera hyrestagare anger i sina inlagor, n(cid:228)mligen att de anser sig erh(cid:229)lla mer (cid:148)reklamst(cid:246)d(cid:148) fr(cid:229)n g(cid:228)st(cid:246)lsleverant(cid:246)ren. Ingen av dem angav att Bass n(cid:229)gon- sin skulle ha motsatt sig att detta material anv(cid:228)ndes i puben. Under dessa f(cid:246)rh(cid:229)llanden anses inte reklamklau- sulen utg(cid:246)ra en avsev(cid:228)rd konkurrensbegr(cid:228)nsning. enligt (163) Det framg(cid:229)r av kvantifieringen av den begr(cid:228)nsande effekten av de sammanlagda n(cid:228)tverken och de andra fak- torer som bidrar till avsk(cid:228)rmningen av den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarknaden samt Bass n(cid:228)tverks betydande bidrag till denna effekt, vilket beskrivs i sk(cid:228)l 126(cid:150)161, att de m(cid:228)rkbart begr(cid:228)nsar konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna vad g(cid:228)ller den brittiska (cid:246)lut- sk(cid:228)nkningsmarknaden. 7. Slutsats (164) De skyldigheter att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p och att inte konkurrera som f(cid:246)reskrivs i hyresavtalen strider mot artikel 81. 1 allt sedan hyresavtalen inf(cid:246)rdes 1991. 5. Effekt p(cid:229) handeln mellan medlemsstaterna (161) Om effekten av de skyldigheter att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p och att inte konkurrera som anges i hyresavtalen i fr(cid:229)ga p(cid:229) grund av det ovan anf(cid:246)rda (cid:228)r att hyrestagaren ber(cid:246)- vas friheten att lagerf(cid:246)ra och erbjuda till f(cid:246)rs(cid:228)ljning till konsumenter specificerade (cid:246)lsorter fr(cid:229)n konkurrerande leverant(cid:246)rer, f(cid:246)rhindras dessa leverant(cid:246)rer, oavsett geo- grafisk hemvist och produkternas ursprung, att f(cid:229) till- tr(cid:228)de till de ber(cid:246)rda lokalerna, om de inte tr(cid:228)ffat ett s(cid:228)r- skilt avtal med Bass. Denna begr(cid:228)nsning f(cid:229)r till f(cid:246)ljd att niv(cid:229)n p(cid:229) (cid:246)lhandeln kan bli l(cid:228)gre (cid:228)n vad den annars skulle ha varit. M(cid:246)jligheterna f(cid:246)r utl(cid:228)ndska leverant(cid:246)rer att sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt etablera sig p(cid:229) den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nk- ningsmarknaden p(cid:229)verkas s(cid:228)rskilt. De (cid:148)begr(cid:228)nsande(cid:148) avtalen, d(cid:228)ribland avtalen om exklusiva (cid:246)lleveranser, skyddar sannolikt en betydande del av den brittiska marknaden fr(cid:229)n direkt konkurrens fr(cid:229)n konkurrerande varor fr(cid:229)n andra medlemsstater. Som p(cid:229)pekas i sk(cid:228)l 34 har de flesta utl(cid:228)ndska producenter mycket riktigt valt att ta sig in p(cid:229) den brittiska marknaden genom att tr(cid:228)ffa licensavtal med befintliga bryggerier, d(cid:228)ribland Bass, f(cid:246)r att f(cid:229) tilltr(cid:228)de till deras utsk(cid:228)nkningsn(cid:228)tverk (40). F(cid:246)ljakt- ligen p(cid:229)verkas handeln mellan medlemsstaterna av hyresavtalen. 6. M(cid:228)rkbar p(cid:229)verkan B. ARTIKEL 81. 3 1. F(cid:246)rordning (EEG) nr 1984/83 (f(cid:246)rordningen) (165) Domstolen bekr(cid:228)ftade i Delimitis-domen (punkt 36) att det enligt artikel 6. 1 i f(cid:246)rordningen kr(cid:228)vs att (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)l- jarens skyldighet att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p endast h(cid:228)nf(cid:246)r sig till de (cid:246)lsorter eller de (cid:246)lsorter och drycker som spe- cificeras i avtalet. Detta krav p(cid:229) specifikation har till syfte att f(cid:246)rhindra att leverant(cid:246)ren ensidigt utvidgar till- f(cid:246)r skyldigheten att g(cid:246)ra exklusiva l(cid:228)mpningsomr(cid:229)det ink(cid:246)p. Ett (cid:246)lleveransavtal i vilket det betr(cid:228)ffande de varor som omfattas av skyldigheten att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p h(cid:228)nvisas till en produktf(cid:246)rteckning som leverant(cid:246)- ren ensidigt kan (cid:228)ndra uppfyller inte detta krav och omfattas f(cid:246)ljaktligen inte av skyddet i artikel 6. 1. Dom- stolen fastst(cid:228)llde s(cid:229)ledes (punkt 37) att villkoren f(cid:246)r att artikel 6. 1 i f(cid:246)rordningen skall till(cid:228)mpas inte (cid:228)r upp- fyllda, om de drycker som omfattas av skyldigheten att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p inte (cid:228)r uppr(cid:228)knade i sj(cid:228)lva avtals- texten, utan det (cid:228)r avtalat att dessa skall vara de som anges i bryggeriets eller dess dotterbolags prislista, vilken allt emellan(cid:229)t kan (cid:228)ndras. (162) Skyldigheterna att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p och att inte kon- kurrera strider endast mot artikel 81. 1 om de p(cid:229)verkar konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna i en m(cid:228)rkbar utstr(cid:228)ckning. (40) Kommissionens beslut 90/186/EEG (cid:150) Moosehead/Whitbread, EGT L 100, 20. 4. 1990, s. 32, sk(cid:228)l 16. (166) Enligt standardhyresavtalen skall det kontrakterade (cid:246)let typspecificeras, vilket g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r Bass att l(cid:228)gga till, ta bort eller ers(cid:228)tta de (cid:246)lm(cid:228)rken som f(cid:246)retaget leve- rerar till sina hyrestagare genom att med j(cid:228)mna mellan- rum (cid:228)ndra inneh(cid:229)llet i prislistan f(cid:246)r specificerade (cid:246)lm(cid:228)r- ken. Genom att det kontrakterade (cid:246)lets typ specificeras (cid:228)r det s(cid:229)ledes m(cid:246)jligt f(cid:246)r Bass att ensidigt utvidga till- l(cid:228)mpningsomr(cid:229)det f(cid:246)r skyldigheten att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p och s(cid:229)ledes uppfyller dessa hyresavtal inte villko- 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/23 ren i artikel 6 i f(cid:246)rordningen, enligt vilken det kr(cid:228)vs en specifikation av m(cid:228)rke eller beteckning (41). ken typ av lokaler som skall anv(cid:228)ndas f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning och konsumtion av drycker. (167) Det (cid:228)r av detta sk(cid:228)l som standardavtalen inte uppfyller best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rordningen. 2. Individuellt undantag 2. 1 F(cid:246)rb(cid:228)ttring av distributionen 2. 1. 1 Allm(cid:228)nna synpunkter (168) Ett (cid:246)lleveransavtal leder i allm(cid:228)nhet till f(cid:246)rb(cid:228)ttrad distri- bution, eftersom det genom avtalet blir avsev(cid:228)rt l(cid:228)ttare att etablera, modernisera, underh(cid:229)lla och driva lokaler som anv(cid:228)nds till f(cid:246)rs(cid:228)ljning och konsumtion av drycker (se (cid:228)ven sk(cid:228)l 15 i f(cid:246)rordningen). Detta g(cid:228)ller b(cid:229)de bryg- geriet/leverant(cid:246)ren, som inte beh(cid:246)ver integrera sin verk- samhet vertikalt, och hyrestagaren. Att hyra ut en lokal till en (cid:246)verenskommen hyra, s(cid:229) som (cid:228)r fallet i Bass stan- dardhyresavtal, (cid:228)r s(cid:228)rskilt mot bakgrund av det restrik- tiva tillst(cid:229)ndssystemet i F(cid:246)renade kungariket ett s(cid:228)tt att erbjuda m(cid:246)jligheter f(cid:246)r en hyrestagare att driva lokalen och g(cid:246)r det d(cid:228)rf(cid:246)r m(cid:246)jligt f(cid:246)r en nykomling att till l(cid:229)g kostnad ta sig in p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsmarkanden f(cid:246)r (cid:246)ldistri- bution. Systemet med att bryggerier i F(cid:246)renade kungari- ket l(cid:229)ter en sj(cid:228)lvst(cid:228)ndig n(cid:228)ringsidkare driva en lokal med utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd som (cid:228)gs av bryggeriet (cid:246)kar d(cid:228)rigenom m(cid:246)jligheterna att ta sig in p(cid:229) marknaden. P(cid:229) s(cid:228)tt och vis kan kontrakterade pubar ibland beskrivas som ett mellanting mellan en f(cid:246)rvaltad pub (som (cid:228)gs av bryggeriet/pubf(cid:246)retaget) och en sj(cid:228)lvst(cid:228)ndig pub (som kan vara anknuten genom ett l(cid:229)nekontrakt eller helt fri). (169) De incitament som (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljaren till f(cid:246)ljd av (cid:229)tagandet att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p och att inte konkurrera har att l(cid:228)gga alla tillg(cid:228)ngliga resurser p(cid:229) att s(cid:228)lja de kontrakte- rade varorna kommer s(cid:229)ledes i allm(cid:228)nhet att leda till en f(cid:246)rb(cid:228)ttrad distribution av de kontrakterade varorna. Som det uttrycks i sk(cid:228)l 15 i f(cid:246)rordningen leder s(cid:229)dana avtal till varaktigt samarbete mellan parterna, vilket g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r dem att f(cid:246)rb(cid:228)ttra eller vidmakth(cid:229)lla kvalite- ten p(cid:229) de kontrakterade varorna, p(cid:229) kundservicen och (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljarens f(cid:246)rs(cid:228)ljningsanstr(cid:228)ngningar. De g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att l(cid:229)ngsiktigt planera f(cid:246)rs(cid:228)ljningen och f(cid:246)ljaktli- gen att organisera en kostnadseffektiv produktion och distribution. Till f(cid:246)ljd av konkurrensen mellan varor av olika m(cid:228)rken tvingas de ber(cid:246)rda f(cid:246)retagen att i enlighet med kundernas (cid:246)nskem(cid:229)l best(cid:228)mma vilket antal och vil- (170) N(cid:228)r det g(cid:228)ller den l(cid:229)nga varaktigheten i det exklusivitets- krav och den klausul om att inte konkurrera som hyres- avtalet omfattar b(cid:246)r det p(cid:229)pekas att s(cid:228)rskilda regler g(cid:228)l- ler i de fall d(cid:228)r lokalerna f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning och konsumtion av drycker hyrs ut av leverant(cid:246)ren till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljaren. I samband med detta h(cid:228)nvisas till artikel 8. 2 a i f(cid:246)rord- ningen d(cid:228)r det anges att (cid:148)(cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljaren f(cid:246)r hela den tid som han faktiskt disponerar lokalerna [kan] (cid:229)l(cid:228)ggas den exklusiva ink(cid:246)psskyldigheten och f(cid:246)rbud mot att s(cid:228)lja konkurrerande varor som anges i denna avdelning(cid:148). P(cid:229) grundval av detta utg(cid:246)r den l(cid:229)nga varaktigheten i det exklusivitetskrav och den klausul om att inte konkurrera som hyresavtalet omfattar inte n(cid:229)got hinder f(cid:246)r att undanta exklusivitetskravet och klausulen om att inte konkurrera. (171) Att de kontrakterade varorna endast typspecificeras anses vidare g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att administrera avtal om exklusiva (cid:246)lleveranser i F(cid:246)renade kungariket p(cid:229) ett mer praktiskt vis (cid:228)n vad som f(cid:246)reskrivs i f(cid:246)rordningen. Att de kontrakterade varorna endast typspecificeras g(cid:246)r det l(cid:228)ttare att introducera utl(cid:228)ndska eller nya bryggeriers m(cid:228)rken i prislistorna, eftersom detta inte f(cid:246)ruts(cid:228)tter att alla hyrestagare samtycker (42). Detta g(cid:228)ller s(cid:228)rskilt Bass som levererar ett stort antal (cid:246)lm(cid:228)rken till hyrestagarna och som ofta l(cid:228)gger till eller byter ut (cid:246)lm(cid:228)rken p(cid:229) sin prislista, bland annat utl(cid:228)ndska (cid:246)lm(cid:228)rken. Detta (cid:228)r vik- tigt med tanke p(cid:229) den h(cid:246)ga andel av all (cid:246)lf(cid:246)rs(cid:228)ljning i F(cid:246)renade kungariket som utf(cid:246)rs av f(cid:246)rs(cid:228)ljning av fat(cid:246)l p(cid:229) pubar och med tanke p(cid:229) de brittiska bryggeriernas avsk(cid:228)rmning av ungef(cid:228)r 70 % ((cid:229)r 1989) eller h(cid:246)gst runt 58 %, men troligast (cid:229)tminstone 50 %, ((cid:229)r 1997) av den brittiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden. Utl(cid:228)ndska och nya bryggerier kan trots detta fortfarande anse det synnerli- gen sv(cid:229)rt att sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt ta sig in p(cid:229) den brittiska marknaden. Det b(cid:246)r vidare noteras att hyrestagaren (cid:228)nd(cid:229) inte skulle kunna l(cid:228)gga till n(cid:229)gra m(cid:228)rken, eftersom bryg- geriet skulle kunna f(cid:246)rbjuda att hyrestagaren s(cid:229)lde de andra m(cid:228)rkena av samma typ p(cid:229) sitt f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)lle genom att (cid:229)beropa klausulen om att inte konkurrera som medges undantag enligt artikel 7. 1 a i f(cid:246)rord- ningen. Hyrestagaren har d(cid:228)rf(cid:246)r ingen m(cid:246)jlighet att p(cid:229)verka omfattningen av avsk(cid:228)rmningen p(cid:229) den brittiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden i n(cid:229)gondera riktning. (172) Det (cid:228)r visserligen sant att en hyrestagare kan tvingas k(cid:246)pa in obekanta produkter, om Bass s(cid:228)ljer dennes kon- trakterade pub till ett annat f(cid:246)retag. Sker denna f(cid:246)r(cid:228)nd- ring (cid:148)(cid:246)ver en natt(cid:148) kan det f(cid:229) en betydande effekt p(cid:229) oms(cid:228)ttningen i de ber(cid:246)rda pubarna och s(cid:229)ledes p(cid:229) ber(cid:246)rda enskilda hyrestagare. Fr(cid:229)n konkurrenssynpunkt erbjuder avtalsstrukturen i s(cid:229)dana situationer emellertid m(cid:246)jligheter f(cid:246)r andra s(cid:229)v(cid:228)l nationella som utl(cid:228)ndska bryggerier att ta sig in p(cid:229) marknaden eller ut(cid:246)ka sin n(cid:228)r- varo p(cid:229) densamma. Om en s(cid:229)dan f(cid:246)r(cid:228)ndring sker grad- vis beh(cid:246)ver den inte f(cid:229) n(cid:229)gra negativa effekter p(cid:229) den (41) Punkt 41 i tillk(cid:228)nnagivandet om f(cid:246)rordningen. Se fotnot 14. (42) I den m(cid:229)n de underliggande avtalen (cid:228)r f(cid:246)renliga med artikel 81. L 186/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 enskilde hyrestagarens situation. I detta sammanhang kan det konstateras att en gradvis f(cid:246)r(cid:228)ndring av m(cid:228)rkes- utbudet antagligen skulle ske till och med p(cid:229) en krym- pande marknad f(cid:246)r att ta h(cid:228)nsyn till konsumenternas nya eller f(cid:246)r(cid:228)ndrade preferenser. Det skulle dessutom inte vara i den (cid:148)nye(cid:148) (cid:228)garens l(cid:229)ngsiktiga aff(cid:228)rsm(cid:228)ssiga intresse att rasera l(cid:246)nsamheten i sin nyf(cid:246)rv(cid:228)rvade lokal genom att erbjuda m(cid:228)rken som kunderna inte (cid:228)r intres- serade av. 2. 1. 2 Prisskillnader (173) Kommissionen anser emellertid att det i de fall d(cid:228)r det f(cid:246)religger betydande prisskillnader f(cid:246)r den kontrakterade hyrestagaren m(cid:229)ste unders(cid:246)kas n(cid:228)rmare huruvida de f(cid:246)r- delar som beskrivs ovan kan bli verklighet. (174) Prisdiskriminering (cid:228)r en viktig faktor i den ekonomiska motiveringen till undantag f(cid:246)r avtalen om exklusiva ink(cid:246)p. Det (cid:228)r f(cid:246)r det f(cid:246)rsta avtalet om exklusiva ink(cid:246)p som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att diskriminera, eftersom k(cid:246)paren till skillnad fr(cid:229)n producentens (cid:246)vriga kunder under avta- lets l(cid:246)ptid inte har n(cid:229)gon annan laglig ink(cid:246)psk(cid:228)lla att v(cid:228)nda sig till. Ett bryggeri kan d(cid:228)rf(cid:246)r besluta att utnyttja sitt (cid:246)vertag gentemot sina kontrakterade kunder genom att ta ut ett h(cid:246)gre pris fr(cid:229)n dem. (175) F(cid:246)r det andra anser kommissionen, vad g(cid:228)ller villkoret att distributionen skall f(cid:246)rb(cid:228)ttras, att n(cid:229)gon som (cid:228)r f(cid:246)re- m(cid:229)l f(cid:246)r avsev(cid:228)rd nettoprisdiskriminering kan f(cid:229) det sv(cid:229)rt att konkurrera p(cid:229) lika villkor. D(cid:228)rf(cid:246)r kan alla eventuella f(cid:246)rb(cid:228)ttringar i distributionen till f(cid:246)ljd av s(cid:229)dana best(cid:228)m- melser f(cid:246)rbli teoretiska eller bli s(cid:229) strukturellt begr(cid:228)n- sade att de p(cid:229) l(cid:228)ngre sikt inte kan uppv(cid:228)ga avtalens kon- kurrensbegr(cid:228)nsande egenskaper. Tanken att prisdiskrimi- nering kan vara of(cid:246)renlig med artikel 81. 3 uttrycks (cid:228)ven i f(cid:246)rordningen. I sk(cid:228)l 21 anges att (cid:148)i s(cid:228)rskilda fall, d(cid:228)r avtal som uppfyller best(cid:228)mmelserna i denna f(cid:246)rordning (cid:228)ndock har effekter som (cid:228)r of(cid:246)renliga med artikel 85. 3 i f(cid:246)r- draget, kan kommissionen upph(cid:228)va undantaget(cid:148). Dessa fall anges i artikel 14 i f(cid:246)rordningen och omfattar bland annat omotiverad prisdiskriminering (43). Dennes verksamhet kommer, allt annat lika, att vara mindre l(cid:246)nsam eller rentav bli ol(cid:246)nsam. Effekten av denna negativa p(cid:229)verkan p(cid:229) l(cid:246)nsamheten, antingen vid intr(cid:228)det p(cid:229) en ny marknad eller under en betydande tidsperiod under versamhetens g(cid:229)ng, betyder att hyres- tagaren kanske inte kan h(cid:229)lla j(cid:228)mna steg med sina kon- kurrenter. Dessa kan utnyttja sina (cid:246)lprisrabatter antingen genom att delvis l(cid:229)ta slutkonsumenten ta del av rabatten genom att f(cid:246)r samma (cid:246)l eller genom att investera i sitt totala (cid:148)pub- erbjudande(cid:148) (nytt k(cid:246)k, nya toaletter, nya familjefaciliteter och s(cid:229) vidare). Detta kommer, allt annat lika, att leda till att hyrestagaren f(cid:246)rlorar ytterligare i konkurrenskraft, d(cid:229) dennes kunder f(cid:229)r ett b(cid:228)ttre utbud f(cid:246)r samma pris i andra pubar. tillf(cid:228)lligt eller permanent s(cid:228)nka priset (177) Omotiverad prisdiskriminering kommer endast att ha en m(cid:228)rkbar negativ effekt p(cid:229) hyrestagarens konkurrenskraft och d(cid:228)rf(cid:246)r endast p(cid:229)verka bed(cid:246)mningen av eventuella uteblivna f(cid:246)rb(cid:228)ttringar av distributionen, om den (cid:228)r avsev(cid:228)rd och varar under en betydande tidsperiod. Det bed(cid:246)ms att den niv(cid:229) p(cid:229) rabatterna (innan eventuella motiveringar beaktats) som traditionellt f(cid:246)rekom p(cid:229) den brittiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden fram till mitten av 1980-talet (MMC-rapporten fr(cid:229)n 1985: enskilda fria pubar f(cid:229)r en rabatt p(cid:229) 3(cid:150)5 %) inte var av s(cid:229)dan avsev(cid:228)rd art. Sedan dess och under den period standardavtalen har varit g(cid:228)llande har situationen emellertid f(cid:246)r(cid:228)ndrats och vissa kundgrupper f(cid:229)r rabatter som (cid:228)r betydligt h(cid:246)gre (cid:228)n de som erbjuds de kontrakterade hyrestagarna. Detta behandlas n(cid:228)rmare i OFT-rapporten. (178) Dessa h(cid:246)gre rabatter erbjuds alla de akt(cid:246)rer p(cid:229) den brit- tiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden som inte har ing(cid:229)tt avtal med liknande skyldigheter att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p och med vilka Bass handlar. Bland dessa (cid:229)terfinns grossister, pubf(cid:246)rvaltningsf(cid:246)retag, andra bryggerier och de enskilda fria pubarna. Vidare (cid:228)r de rabatter som erbjuds grossis- ter, de f(cid:246)rvaltade pubarna, pubf(cid:246)rvaltningsf(cid:246)retag och andra bryggerier i genomsnitt h(cid:246)gre (cid:228)n de som erbjuds enskilda fria pubar. (179) De flesta av dem som konkurrerar direkt med de kon- trakterade hyrestagarna, n(cid:228)mligen bryggeriernas f(cid:246)rval- tade pubar, pubf(cid:246)retagens f(cid:246)rvaltade pubar, pubar med l(cid:229)nekontrakt, fria pubar och klubbar (med tanke p(cid:229) det i begr(cid:228)nsade tilltr(cid:228)det konkurrerar de senare endast begr(cid:228)nsad utstr(cid:228)ckning direkt med de kontrakterade pubarna), har p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt m(cid:246)jlighet att k(cid:246)pa sitt (cid:246)l billi- gare (cid:228)n de kontrakterade hyrestagarna. (176) De ovan anf(cid:246)rda synpunkternas relevans f(cid:246)r standardav- talen p(cid:229) den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarknaden best(cid:229)r i att en hyrestagare som drabbas av (omotiverade) pris- skillnader kanske inte kan konkurrera p(cid:229) lika villkor. (43) Se artikel 14. c 2 i f(cid:246)rordningen: (cid:148)till(cid:228)mpning av mindre f(cid:246)rdelak- tiga priser eller f(cid:246)rs(cid:228)ljningsvillkor [. ] utan n(cid:229)got objektivt motive- rat sk(cid:228)l. (cid:148) (180) Av de konkurrenter som n(cid:228)mns ovan (cid:228)r det endast de fria pubarna (leveranserna till klubbar utan l(cid:229)nekontrakt ing(cid:229)r i Bass uppgifter om rabatter till fria pubar) som k(cid:246)per sitt (cid:246)l direkt p(cid:229) marknadsvillkor fr(cid:229)n Bass. Denna grupp anses utg(cid:246)ra (cid:148)referensgruppen(cid:148). Det (cid:228)r mycket riktigt den enda gruppen d(cid:228)r (cid:148)leverant(cid:246)ren [. ](cid:148) till(cid:228)mpar mindre f(cid:246)rdelaktiga priser [. ] gentemot de (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare som (cid:228)r bundna av ett exklusivt ink(cid:246)ps(cid:229)tagande j(cid:228)mf(cid:246)rt 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/25 med andra (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare i samma distributionsled (44) (kur- siv stil tillagd). (181) Av tabell 3 (sk(cid:228)l 108) framg(cid:229)r det klart att skillnaden mellan det pris som kontrakterade hyrestagare betalar (Bass listpris minus rabatter p(cid:229) ink(cid:246)p av fat(cid:246)l) och det genomsnittliga pris som enskilda fria pubar betalar har (cid:246)kat varje (cid:229)r till f(cid:246)ljd av de (cid:246)kande rabatter som s(cid:229)dana enskilda fria pubar beviljas. 1. 2. 3 Uppv(cid:228)gande f(cid:246)rdelar (182) Bass menar emellertid att f(cid:246)rh(cid:229)llandet till dess hyresta- gare inte enbart skall bed(cid:246)mas med h(cid:228)nsyn till det pris hyrestagarna betalar, utan att hela aff(cid:228)rsrelationen borde beaktas f(cid:246)r att bed(cid:246)ma huruvida hyrestagaren kan (cid:148)(cid:246)ver- leva(cid:148) p(cid:229) marknaden och s(cid:229)ledes huruvida argumentet om f(cid:246)rb(cid:228)ttrad distribution kan framf(cid:246)ras. (183) Kommissionen godtar detta argument. Detta inneb(cid:228)r dock en till sin natur mycket sv(cid:229)r j(cid:228)mf(cid:246)relse mellan (cid:229) ena sidan klart kvantifierbara prisskillnader och (cid:229) andra sidan mer (cid:148)kvalitativa(cid:148) aspekter p(cid:229) aff(cid:228)rsrelationen. (184) Beskrivningen av de s(cid:229) kallade (cid:148)kvantifierbara uppv(cid:228)- gande f(cid:246)rdelarna(cid:148) i sk(cid:228)l 60(cid:150)108 (cid:229)terspeglar de sv(cid:229)righe- ter som (cid:228)r f(cid:246)rknippade med att g(cid:246)ra en s(cid:229)dan kvantifier- ing. Mot bakgrund av de argument som d(cid:228)r beskrivs till st(cid:246)d f(cid:246)r vilken metod som skall anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att m(cid:228)ta var och en av f(cid:246)rdelarna, samt de faktauppgifter som underbygger resultaten, anser kommissionen att resulta- tabell 3 ger kommissionen ett n(cid:229)gorlunda bra i tet instrument inom de diskretion(cid:228)ra marginaler kommissionen har vid till(cid:228)mpning av artikel 81. 3, best(cid:228)mma huruvida det (cid:148)praktiska(cid:148) genomf(cid:246)randet av standardhyresavtalen leder till en f(cid:246)rb(cid:228)ttring av distribu- tionen. f(cid:246)r att, (185) N(cid:228)r kommissionen skall bed(cid:246)ma huruvida best(cid:228)mmel- serna i artikel 81. 3 (cid:228)r uppfyllda kan den, s(cid:228)rskilt i fall d(cid:228)r ett retroaktivt undantag beg(cid:228)rs, inte g(cid:246)ra en totalbe- d(cid:246)mning f(cid:246)r hela den (cid:148)retroaktiva(cid:148) perioden, utan m(cid:229)ste unders(cid:246)ka om best(cid:228)mmelserna i artikel 81. 3 vid varje tillf(cid:228)lle uppfylls. Kommissionen anser att det (cid:228)r rimligt att begr(cid:228)nsa bed(cid:246)mningen av huruvida best(cid:228)mmelserna i artikel 81. 3 (cid:228)r uppfyllda till en bed(cid:246)mning (cid:229)r f(cid:246)r (cid:229)r, med tanke p(cid:229) att de anm(cid:228)lda avtalen har en (cid:148)standard- m(cid:228)ssig(cid:148) karakt(cid:228)r och att de omfattar flera hundra enskilda avtal och med tanke p(cid:229) uppgifternas innebo- ende komplexitet och den begr(cid:228)nsade tillg(cid:229)ngen p(cid:229) andra uppgifter (cid:228)n de som (cid:228)r grundade p(cid:229) (cid:229)rliga data. (44) Artikel 14. c 2 i f(cid:246)rordningen. (186) Av tabell 3 framg(cid:229)r det att f(cid:246)r (cid:229)ren fram till 1992/93 och fr(cid:229)n 1994/95 och fram(cid:229)t uppv(cid:228)gs prisskillnaderna mer (cid:228)n v(cid:228)l av kvantifierbara uppv(cid:228)gande f(cid:246)rdelar. Den (cid:148)genomsnittlige(cid:148) hyrestagaren kan vid en totalbed(cid:246)m- ning av aff(cid:228)rsrelationen med Bass s(cid:228)gas kunna konkur- rera p(cid:229) lika villkor med de fria pubarna. F(cid:246)r (cid:229)ren 1993/ 94 uppv(cid:228)gs inte prisskillnaden helt av f(cid:246)rdelarna; en brist uppkom p(cid:229) omkring 2 pund sterling per fat. Kom- missionen anser dock att denna siffra i sig inte (cid:228)r till- r(cid:228)cklig f(cid:246)r att konstatera att den genomsnittlige kontrak- terade hyrestagaren varit avsev(cid:228)rt h(cid:228)mmad i sin f(cid:246)rm(cid:229)ga att konkurrera. Denna slutsats grundas dels p(cid:229) att dessa siffror motsvarar mellan 1 % och 3 % av (cid:246)lpriset, dels p(cid:229) att det (cid:148)icke-kvantifierbara(cid:148) uppv(cid:228)gande f(cid:246)rdelar, huvudsakligen skillnaden i risk f(cid:246)r en kontrak- terad hyrestagare j(cid:228)mf(cid:246)rt med en fri pub (sk(cid:228)l 111). f(cid:246)rekommer (187) F(cid:246)ljaktligen konstaterar kommissionen att det f(cid:246)r stan- dardhyresavtalens totala l(cid:246)ptid inte finns n(cid:229)got sk(cid:228)l f(cid:246)r slutsatsen att de f(cid:246)rb(cid:228)ttringar i distributionen som p(cid:229) ett allm(cid:228)nt s(cid:228)tt beskrivs ovan, inte har f(cid:246)rverkligats. (188) Standardhyresavtalen, inklusive de bindande restriktio- nerna, har s(cid:229)ledes bidragit till en f(cid:246)rb(cid:228)ttring av distribu- tionen p(cid:229) den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarknaden. 2. 2 F(cid:246)rdelar f(cid:246)r konsumenterna (189) Vad g(cid:228)ller de allm(cid:228)nna f(cid:246)rdelar som skapas av dessa bindande hyresavtal p(cid:229)pekas i sk(cid:228)l 16 i f(cid:246)rordningen att (cid:148)konsumenterna gynnas av de f(cid:246)rb(cid:228)ttringar som beskrivs ovan, s(cid:228)rskilt som de tillf(cid:246)rs(cid:228)kras ett varuutbud av n(cid:246)j- aktig kvalitet till rimliga priser och p(cid:229) rimliga villkor, samtidigt som de kan v(cid:228)lja mellan varor fr(cid:229)n olika pro- ducenter(cid:148) (45). (190) Ut(cid:246)ver dessa allm(cid:228)nna h(cid:228)nvisningar kan det konstateras att hyresavtalen skapar incitament f(cid:246)r bryggerierna att investera (beh(cid:229)lla investeringar) i f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen som (cid:228)r f(cid:246)r sm(cid:229) f(cid:246)r att drivas l(cid:246)nsamt av bryggeriets egna driftsansvariga. Systemet (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r ett s(cid:228)tt att bibeh(cid:229)lla pubar som annars kanske skulle l(cid:228)ggas ned eller inte lyckas dra till sig de investeringar som Bass och/eller hyrestagaren g(cid:246)r. Dessa f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llens fortsatta exi- stens och/eller de f(cid:246)rb(cid:228)ttrade faciliteter som f(cid:246)ljer av en investering utg(cid:246)r en klar f(cid:246)rdel f(cid:246)r konsumenten. Det (cid:228)r uppenbart att ett visst bryggeris hyresavtal endast kan anses bidra till denna f(cid:246)rdel om den l(cid:229)ngsiktiga driften av pubarna inte (cid:228)ventyras, det vill s(cid:228)ga, om det under (45) Detta syftar p(cid:229) den i artikel 6 i f(cid:246)rening med artikel 7. 1 a i f(cid:246)rord- ningen angivna m(cid:246)jligheten att till(cid:229)ta hyrestagarna att k(cid:246)pa (cid:246)lm(cid:228)r- ken av en annan sort (cid:228)n de som levereras enligt avtalet och att erbjuda dessa till konsumenterna. Denna m(cid:246)jlighet medges (cid:228)ven i standardavtalen genom f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r icke-specificerade sorter. L 186/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 marknadsf(cid:246)rh(cid:229)llanden f(cid:246)religger prisskillnader, dessa i huvudsak uppv(cid:228)gs av andra specifika f(cid:246)rdelar. Som kon- stateras ovan (cid:228)r detta fallet f(cid:246)r Bass. 2. 5 Slutsats (191) N(cid:228)r det g(cid:228)ller det faktum att de kontrakterade varorna typspecificeras konstaterar kommissionen ocks(cid:229) att Bass enbart under 1997 introducerade omkring 36 (cid:246)lm(cid:228)rken i sina uthyrda pubar. Bland dessa (cid:229)terfinns (cid:246)lerna Ork- ney Raven och Caledonian Christmas, som endast intro- ducerades i Skottland. Bland andra (cid:246)lm(cid:228)rken (cid:229)terfinns v(cid:228)lk(cid:228)nda utl(cid:228)ndska m(cid:228)rken s(cid:229)som Guinness och Caff- rey’s Irish Ale samt andra mindre k(cid:228)nda m(cid:228)rken s(cid:229)som Staropramen. (192) Kommissionen konstaterar s(cid:229)ledes att konsumenterna gynnas av hyresavtalen. 2. 3 Restriktionernas n(cid:246)dv(cid:228)ndighet (193) Som framg(cid:229)r av sk(cid:228)l 168 (cid:228)r skyldigheten att g(cid:246)ra exklu- siva ink(cid:246)p och att inte konkurrera n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att uppn(cid:229) f(cid:246)rdelarna med (cid:246)lleveransavtalen. Som anges i sk(cid:228)l 17 i f(cid:246)rordningen, kan dessa f(cid:246)rdelar annars inte samma utstr(cid:228)ckning och med samma s(cid:228)kerst(cid:228)llas s(cid:228)kerhet. i (194) Det kan konstateras att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att (cid:246)lsorter typspecificeras i (cid:246)lleveransavtalet f(cid:246)r att m(cid:228)rken l(cid:228)ttare skall kunna introduceras i bryggeriernas kontrakterade n(cid:228)tverk p(cid:229) den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarknaden (sk(cid:228)- len 171 och 191). 2. 4 M(cid:246)jlighet att s(cid:228)tta konkurrensen ur spel f(cid:246)r en v(cid:228)sentlig del av marknaden i fr(cid:229)ga (46) (196) Bass standardhyresavtal och de villkor dessa omfattar (skyldighet att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p och att inte konkur- rera) uppfyller best(cid:228)mmelserna i artikel 81. 3. C. SAMBAND MED ARTIKEL 28 (197) De nuvarande och tidigare hyrestagarna som anv(cid:228)nde modellen anser att kommissionen inte kan bevilja ett retroaktivt undantag med tanke p(cid:229) sin etablerade st(cid:229)nd- punkt i f(cid:246)rfarandet enligt artikel 226 i EG-f(cid:246)rdraget mot g(cid:228)st(cid:246)lsklausulen. Det h(cid:228)vdas med h(cid:228)nvisning till Metro I-domen (47) att det skulle vara ett ol(cid:228)mpligt ut(cid:246)vande av kommissionens befogenheter enligt artikel 81. 3 att godk(cid:228)nna ett retroaktivt undantag, genom vilket ett p(cid:229)st(cid:229)tt tydligt brott mot artikel 28 skulle v(cid:228)lsignas med st(cid:246)d av konkurrensreglerna. (198) Fr(cid:229)gan huruvida g(cid:228)st(cid:246)lsklausulen (cid:228)r f(cid:246)renlig med artikel 28 (cid:228)r irrelevant med avseende p(cid:229) artikel 81. Ett beslut enligt artikel 81. 3 betr(cid:228)ffande en (cid:246)verenskommelse som fram till april 1998 endast omfattade klausulen om det (cid:148)gamla(cid:148) g(cid:228)st(cid:246)let, det vill s(cid:228)ga fat(cid:246)let, p(cid:229)verkar f(cid:246)r de f(cid:246)r- sta inte den slutliga bed(cid:246)mningen i fr(cid:229)gan om artikel 28. F(cid:246)r det andra undantas i f(cid:246)rordningen (cid:246)verenskom- melser som till(cid:228)mpas i alla medlemsstater, varigenom bryggeriet/hyresv(cid:228)rden inte beh(cid:246)ver bevilja n(cid:229)gon r(cid:228)ttig- het i stil med (cid:148)g(cid:228)st(cid:246)lsklausulen(cid:148). Detta beror p(cid:229) att bryg- geriet/hyresv(cid:228)rden kan (cid:229)l(cid:228)gga en skyldighet att inte kon- kurrera med avseende p(cid:229) alla m(cid:228)rken av samma typ som de m(cid:228)rken som omfattas av (cid:246)verenskommelsen. Beslutet att inkludera det (cid:148)gamla(cid:148) g(cid:228)st(cid:246)let innebar s(cid:229)le- des redan en uppmjukning av vad som var till(cid:229)tet enligt f(cid:246)rordningen och kan f(cid:246)ljaktligen inte f(cid:246)ranleda miss- tanke om brott mot gemenskapens konkurrenslagar. (195) Det (cid:228)r uppenbart att Bass inte kan undanr(cid:246)ja konkur- rensen fr(cid:229)n en v(cid:228)sentlig andel av marknaden, eftersom f(cid:246)retaget 1997 endast hade en marknadsandel p(cid:229) omkring 24 % av den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarkna- den. Dessutom inneb(cid:228)r Bass anm(cid:228)lda avtal inte att kon- kurrensen elimineras p(cid:229) en stor del av den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarknaden, (cid:228)ven om det faktum beaktas att h(cid:246)gst 58 % av den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarkna- den 1997 var avsk(cid:228)rmad genom parallella n(cid:228)t av bryg- geriavatal. (199) Eftersom fr(cid:229)gan om artikel 28 (cid:228)r irrelevant av de sk(cid:228)l som anges ovan, var det inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r kommissio- nen att h(cid:228)nvisa till den fr(cid:229)gan i tillk(cid:228)nnagivandet. Till- k(cid:228)nnagivandet var s(cid:229)ledes fullst(cid:228)ndigt. Ber(cid:246)rda tredje parter har dessutom r(cid:228)tt att inkomma med synpunkter inte endast p(cid:229) fr(cid:229)gor som omn(cid:228)mns i tillk(cid:228)nnagivanden betr(cid:228)ffande artikel 19. 3, utan p(cid:229) alla andra fr(cid:229)gor de anser relevanta. (46) Ett annat begrepp (cid:228)n (cid:148)betydande bidrag till avsk(cid:228)rmningen av (47) Domstolens dom av den 25 oktober 1977 i m(cid:229)l 26/76, Metro marknaden(cid:148). mot kommissionen, Rec. 1977, s. 1875. 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/27 D. UNDANTAGETS RETROAKTIVA KARAKT˜R OCH VARAKTIGHET H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 Best(cid:228)mmelserna i artikel 81. 1 i (1) f(cid:246)rklaras i enlighet med artikel 81. 3 icke till(cid:228)mpliga p(cid:229) de enskilda hyres- avtalen i deras tre standardformer, n(cid:228)mligen a) 10-(cid:229)rsavtalet, b) det tre(cid:229)riga Foundation Agreement och c) avtalet med arrende p(cid:229) obest(cid:228)md tid samt p(cid:229) de (cid:229)taganden om att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p och att inte konkurrera som de inneh(cid:229)ller. f(cid:246)rdraget Detta beslut skall g(cid:228)lla fr(cid:229)n och med den 1 mars 1991 (2) till och med den 31 december 2002. Artikel 2 Beslutet riktar sig till: Bass plc 20 North Audley Street UK-London Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 16 juni 1999. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen (200) Standardhyresavtalen (cid:228)r avtal enligt artikel 4. 2. 1 i f(cid:246)r- ordning nr 17, i vilken det anges att (cid:148)endast f(cid:246)retag fr(cid:229)n en och samma medlemsstat (cid:228)r parter och avtalen /. / inte ber(cid:246)r import eller export mellan medlemsstater(cid:148). Det f(cid:246)ljer av artikel 6 i f(cid:246)rordning nr 17 att f(cid:246)r s(cid:229)dana avtal kan den dag d(cid:229) beslutet tr(cid:228)der i kraft s(cid:228)ttas tidigare (cid:228)n dagen f(cid:246)r anm(cid:228)lan. (201) Domstolen angav i sin Fonderies Roubaix-dom (48) att (cid:148)det faktum att de produkter som omfattas av de avtal som skall bed(cid:246)mas tidigare har importerats fr(cid:229)n en annan medlemsstat betyder inte i sig att dessa avtal m(cid:229)ste betraktas som att de ber(cid:246)r import enligt artikel 4. 2 i f(cid:246)rordning nr 17(cid:148). F(cid:246)ljaktligen skall till(cid:228)mpning av denna artikel inte uteslutas n(cid:228)r det g(cid:228)ller de m(cid:228)rken p(cid:229) Bass prislista som importeras till F(cid:246)renade kungariket. (202) Eftersom det fastst(cid:228)lls ovan att standardavtalen har upp- fyllt best(cid:228)mmelserna i artikel 81. 3 sedan den dag d(cid:229) ett av de anm(cid:228)lda avtalen f(cid:246)rst inf(cid:246)rdes p(cid:229) marknaden, det vill s(cid:228)ga den 1 mars 1991, b(cid:246)r detta beslut g(cid:228)lla fr(cid:229)n och med den 1 mars 1991. (203) I enlighet med artikel 8. 1 i f(cid:246)rordning nr 17 skall ett undantag ges f(cid:246)r en best(cid:228)md period. Kommissionen anser att perioden fram till och med den 31 december 2002 (cid:228)r l(cid:228)mplig eftersom Bass uthyrda egendom har avyttrats och endast strax (cid:246)ver 20 uthyrda fastigheter (cid:229)terst(cid:229)r, vilka f(cid:246)rv(cid:228)ntas omvandlas till f(cid:246)rvaltade pubar. Undantagsperioden g(cid:246)r det d(cid:228)rf(cid:246)r m(cid:246)jligt f(cid:246)r Bass att fatta sina aff(cid:228)rsbeslut f(cid:246)r de (cid:229)terst(cid:229)ende uthyrda loka- lerna med en rimlig r(cid:228)ttss(cid:228)kerhet. (48) M(cid:229)l 63/75, Rec. 1976, s. 118, punkt 8