title: Förslag till rådets beslut om att på Europeiska gemenskapens vägnar ingå 1999 års konvention om livsmedelsbistånd

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 22. 06. 1999 KOM(1999) 308 slutlig 99/0129 (ACC) 99/0130 (ACC) 99/0131 (ACC) Förslag till RÅDETS BESLUT om att fastställa gemenskapens ståndpunkt i Internationella spannmålsrådet Förslag till RÅDETS BESLUT om att på Europeiska gemenskapens vägnar underteckna och anmäla provisorisk tillämpning av 1999 års konvention om livsmedelsbistånd Förslag till RÅDETS BESLUT om att på Europeiska gemenskapens vägnar ingå 1999 års konvention om livsmedelsbistånd (framlagda av kommissionen) MOTIVERING 1. 2. 1949 års internationella veteavtal har vid ett tillfällen omprövats, förnyats, uppdaterats och förlängts, vilket ledde till att 1986 års internationella veteavtal undertecknades. flertal 1986 års internationella veteavtal, som består av 1986 års konvention om vetehandel och 1986 års konvention om livsmedelsbistånd, i dess förlängda lydelse, upphörde att gälla den 30 juni 1995. Dessa avtals signatärer kom överens om att 1986 års internationella veteavtal skulle uppdateras och ges det nya namnet 1995 års internationella spannmålsavtal och att det skulle bestå av två skilda juridiska instrument, nämligen A. B. 1995 års konvention om handel med spannmål, och 1999 års konvention om livsmedelsbistånd. Båda konventionerna, vars löptid ursprungligen löpte ut den 30 juni 1998, förlängdes med ett år (till den 30 juni 1999) för att lämna tillräcklig tid för omförhandlingen av konventionen om livsmedelsbistånd. A. 1995 års konvention om handel med spannmål 1995 gjordes genomgripande ändringar i konventionen om handel med spannmål. Därför planeras inte några ändringar i den kommande konventionen. Enligt artikel 33. 2 i konventionen om handel med spannmål får det internationella spannmålsrådet efter den 30 juni 1998 genom särskild två år per omröstning förlänga löptiden för denna konvention med högst förlängning. Mot bakgrund av rådets beslut i januari 1998 bemyndigades kommissionen att rösta för en förlängning av denna på Europeiska gemenskapens vägnar konvention för perioden 1 juli 1998 - 30 juni 1999. Kommissionen anhåller hos rådet om bemyndigande att rösta för en förlängning av denna konvention för perioden 1 juli 1999 - 30 juni år 2001. B. 1999 års konvention om livsmedelsbistånd 1) Medlemmarna i inleda livsmedelsbiståndskommittén omförhandlingar av 1995 års konvention om livsmedelsbistånd för att på så sätt följa upp de rekommendationer som WTO-medlemsländernas stats- och regeringschefer antog vid ministerkonferensen i Singapore med hänsyn till Marrakesh-beslutet om åtgärder för de minst utvecklade länderna och för utvecklingsländer som är nettoimportörer av livsmedel. beslutade 2) Genom rådets beslut i januari 1998 bemyndigades kommissionen att på grundval av rådets förhandlingsdirektiv förhandla fram ett avtal som efterträder 1995 års konvention om livsmedelsbistånd. 2 3) 4) 5) 6) Texten till 1999 års konvention om livsmedelsbistånd godkändes slutgiltigt om arbetsgruppen livsmedelsbistånd den 24 mars 1999 i vilket gemenskapen deltog. konventionen vid möte för i Avtalet kommer att vara öppet för undertecknande av de regeringar som önskar bli medlemmar i konventionen om livsmedelsbistånd i Förenta nationernas högkvarter i New York från och med den 1 maj till och med den 30 juni 1999. Syftet med 1999 års konvention om livsmedelsbistånd är att "bidra till den globala livsmedelsförsörjningen och till att förbättra världssamfundets möjligheter att trygga livsmedelsförsörjningen i katastrofsituationer och andra livsmedelsbehov i utvecklingsländer". Det nya avtalet skiljer sig från tidigare avtal på huvudsakligen följande punkter : – Förteckningen över produkter som får lämnas som bistånd har i hög grad utvidgats till att omfatta mer än bara spannmål. – Bestämmelserna för att täcka transport och andra driftskostnader för transaktioner i samband med livsmedelsbistånd har skärpts, särskilt när livsmedelsbiståndet levereras direkt till de minst utvecklade länderna och i katastrofsituationer. – Konventionens biståndsgivare kan nu uttrycka sina åtaganden i ton eller värde eller i en kombination av ton och värde. – Medlemmarna i konventionen skall prioritera de minst utvecklade av låginkomstländerna tilldelningen vid länderna livsmedelsbiståndet. och – Den nya konventionen om livsmedelsbistånd innehåller strängare inbegripet jordbruksutveckling, bestämmelser om att möjliga trepartsarrangemang och lokala inköp. främja lokal – Allt livsmedelsbistånd enligt konventionen till de minst utvecklade länderna som omfattas av medlemmarnas åtagande skall lämnas i form av gåvor. Totalt sett kommer det livsmedelsbistånd som lämnas i form av gåva enligt denna konvention att utgöra inte mindre än 80 procent av en medlems bidrag och, i görligaste mån, skall medlemmarna gradvis försöka öka denna procentsats. – Vid fastställandet av om och i vilken utsträckning livsmedelsbistånd som lämnas med långsiktiga förmånliga kreditvillkor skall fortsätta att kommer omfattas medlemmarna i konventionen att ta hänsyn till resultaten av de berörda multilaterala förhandlingarna som rör livsmedelsbistånd. om livsmedelsbistånd, konvention en av – Samtliga medlemmar i konventionen har kommit överens om att bestämmelserna i den nya konventionen varken skall påverka eller hindra framtida förhandlingar, även de inom ramen för WTO, om 3 livsmedelsbistånd som lämnas med förmånliga kreditvillkor. EU och några andra medlemmar bekräftade på nytt sin inställning att livsmedelsbistånd som lämnas med kreditvillkor inte längre bör ingå i förteckningen över livsmedelsbiståndsinsatser. genom utvärdering – Den nya konventionen om livsmedelsbistånd kommer att söka förbättra effektiviteten och effekterna av livsmedelsbiståndstransaktioner, bland livsmedelsbistånd, annat övervakning av det bistånd som lämnas och samarbete mellan olika biståndsgivare, mottagare och andra berörda parter. Dessutom kommer livsmedelsbistånd om livsmedelsbistånd inte på något sätt att vara knutet till kommersiell export av varor eller tjänster till mottagarländerna. konventionen behoven lämnas enligt som av av – Under förhandlingarna upprätthölls dialogen med de länder som tar över emot biståndsgivare enligt konventionen gjordes också och kommer att fortsätta göras. livsmedelsbistånd. Försök att förteckningen utöka Den nya konventionen om livsmedelsbistånd kommer att vara öppen för undertecknande av de regeringar som önskar bli medlemmar i avtalet i Förenta nationernas högkvarter i New York från och med den 1 maj till och med den 30 juni 1999. ratifikations-, Under den perioden skall de regeringar som undertecknar avtalet även deponera sina i Förenta nationernas högkvarter i New York. Signatärerna kan emellertid beviljas en förlängning av tidsfristen. De får även deponera en förklaring om provisorisk tillämpning för att säkerställa att avtalet tillämpas den 1 juli 1999. godkännandeinstrument antagande- eller En regeringskonferens kommer att äga rum snarast möjligt efter den 30 juni 1999 för att fastställa om de nödvändiga villkoren för att avtalet skall kunna träda i kraft den 1 juli 1999 har uppfyllts. För att konventionen om livsmedelsbistånd automatiskt skall träda i kraft det datumet måste ett antal regeringar som står för minst 75 % av rösterna ha deponerat ett ratifikations-, antagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument eller en förklaring om provisorisk tillämpning före den 30 juni 1999. Eftersom det förfarande för inte är möjligt att avsluta gemenskapens godkännande av konventionen inom den angivna tidsfristen, bör gemenskapen underteckna konventionen och utnyttja möjligheten att deponera en förklaring och om provisorisk fullständigt informeras om detta. tillämpning. Europaparlamentet omedelbart skall 3. 4. 5. 6. Medlemsstaterna anmodas också bli till konventionen om livsmedelsbistånd med hänsyn till de bestämmelser om livsmedelsbistånd som fastställs, även om det inte är ett krav att gemenskapen och medlemsstaterna skall ansluta sig samtidigt. signatärer 4 Förslag till RÅDETS BESLUT om att fastställa gemenskapens ståndpunkt i Internationella spannmålsrådet 99/0129 (ACC) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133 jämförd med artikel 300. 2 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, och av följande skäl: Internationella spannmålsavtalet 1995 som godkändes av gemenskapen genom rådets beslut 96/88/EG av den 19 december 1995 om undertecknande och ingående av Internationella spannmålsavtalet 19951 är i kraft till och med den 30 juni 1999 om Internationella spannmålsrådet inte beslutar att förlänga det med högst två år. En förlängning av avtalet ligger i gemenskapens intresse. Kommissionen som företräder gemenskapen i Internationella spannmålsrådet bör därför ges tillstånd att rösta för en sådan förlängning. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Enda artikel 1. 2. Europeiska gemenskapen är välvilligt inställd till en förlängning av 1. Internationella spannmålsavtalet 1995 för ytterligare en tvåårsperiod. Kommissionen befullmäktigas härmed att uttrycka denna ståndpunkt Internationella spannmålsrådet. i Utfärdat i Bryssel den 1 EGT L 21, 27. 1. 1996, s. 47. På rådets vägnar Ordförande 5 Förslag till RÅDETS BESLUT om att på Europeiska gemenskapens vägnar underteckna och anmäla provisorisk tillämpning av 1999 års konvention om livsmedelsbistånd 99/0130 (ACC) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 133 och 181 jämförda med första meningen i första punkten i artikel 300. 2 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) (5) Gemenskapen är medlem i 1995 års internationella spannmålsavtal vilket består av två skilda juridiska instrument, nämligen konventionen om handel med spannmål och konventionen om livsmedelsbistånd. Löptiden för dessa avtal har förlängts till den 30 juni 1999. Löptiden för 1995 års konvention om handel med spannmål kommer att förlängas till den 30 juni år 2001. 1999 års konvention om livsmedelsbistånd har förhandlats fram. Detta avtal bör undertecknas. Den nya konventionen om livsmedelsbistånd kommer att vara öppen för undertecknande i Förenta nationernas högkvarter i New York från och med till och med den 30 juni 1999. Under den perioden skall den 1 maj eller ratifikations-, signatärerna godkännandeinstrument. Eftersom de nödvändiga förfarandena inte kommer att vara avslutade inom den angivna tidsfristen bör det beslutas att den nya konventionen om livsmedelsbistånd skall tillämpas provisoriskt. antagande- deponera sina HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Enda artikel 1. Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den person som skall vara befullmäktigad att underteckna 1999 års konvention om livsmedelsbistånd på Europeiska gemenskapens vägnar. 6 2. 3. Texten till avtalet bifogas detta beslut. Europeiska gemenskapen skall provisoriskt tillämpa 1999 års konvention om livsmedelsbistånd från den tidpunkt då den träder i kraft. Rådets ordförande skall på Europeiska gemenskapens vägnar deponera en förklaring om provisorisk tillämpning i enlighet med artikel XXII c i 1999 nationernas års generalsekreterare. om livsmedelsbistånd konvention Förenta hos Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 7 FÖRKLARING OM PROVISORISK TILLÄMPNING av Europeiska gemenskapen av 1995 års konvention om handel med spannmål och 1995 års konvention om livsmedelsbistånd, vilka utgör 1995 års internationella spannmålsavtal Det kommer inte att vara möjligt för Europeiska gemenskapen att före den 30 juni 1999 avsluta sina institutionella godkännandeförfaranden i enlighet med artikel XXII b i konventionen om livsmedelsbistånd. I enlighet med artikel XXII c i nämnda konvention lämnar gemenskapen därför denna förklaring om provisorisk tillämpning vilken skall träda i kraft när konventionen träder i kraft. Genom att deponera en sådan förklaring anser sig gemenskapen provisoriskt vara part till den berörda konventionen, med alla de rättigheter och skyldigheter som detta innebär, till dess att den har fattat ett slutgiltigt beslut i frågan. 8 BILAGA 1999 ÅRS KONVENTION OM LIVSMEDELSBISTÅND INGRESS MÅL OCH DEFINITIONER Mål Definitioner BISTÅND OCH BEHOV Kvantitet och kvalitet Produkter Ekvivalens Förädling och överföring Mottagare av livsmedelsbistånd Behov Biståndsformer och biståndsvillkor Transport och leverans Biståndskanaler Lokala köp och trepartsarrangemang Effektivitet och effekter Information och samordning FÖRVALTNING Livsmedelsbiståndskommittén Befogenheter och funktioner Ordförande och vice ordförande Sammanträden Sekretariat Underlåtelser och tvister SLUTBESTÄMMELSER Depositarie Undertecknande och ratificering Anslutning Ikraftträdande Löptid och utträde Internationella spannmålsavtalet Giltiga texter BILAGA A BILAGA B DEL I Artikel I Artikel II DEL II Artikel III Artikel IV Artikel V Artikel VI Artikel VII Artikel VIII Artikel IX Artikel X Artikel XI Artikel XII Artikel XIII Artikel XIV DEL III Artikel XV Artikel XVI Artikel XVII Artikel XVIII Artikel XIX Artikel XX DEL IV Artikel XXI Artikel XXII Artikel XXIII Artikel XXIV Artikel XXV Artikel XXVI Artikel XXVII Transport- och andra driftskostnader Mottagare av livsmedelsbistånd 9 1999 ÅRS KONVENTION OM LIVSMEDELSBISTÅND INGRESS Parterna till denna konvention som har sett över 1995 års konvention om livsmedelsbistånd och dess mål att säkerställa att minst 10 miljoner ton livsmedelsbistånd årligen lämnas i form av spannmål för konsumtion, och som vill bekräfta sina önskemål om att fortsätta det internationella samarbetet mellan medlemsregeringarna när det gäller livsmedelsbistånd, som erinrar om förklaringen om den globala livsmedelsförsörjningen och den handlingsplan som antogs vid världstoppmötet om livsmedelsförsörjning i Rom 1996, särskilt åtagandet att uppnå livsmedelsförsörjning åt alla och att fortsätta ansträngningarna för att bekämpa svält. som önskar förbättra världssamfundets kapacitet att trygga livsmedelsförsörjningen i katastrofsituationer och förbättra den globala livsmedelsförsörjningen genom att säkerställa leveranser av livsmedelsbistånd oberoende av fluktuationer i världsmarknadspriserna och tillgången på livsmedel, som erinrar om att WTO-medlemsländernas stats- och regeringschefer i 1994 års Marrakesh- beslut om åtgärder för de minst utvecklade länderna och för utvecklingsländer som är nettoimportörer se över den omfattning av livsmedelsbiståndet som bestämdes i konventionen om livsmedelsbistånd, vidareutvecklad vid 1996 års ministerkonferens i Singapore. av livsmedel kom överens om att som inser att mottagarländerna och medlemmarna för sin egen politik när det gäller livsmedelsbistånd och hithörande frågor och att huvudmålet med livsmedelsbistånd är att eliminera själva behovet av livsmedelsbistånd, som önskar förbättra livsmedelsbiståndets effektivitet och kvalitet som del i tryggandet av livsmedelsförsörjningen i utvecklingsländerna, särskilt för att minska fattigdom och svält i de mest utsatta grupperna och för att förbättra medlemmarnas samordning och samarbete på livsmedelsbiståndets område, HAR KOMMIT ÖVERENS OM FÖLJANDE: 10 DEL I - MÅL OCH DEFINITIONER ARTIKEL I Mål Denna konvention har som mål att bidra till den globala livsmedelsförsörjningen och till att förbättra i möjligheter katastrofsituationer och andra livsmedelsbehov i utvecklingsländer genom att livsmedelsförsörjningen världssamfundets trygga att a) b) c) d) se till att tillräckliga mängder livsmedelsbistånd finns att tillgå på förhand i enlighet med bestämmelserna i denna konvention, uppmuntra medlemmarna till att säkerställa att det livsmedelsbistånd som lämnas särskilt är avsett för att minska fattigdom och svält i de mest utsatta grupperna, och att det är förenligt med dessa länders jordbruksutveckling, använda maximeringsprinciper livsmedelsbistånd som lämnas för att trygga livsmedelsförsörjningen, och för effekten, effektiviteten och kvaliteten hos det skapa ramar för samarbete, samordning och informationsutbyte mellan medlemmarna för frågor i samband med livsmedelsbistånd så att större effektivitet uppnås för livsmedelsbiståndet som helhet och bättre samverkan mellan livsmedelsbistånd och andra politiska instrument. ARTIKEL II Definitioner a) I denna konvention används följande beteckningar med de betydelser som här anges, om inte annat framgår av sammanhanget: i) ii) cif: kostnad, frakt och försäkring, åtagande: den minsta mängd livsmedelsbistånd som en medlem skall lämna varje år enligt artikel III e, iii) kommitté: den livsmedelsbiståndskommitté som avses i artikel XV, iv) bistånd: den mängd livsmedelsbistånd som en medlem årligen lämnar och rapporterar till kommittén enligt bestämmelserna i denna konvention, v) konvention: 1999 års konvention om livsmedelsbistånd, vi) DAC: OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd, vii) utvecklingsland: ett land eller territorium som får ta emot livsmedelsbistånd enligt artikel VII, viii) produkt som får lämnas som bistånd: en i artikel IV angiven produkt som en medlem får bidra med i form av livsmedelsbistånd enligt denna konvention, ix) verkställande direktör: verkställande direktören i Internationella spannmålsrådet, 11 x) xi) fob: fritt ombord, livsmedel eller livsmedelsbistånd: en hänvisning, alltefter omständigheterna, till utsäde för livsmedelsgrödor, xii) medlem: part till denna konvention, xiii) mikronutritionsämnen: vitaminer och mineraler som används för att berika eller komplettera de produkter som får lämnas som livsmedelsbistånd enligt artikel IV c och som kan inräknas i en medlems bistånd, xiv) OECD: Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling, xv) produkter från första bearbetningsledet omfattar – finmalet mjöl av spannmål, – krossgryn och grovt mjöl av spannmål, – andra bearbetade spannmålskärnor flingor, polerade, pärlgryn och gröpade kärnor men inte ytterligare bearbetade), utom råris, glaserat, polerat eller brutet ris, (t. ex. valsade, bearbetade till – groddar av spannmål, även hela, valsade, bearbetade till flingor eller malda, – bulgur, och – andra liknande produkter av spannmål som kan komma att omfattas av kommitténs beslut, xvi) produkter från andra bearbetningsledet omfattar – makaroner, spaghetti och liknande produkter, och – andra produkter som framställs med användning av en produkt från första bearbetningsledet och som kan komma att omfattas av kommitténs beslut, xvii) ris: råris, glaserat, polerat eller brutet ris, xviii) sekretariat: Internationella spannmålsrådets sekretariat, xix) ton: ett metriskt ton om 1 000 kg, xx) transport- och andra driftskostnader, angivna i bilaga A: kostnader efter fobstadiet samband med livsmedelsbiståndsinsatser som helt eller delvis får inräknas i en medlems bistånd. inköp, inköp, lokala eller, efter vid i xxi) värde: en medlems åtagande i en konvertibel valuta, xxii) veteekvivalent: mängden av en medlems åtagande eller bistånd omräknad enligt artikel V, xxiii) WTO: Världshandelsorganisationen, 12 xxiv) år: perioden 1 juli - 30 juni påföljande år, om inte annat anges. b) Varje hänvisning i denna konvention till regering eller regeringar eller medlem skall tolkas att omfatta en hänvisning till Europeiska gemenskapen (nedan kallad EG). Följaktligen skall varje hänvisning i denna konvention till en regerings underskrift eller deponering eller anslutningsinstrument eller förklaring om provisorisk tillämpning, när det gäller EG, tolkas att omfatta den behöriga EG-myndighetens undertecknande eller förklaring om provisorisk tillämpning på EG:s vägnar samt deponering av det instrument som enligt EG:s institutionella förfaranden krävs för att ingå ett internationellt avtal. godkännandeinstrument ratifikations-, antagande- eller av c) Varje hänvisning i denna konvention till regering eller regeringar eller medlem skall tullområde enligt Allmänna tull- och vid behov anses omfatta varje enskilt handelsavtalet eller Avtalet om upprättandet av Världshandelsorganisationen. DEL II - BISTÅND OCH BEHOV ARTIKEL III Kvantitet och kvalitet a) Medlemmarna avtalar dess utvecklingsländer motsvarighet i kontanter med de lägsta årliga kvantiteter eller belopp som anges i punkt e i denna artikel (nedan kallat åtagandet). livsmedelsbistånd eller att ge b) c) d) Varje medlems åtagande skall antingen uttryckas i ton veteekvivalent eller värdetermer eller en kombination av ton och värde. Medlemmar som uttrycker sina åtaganden i värdetermer skall också ange ett garanterat årligt tontal. Om medlemmar uttrycker sina åtaganden i värdetermer eller en kombination av ton och värde, får värdet även omfatta transport- och andra driftskostnader i samband med livsmedelsbiståndet. Vare sig medlemmarnas åtagande är uttryckta i ton, värdetermer eller en kombination av ton och värde får en medlem även inbegripa ett indikativt värde som avser den totala uppskattade kostnaden, inklusive transport- och andra driftskostnader i samband med livsmedelsbiståndet. 13 e) Om inte annat följer av bestämmelserna i artikel VI skall varje medlems åtagande vara av följande: Medlem Ton2 Värde2 Argentina Australien Kanada Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater Japan Norge Schweiz Förenta staterna (veteekvivalent) (miljoner) 35 000 250 000 420 000 1 320 000 300 000 30 000 40 000 2 500 000 - - - 130 EUR3 - - - - Totalt indikativt värde (miljoner) 90 AUD3 150 CAD3 422 EUR3 59 NOK3 900 - 1 000 USD3 f) g) h) i) j) 2 3 Transport- och andra driftskostnader skall om de inräknas i en medlems åtagande ha tillkommit som en del av en livsmedelsbiståndsinsats som också får räknas in i en medlems åtagande. När det gäller transport- och andra driftskostnader får en medlem inte ta med mer än inköpskostnaderna för de produkter som får lämnas som bistånd i beräkningarna av sitt åtagande, förutom i internationellt erkända katastrofsituationer. En medlem som har anslutit sig till denna konvention enligt artikel XXIII b skall tillsammans med sitt åtagande förtecknas i punkt e i den här artikeln. En anslutande medlems åtagande som avses i punkt h i denna artikel får inte understiga 20 000 ton eller ett lämpligt värde som kommittén godkänner. Åtagandet börjar normalt gälla till fullo det första året under vilket kommittén anser att landet har anslutit sig till konventionen. För att underlätta för andra regeringar än dem som anges i punkt e i denna artikel att ansluta sig får emellertid kommittén avtala att en anslutande medlems åtagande skall införas gradvis över en period av högst tre år, under förutsättning att åtagandet under det första året inte understiger 10 000 ton eller ett lämpligt värde, och ökar med minst 5 000 ton per år eller lämpligt värde under vart och ett av de följande åren. Alla produkter som lämnas som livsmedelsbistånd skall motsvara internationella kvalitetsnormer, överensstämma med mottagarnas kostvanor och näringsbehov och, med undantag av utsäde, vara lämpliga för konsumtion. Medlemmarna skall rapportera sitt livsmedelsbistånd i enlighet med tillämplig arbetsordning. Inbegriper transport- och andra driftskostnader. 14 ARTIKEL IV Produkter a) Följande produkter får lämnas som bistånd enligt denna konvention, förutsatt att de motsvarar specifikationerna i tillämplig arbetsordning: i) ii) spannmål (vete, korn, majs, hirs, havre, råg, sorghum eller rågvete) eller ris spannmåls- och risprodukter från första eller andra bearbetningsledet iii) trindsäd iv) ätbar olja v) rotfrukter (kassava, potatis, sötpotatis, jams, taro), om de tillhandahålls genom trepartsarrangemang eller genom lokala inköp vi) skummjölkspulver vii) socker viii) utsäde till produkter som får lämnas som bistånd ix) Inom de gränser som anges i punkt b nedan, produkter som ingår som en del i utsatta gruppers i kompletterande livsmedelsprogram och som uppfyller kraven i artikel III j i denna konvention. traditionella kost, som en del eller b) Den kvantitet livsmedelsbistånd som en medlem lämnar under ett år för att fullgöra sitt åtagande i form av i) ii) iii) de produkter som anges i punkt a vi-viii i denna artikel får sammanlagt inte överstiga 15 %, och för en enskild produktkategori inte 7 %, av dess åtagande exklusive transport- och driftskostnader, de produkter som anges i punkt a ix i denna artikel får sammanlagt inte överstiga 5 %, och för en enskild produkt inte 3 %, av dess åtagande exklusive transport- och driftskostnader, åtaganden som uttrycks skall procentsatserna i punkterna i och ii ovan beräknas separat för ton och värde, exklusive transport- och andra driftskostnader. som en kombination av ton och värde c) För att fullgöra sina åtaganden får medlemmarna tillhandahålla mikronutritionsämnen tillsammans med produkter som får lämnas som bistånd. Medlemmarna uppmanas att, vid behov, lämna berikade produkter i livsmedelsbistånd, särskilt i katastrofsituationer och i målinriktade utvecklingsprojekt. 15 a) Bistånd skall beräknas på grundval av dess veteekvivalent enligt följande: ARTIKEL V Ekvivalens i) ii) iii) iv) Spannmål avsedd som livsmedel skall vara likvärdig med vete. Ris skall beräknas på grundval av förhållandet mellan det exportpriset respektive vete, för arbetsordningen. enligt de metoder ris internationella i som anges Produkter från första eller andra bearbetningsledet av spannmål eller av ris skall beräknas på grundval av deras spannmåls- respektive risinnehåll, enligt de specifikationer som anges i arbetsordningen. Trindsäd, spannmålsutsäde, ris eller andra livsmedelsgrödor, och alla andra produkter som bistånd skall beräknas på grundval av inköpskostnaderna enligt de metoder som anges i arbetsordningen. som får lämnas b) c) d) a) b) c) När det gäller bistånd i form av blandningar av produkter skall endast den del av blandningen som består av produkter som får lämnas som bistånd inräknas i en medlems bistånd. Kommittén skall fastställa en arbetsordning för fastställandet av veteekvivalenten till berikade produkter och mikronutritionsämnen. Kontantbistånd för inköp av produkter som får lämnas som bistånd skall värderas antingen på grundval av veteekvivalenten för dessa produkter eller på grundval av gällande internationella marknadspriser för vete, enligt de metoder som fastställs i arbetsordningen. ARTIKEL VI Förädling och överföring Varje medlem skall se till att insatser för ett visst år inom ramen för dess åtagande i så stor utsträckning som möjligt görs inom det året. Om en medlem under ett visst år inte kan tillhandahålla den kvantitet som anges i artikel III e, skall den utan dröjsmål underrätta kommittén om detta och allra senast vid det första sammanträdet efter utgången av det året. Om kommittén inte beslutar annorlunda, skall den kvantitet som inte tillhandahållits läggas till medlemmens åtagande för det påföljande året. får upp till 5 % av Om en medlems bistånd överskrider åtagandet medlemmens sammanlagda åtagande, eller den överskridande kvantiteten, beroende på vilken som är minst, räknas som en del av medlemmens åtagande för det påföljande året. för ett år, 16 ARTIKEL VII Mottagare av livsmedelsbistånd a) Livsmedelsbistånd enligt denna konvention får lämnas till de utvecklingsländer och territorier som finns upptagna i bilaga B under beteckningen i) ii) iii) minst utvecklade länder, låginkomstländer, lägre medelinkomstländer, och andra länder som finns upptagna i WTO-listan över utvecklingsländer som är nettoimportörer av livsmedel när denna konvention livsmedelsbrist eller framförhandlas, när det internationellt erkända ekonomiska krissituationer med akut livsmedelsbrist som följd eller när livsmedelsbiståndet är riktat till utsatta grupper. i dessa länder uppstår akut När det gäller punkt a i denna artikel skall alla ändringar som görs i DAC-listan över utvecklingsländer och territorier i bilaga B a-c även gälla förteckningen över mottagarländer enligt denna konvention. Vid fördelningen av sitt utvecklade länder och låginkomstländer. livsmedelsbistånd skall medlemmarna prioritera minst ARTIKEL VIII Behov Livsmedelsbistånd skall endast lämnas när det är den mest effektiva och den lämpliga formen av stöd. Livsmedelsbistånd skall föregås av att mottagarlandet och medlemmarna bedömer behovet, inom ramen för respektive lands politik, och skall syfta till att förbättra livsmedelsförsörjningen i mottagarländerna. För täcka dessa behov skall medlemmarna ägna särskild uppmärksamhet åt att fylla kvinnors och barns särskilda näringsbehov. att Gratis utdelning av livsmedelsbistånd skall rikta sig till utsatta grupper. Då livsmedelsbistånd lämnas i katastrofsituationer, skall särskild hänsyn tas till långsiktiga och grundläggande humanitära principer skall respekteras. Medlemmar skall söka tillse att det livsmedelsbistånd som lämnas når de tilltänkta mottagarna i rätt tid. i mottagarländerna återuppbyggnads- utvecklingsmål och I görligaste mån skall medlemmar långsiktsplanera sitt icke akuta livsmedelsbistånd så att mottagarländerna i sina utvecklingsprogram kan ta hänsyn till det troliga flödet av det livsmedelsbistånd som de kommer att ta emot för varje år som denna konvention gäller. Om det visar sig att ett visst land, en viss region eller vissa regioner, till följd av kraftigt underskott i produktionen av livsmedel eller av andra skäl har alldeles särskilda behov av livsmedel, skall frågan tas upp av kommittén. Kommittén får rekommendera medlemmarna att bemöta situationen genom att öka den kvantitet livsmedelsbistånd som lämnas. 17 b) c) a) b) c) d) e) f) g) När behov av livsmedelsbistånd konstateras, skall medlemmar eller deras parter eftersträva inbördes samråd på regional och mottagarländernas nivå, i syfte att utveckla ett gemensamt tillvägagångssätt för analys av behovet. h) Medlemmarna är eniga om att vid behov identifiera prioriterade länder och regioner i deras livsmedelsbiståndsprogram. Medlemmar skall säkerställa öppenhet och insyn när det gäller deras prioriteringar, politik och program genom information till andra biståndsgivare. i) Medlemmar skall, direkt eller genom sina respektive parter, samråda med varandra om möjligheterna att upprätta ett gemensamt handlingsprogram för prioriterade länder, om möjligt på flerårig basis. ARTIKEL IX Biståndsformer och biståndsvillkor a) Livsmedelsbistånd enligt denna konvention får lämnas i form av i) ii) iii) livsmedelsgåvor eller kontantbistånd som skall användas till köp av livsmedel för eller av mottagarlandet, livsmedelsförsäljning mot mottagarlandets valuta, som inte är överlåtbar och inte får konverteras till valuta eller varor och tjänster som är avsedda att användas av biståndsgivande medlemmar, livsmedelsförsäljning på kredit, varvid betalning skall erläggas med skäliga årliga belopp över perioder om minst tjugo år och med räntesatser som är lägre än de kommersiella räntesatser som gäller på världsmarknaderna. b) c) När det gäller livsmedelsbistånd som räknas in i en medlems åtagande skall allt livsmedelsbistånd till de minst utvecklade länderna lämnas i form av gåvor. Livsmedelsbistånd som lämnas enligt denna konvention i form av gåva skall minst utgöra 80 % av en medlems bistånd och medlemmarna skall i görligaste mån sträva efter att gradvis öka denna procentsats. d) Medlemmarna skall åta sig att genomföra allt livsmedelsbistånd enligt denna konvention så att det inte inverkar störande på de normala produktionsmönstren och de internationella handelsmönstren. e) Medlemmarna skall säkerställa att i) ii) tillhandahållandet av livsmedelsbistånd inte är direkt eller indirekt, formellt eller informellt, uttryckligen eller underförstått, knutet till kommersiell export av jordbruksprodukter eller andra varor och tjänster till mottagarländerna, transaktioner i samband med livsmedelsbistånd, även bilateralt livsmedelsbistånd som lämnas i form av ett visst penningvärde, skall genomföras på ett sätt som är förenligt med FAO:s Principer om överskottslager och konsultativa krav. 18 ARTIKEL X Transport och leverans Kostnaderna för transport och levererans av livsmedelsbistånd efter fobstadiet skall, i görligaste mån, bäras av biståndsgivarna, särskilt när det gäller akut livsmedelsbistånd eller livsmedelsbistånd som lämnas till prioriterade mottagarländer. Vid planeringen av livsmedelsbiståndsinsatser skall särskild hänsyn tas till eventuella svårigheter som kan påverka transport, bearbetning eller lagring av livsmedelsbiståndet och till de effekter som biståndsleveranserna kan ha i mottagarlandet på saluföringen av lokalt skördade produkter. För att på bästa sätt utnyttja tillgänglig logistikkapacitet skall medlemmarna, i görligaste mån, tillsammans med andra biståndsgivare, mottagarländer och andra parter som deltar i sina upprätta biståndsleveranser. livsmedelsbiståndsdistributionen, samordnad tidsplan för en I varje granskning av hur medlemmarna har fullgjort sina åtaganden enligt denna konvention och leveranskostnaderna. vederbörlig hänvisning transport- betalda göras skall till Transport- och andra driftskostnader livsmedelsbiståndet och får räknas in som en del av en medlems bistånd. tillkommit skall ha som en del av a) b) c) d) e) ARTIKEL XI Biståndskanaler a) Medlemmarna får lämna livsmedelsbiståndet bilateralt via mellanstatliga eller andra internationella organisationer eller icke-statliga organisationer. b) Medlemmarna skall till fullo överväga fördelarna med att styra livsmedelsbiståndet via multilaterala kanaler, särskilt Världslivsmedelsprogrammet. c) Medlemmarna skall, när de utvecklar och genomför sina livsmedelsbiståndsinsatser, i görligaste mån använda de upplysningar och kunskaper som finns tillgängliga inom relevanta internationella organisationer, vare sig dessa är mellanstatliga eller icke- statliga, som sysslar med livsmedelsbistånd. d) a) När det gäller livsmedelsbistånd uppmuntras medlemmarna att samordna sin politik och sina insatser med internationella organisationers livsmedelsbiståndsverksamhet i syfte att stärka sambandet mellan olika livsmedelsbiståndsinsatser. ARTIKEL XII Lokala inköp och trepartsarrangemang För att främja lokal jordbruksutveckling, stärka regionala och lokala marknader och förbättra mottagarländernas livsmedelsförsörjning på lång sikt, skall medlemmarna överväga att använda eller styra sitt kontantbistånd till köp av livsmedel i) leverans för (“trepartsarrangemang”), eller från andra utvecklingsländer till mottagarländerna 19 ii) i en del av ett utvecklingsland för leverans till ett område med livsmedelsbrist i det landet (“lokala inköp”). b) c) Kontantbistånd skall i normala fall inte lämnas till köp av livsmedel av samma slag som i bilateralt eller de livsmedel som det multilateralt livsmedelsbistånd under samma år som köpet äger rum, eller ett föregående år, om det livsmedelsbistånd som då mottogs fortfarande används. leveranskälla har mottagit land som är För att underlätta köp av livsmedel från utvecklingsländer, skall medlemmar, görligaste mån, förutsedda livsmedelsöverskott i utvecklingsländer. i lämna tillgängliga upplysningar till sekretariatet om möjliga eller d) Medlemmarna skall särskilt söka undvika negativa effekter som prisändringar till följd av lokala inköp kan ha för låginkomstkonsumenter. ARTIKEL XIII Effektivitet och effekter a) Vid alla transaktioner som rör livsmedelsbistånd skall medlemmar särskilt ta hänsyn till följande: i) ii) Undvika skadliga effekter lokalt på skördar, produktion och saluföringsstrukturer genom att välja lämplig tidpunkt för distribution av livsmedelsbiståndet. Respektera biståndsmottagarnas matvanor och näringsbehov lokalt och minimera eventuella negativa effekter på deras kostvanor. iii) Underlätta kvinnors deltagande i beslutsprocessen och genomförandet av trygga livsmedelsförsörjningen i livsmedelsbiståndsinsatserna och på så sätt hushållen. b) Medlemmar skall sträva efter att stödja mottagarländernas regeringars insatser för att utveckla och genomföra livsmedelsbiståndsprogram på ett sätt som överensstämmer med denna konvention. c) Medlemmar skall stödja och vid behov bidra till att stärka mottagarländernas för att utveckla och stärker regeringars och civila samhällens kapacitet och kunskaper livsmedelsförsörjning strategier genomföra livsmedelsbiståndsprogrammens effekter. som för d) e) När livsmedelsbistånd säljs i ett mottagarland skall försäljningen, i görligaste mån, ske via den privata sektorn och vara baserad på marknadsanalys. Vid fördelningen av intäkterna från sådan försäljning skall sådana projekt prioriteras som syftar till att förbättra mottagarnas livsmedelsförsörjning. Andra former för att stärka livsmedelsbiståndet (ekonomiskt bistånd, tekniskt bistånd etc. ) skall övervägas för ökade möjligheter att förbättra livsmedelsförsörjningen och för att öka regeringarnas och det civila samhällets möjligheter att utveckla strategier för livsmedelsförsörjningen på alla nivåer. 20 f) Medlemmarna mellan livsmedelsbiståndspolitiken och politiken på andra områden som utveckling, jordbruk och handel. överensstämmelse sträva skall söka efter att g) Medlemmarna enas om att i görligaste mån samråda med alla berörda parter i respektive mottagarland för att säkerställa övervakning av hur programmen och insatserna för livsmedelsbistånd samordnas. h) Medlemmarna skall sträva efter att göra gemensamma utvärderingar av sina program och insatser för livsmedelsbistånd. Dessa utvärderingar skall baseras på internationellt överenskomna principer. i) När medlemmarna utvärderar sina program och insatser för livsmedelsbistånd skall de beakta bestämmelserna i denna konvention om effektivitet och effekter hos dessa program och insatser för livsmedelsbistånd. j) Medlemmarna uppmuntras att utvärdera effekterna av sina livmedelsbiståndsprogram, vare sig de kanaliseras bilateralt, multilateralt eller genom icke-statliga organisationer, på grundval av lämpliga indikatorer såsom biståndsmottagarnas näringssituation och andra indikatorer som relaterar sig till den globala livsmedelsförsörjningen. ARTIKEL XIV Information och samordning a) Medlemmarna skall regelbundet och i tid inkomma med rapporter till kommittén om och biståndets leveranskostnader), former och villkor i enlighet med arbetsordningen. omfattning, transport- kostnader innehåll, kanaler, (inkl. b) Medlemmarna åtar sig att lämna statistisk och annan information som kan komma att krävas för genomförandet av denna konvention, särskilt när det gäller deras i) biståndsleveranser, även köp av produkter till följd av kontantbistånd, inköp eller internationella organisationer, lokala trepartsarrangemang och sådana leveranser som förmedlas via ii) avtal som de ingått för framtida leveranser av livsmedelsbistånd, iii) politik som påverkar bestämmelserna om och distributionen av livsmedelsbistånd. I görligaste mån skall dessa rapporter lämnas skriftligen till den verkställande direktören före varje ordinarie kommittésammanträde. c) Medlemmar som lämnar bistånd enligt denna konvention i form av multilateralt kontantbistånd till internationella organisationer skall rapportera fullgörandet av sina åtaganden i enlighet med arbetsordningen. d) Medlemmarna skall utbyta information om sina respektive livsmedelsbiståndspolitik och -program och resultatet av sina utvärderingar av denna politik och dessa program, och skall eftersträva ett samband i livsmedelsbiståndsprogrammen mellan strategier för livsmedelsförsörjning på nationell, regional, lokal och hushållsnivå. e) Medlemmarna skall till kommittén på förhand ange hur stor del av deras åtagande som inte utgörs av gåvor och villkoren för sådant bistånd. 21 DEL III - FÖRVALTNING ARTIKEL XV Livsmedelsbiståndskommittén a) b) c) a) b) c) d) Livsmedelsbiståndskommittén, om livsmedelsbistånd inom ramen för 1967 års internationella spannmålsavtal, skall fortsätta sin verksamhet med att förvalta denna konvention med utövande av de befogenheter och funktioner som föreskrivs i denna konvention. konventionen inrättades genom som Kommittén skall bestå av företrädare för samtliga parter till denna konvention. Varje medlem skall utse en företrädare med hemvist på den plats där kommittén har sitt säte och till vilken sekretariatets kungörelser och andra meddelanden i samband med kommitténs arbete normalt sett skall skickas. En medlem får överenskomma med den verkställande direktören om andra arrangemang. ARTIKEL XVI Befogenheter och funktioner Kommittén skall fatta de beslut och fylla de funktioner som krävs för att genomföra bestämmelserna i denna konvention. Den skall fastställa de arbetsordningar som krävs för detta ändamål. Kommitténs beslut skall fattas i samförstånd. Kommittén skall övervaka behovet av livsmedelsbistånd i utvecklingsländer och medlemmarnas möjlighet att uppfylla detta. Kommittén skall övervaka vilka framsteg som görs när det gäller att uppnå de mål som anges i artikel I i denna konvention och att bestämmelserna i denna konvention fullgörs. e) Kommittén får ta emot upplysningar från mottagarländer och samråda med dem. ARTIKEL XVII Ordförande och vice ordförande a) Vid det sista stadgeenliga sammanträdet varje år skall kommittén utse en ordförande och en vice ordförande för det påföljande året. b) Ordförandes arbetsuppgifter skall vara följande: i) ii) Att godkänna förslaget till dagordning för varje sammanträde. Att fungera som mötesordförande. iii) Att förklara varje möte och sammanträde öppnat respektive avslutat. iv) Att lägga fram förslaget till dagordning för kommittén att antas vid varje sammanträdes början. 22 v) Att leda diskussionerna och se till att arbetsordningen följs. vi) Att ge ordet och besluta om ordningsfrågor i enlighet med gällande arbetsordning. vii) Att väcka frågor och kungöra beslut. viii) Att fatta beslut om procedurfrågor som delegaterna kan ställa. Om ordförande är frånvarande från hela eller delar av sammanträdet, eller tillfälligt inte kan fullgöra sina åligganden som ordförande, skall vice ordförande fungera som ordförande. Vid ordförandes och vice ordförandes frånvaro skall kommittén utse en tillfällig ordförande. Om ordförande av någon anledning inte kan fortsätta att fullgöra sina åligganden som ordförande, skall vice ordförande fungera som ordförande i avvaktan på att kommittén utser en ny ordförande. Vice ordförande skall då de fungerar som ordförande eller tillfällig ordförande ha samma befogenheter och arbetsuppgifter som ordförande. ARTIKEL XVIII Sammanträden Kommittén skall sammanträda minst två gånger om året i anslutning till Internationella spannmålsrådets stadgeenliga möten. Kommittén skall även sammanträda vid andra tillfällen som ordförande beslutar, på begäran av tre medlemmar, eller som på annat sätt krävs enligt denna konvention. För att kommittén vid ett sammanträde skall vara beslutsför krävs att delegater som företräder två tredjedelar av kommittémedlemmarna är närvarande. Kommittén får, lämpliga fall, bjuda in regeringar som inte är medlemmar och företrädare för andra internationella mellanstatliga organisationer att närvara som observatörer på dess öppna möten. i c) d) e) a) b) c) d) Kommittén skall ha sitt säte i London. ARTIKEL XIX Sekretariat a) b) Kommittén skall utnyttja Internationella spannmålsrådets sekretariats tjänster för sådana administrativa uppgifter som kommittén kan ha behov av, inbegripet behandling och spridning av dokumentation och rapporter. Den verkställande direktören skall utföra de uppdrag som kommittén ger och fullgöra de åligganden som fastställs i konventionen och i arbetsordningen. 23 ARTIKEL XX Underlåtelser och tvister a) Om en tvist uppstår rörande tolkningen eller tillämpningen av denna konvention, eller en underlåtelse att fullgöra åtaganden enligt denna konvention konstateras, skall kommittén sammanträda och vidta lämpliga åtgärder. b) Medlemmarna åtar sig att vid tvist om tillämpningen av bestämmelserna i denna konvention beakta de rekommendationer och slutsatser som kommittén kommit fram till i samförstånd. DEL IV - SLUTBESTÄMMELSER ARTIKEL XXI Depositarie Förenta nationernas generalsekreterare utnämns härmed till depositarie för denna konvention. a) b) c) d) a) ARTIKEL XXII Undertecknande och ratificering Denna konvention skall vara öppen för undertecknande från och med den 1 maj 1999 till och med den 30 juni 1999 av de regeringar som anges i artikel III e. Denna konvention skall vara föremål för ratificering, antagande eller godkännande av varje signatärregering i enlighet med dess konstitutionella förfaranden. Ratifikations-, antagande- eller godkännandeinstrument skall deponeras hos depositarien senast den 30 juni 1999. Kommittén får emellertid bevilja en signatärregering som nämnda dag inte har deponerat sitt ratifikations-, antagande- eller godkännandeinstrument en eller flera förlängningar av tidsfristen. En signatärregering kan hos depositarien deponera en förklaring om provisorisk tillämpning av denna konvention. En sådan regering skall provisoriskt tillämpa denna konvention i enlighet med dess lagar och andra författningar och provisoriskt betraktas som en part till konventionen. Depositarien skall underrätta alla signatär- och anslutande regeringar om varje undertecknande, ratificering, antagande, godkännande, provisorisk tillämpning och anslutning till denna konvention. Artikel XXIII Anslutning i artikel Denna konvention skall vara öppen för anslutning av var och en av de regeringar som avses konvention. Anslutningsinstrument skall deponeras hos depositarien senast den 30 juni 1999. Kommittén kan emellertid bevilja en regering som nämnda dag inte har deponerat sitt anslutningsinstrument en eller flera förlängningar av tidsfristen. e och som inte undertecknat denna har III 24 b) c) a) b) a) b) c) d) När denna konvention har trätt i kraft i enlighet med artikel XXIV skall den vara öppen för anslutning av andra regeringar än dem som avses i artikel III e på sådana villkor som kommittén hos lämpliga. Anslutningsinstrument depositarien. skall deponeras anser vara En regering som ansluter sig till denna konvention enligt punkt a i denna artikel, eller vars anslutning har godkänts av kommittén i enlighet med punkt b i denna artikel, får hos depositarien deponera en förklaring om provisorisk tillämpning av denna konvention till dess att den deponerar sitt anslutningsinstrument. En sådan regering skall provisoriskt tillämpa denna konvention i enlighet med dess lagar och andra författningar och provisoriskt betraktas som en part till denna konvention. ARTIKEL XXIV Ikraftträdande Denna konvention träder i kraft den 1 juli 1999 om de regeringar, vars sammanlagda åtaganden enligt artikel III e motsvarar minst 75 % av de sammanlagda åtagandena från samtliga regeringar som finns förtecknade i nämnda punkt, den 30 juni 1999 har deponerat ratifikations-, antagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument, eller förklaring om provisorisk tillämpning, och under förutsättning att 1995 års konvention om handel med spannmål har trätt i kraft. som har Om denna konvention inte träder i kraft i enlighet med punkt a i denna artikel, får de regeringar eller ratifikations-, anslutningsinstrument, eller förklaring om provisorisk tillämpning, enhälligt besluta att den skall träda i kraft och gälla för dem, förutsatt att 1995 års konvention om handel med spannmål har trätt i kraft. godkännande- antagande-, deponerat ARTIKEL XXV Löptid och utträde Denna konvention skall gälla till och med den 30 juni år 2002, såvida inte dess löptid förlängs enligt punkt b i denna artikel eller den sägs upp tidigare enligt punkt f i denna artikel, förutsatt att 1995 års konvention om handel med spannmål eller, i dess ställe, en ny konvention om handel med spannmål, äger laga kraft till och med nämnda dag. Kommittén får förlänga konventionens löptid efter den 30 juni år 2002 med högst två på varandra följande år per förlägning, under förutsättning att 1995 års konvention om handel med spannmål eller, i dess ställe, en ny konvention om handel med spannmål, är i kraft under förlängningsperioden. Om konventionens löptid förlängs enligt punkt b i denna artikel kan medlemmarnas åtaganden enligt artikel III e bli föremål för omprövning av medlemmar innan en förlängning träder i kraft. Deras respektive åtaganden skall efter omprövningen förbli oförändrade under förlängningsperioden. Denna konventions tillämpning skall övervakas, särskilt med avseende på resultaten av eventuella multilaterala förhandlingar i samband med livsmedelsbistånd och då särskilt förmånliga kreditvillkor och behovet av att tillämpa resultaten av dessa. 25 e) f) g) h) insatser med förmånliga Situationen när det gäller kreditvillkor, skall ses över innan beslut fattas om en eventuell förlängning av denna konvention eller om en ny konvention. livsmedelsbistånd, särskilt Om denna konvention sägs upp, skall kommittén fortsätta sin verksamhet så länge som detta är nödvändigt för att i detta syfte utöva de befogenheter och funktioner som är nödvändiga. likvidation, och skall träda i En medlem kan utträda från denna konvention vid utgången av varje år genom skriftligt meddelande om utträde till depositarien senast nittio dagar före utgången av det aktuella året, men skall därmed inte befrias från några åtaganden som följer av denna konvention och som inte har fullgjorts vid årets utgång. Medlemmen skall samtidigt underrätta kommittén om den vidtagna åtgärden. En medlem som utträder från denna konvention kan senare återansluta sig genom att meddela kommittén och depositarien. Ett villkor för återanslutning till konventionen är att medlemmen fullgör sina åtaganden från och med det år den återansluter sig. ARTIKEL XXVI Internationella spannmålsavtalet Denna konvention ersätter 1995 års konvention om livsmedelsbistånd, vars löptid har som utgör 1995 års internationella förlängts, och skall vara ett av de instrument spannmålsavtal. ARTIKEL XXVII Giltiga texter De engelska, franska, ryska och spanska texterna till denna konvention äger lika giltighet. Utfärdat i London den 13 april 1999 26 BILAGA A TRANSPORT- OCH ANDRA DRIFTSKOSTNADER Följande transport- och andra driftskostnader i samband med livsmedelsbistånd ingår i artiklarna II a vii, III, X och XIV i denna konvention: a) transportkostnader Frakt, inklusive lastning och lossning Överliggetid och expediering Omlastning Paketering Försäkring och övervakning Hamnavgifter och lagringsavgifter i hamn Tillfällig lagring samt hamn- och vägavgifter Inlandstransport, fordonshyra, tullar och eskortering, konvoj- och gränsavgifter Hyra för utrustning Flygfrakt, luftbroar b) andra driftskostnader Icke livsmedelsprodukter som biståndsmottagaren använder insatsvaror inom jordbruket) (verktyg, redskap Icke livsmedelsprodukter som tillhandahålls för biståndsgenomförande parter (fordon, lagring) Kostnader för utbildning av motparten Genomförande parts driftskostnader, inte inbegripna i transportkostnaderna Malning och andra särskilda kostnader Inhemska icke-statliga organisationers kostnader Tekniskt stöd och logistikplanering Förberedelse, bedömning, övervakning och utvärdering av projekt Registrering av biståndsmottagare Tekniska tjänster inom landet 27 BILAGA B MOTTAGARE AV LIVSMEDELSBISTÅND Mottagare som får ta emot livsmedelsbistånd enligt artikel VII i denna konvention avser de utvecklingsländer och -territorier som ingår i den förteckning över biståndsmottagare som upprättats av OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (DAC) och som trädde i kraft den 1 januari 1997 samt länder som ingår i WTO:s lista över utvecklingsländer som är nettoimportörer av livsmedel och som trädde i kraft den 1 mars 1999. a) Minst utvecklade länder Afghanistan, Angola, Bangladesh, Benin, Bhutan, Burkina Faso, Burundi, Centralafrikanska republiken, Djibouti, Ekvatorialguinea, Eritrea, Etiopien, Gambia, Guinea, Guinea-Bissau, Haiti, Kambodja, Kap Verde, Kiribati, Komorerna, Laos, Lesotho, Liberia, Madagaskar, Malawi, Maldiverna, Mali, Mauretanien, Mo Rwanda, Salomonöarna, São Tomé och Príncipe, Sierra Leone, Somalia, Sudan, Tanzania, Tchad, Togo, Tuvalu, Uganda, Vanuatu, Västra Samoa, Yemen, Zambia. ambique, Myanmar, Nepal, Niger, Republiken Kongo, (cid:1) b) Låginkomstländer Albanien, Armenien, Azerbajdzjan, Bosnien och Hercegovina, Elfenbenskusten, Georgien, Ghana, Guyana, Honduras, Indien, Kamerun, Kenya, Kina, Kirgizistan, Mongoliet, Nicaragua, Nigeria, Pakistan, Republiken Kongo, Senegal, Sri Lanka, Tadzjikistan, Vietnam och Zimbabwe. c) Lägre medelinkomstländer Indonesien, Algeriet, Belize, Bolivia, Botswana, Colombia, Costa Rica, Dominica, Dominikanska republiken, Ecuador, Egypten, El Salvador, Fiji, Filippinerna, Grenada, Guatemala, Iran, Jamaica, Jordanien, Jugoslavien, Kazakstan, Kuba, Libanon, Makedonien (f. d. jugoslaviska republiken Makedonien), Marocko, Marshallöarna, Mikronesiska federationen, Moldova, Namibia, Niue, Nordkorea (Demokratiska folkrepubliken Korea), Palau, Palestinska självstyrda områden, Panama, Papua Nya Guinea, Paraguay, Peru, Saint Vincent och Grenadinerna, Surinam, Swaziland, Syrien, Thailand, Timor, Tokelau, Tonga, Tunisien, Turkiet, Turkmenistan, Uzbekistan, Venezuela, Wallis och Futunaöarna. Irak, d) Utvecklingsländer som enligt WTO är nettoimportörer av livsmedel (ej inbegripna ovan) Barbados, Mauritius, Saint Lucia, Trinidad och Tobago. 28 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. 2. 3. 4. BERÖRD BUDGETPOST: B7-8210 ANSLAG: 4,080 miljoner EUR (1999) ÅTGÄRDENS BETECKNING: Förslag till rådets beslut om att på Europeiska gemenskapens vägnar underteckna och anmäla provisorisk tillämpning av 1999 års konvention om livsmedelsbistånd RÄTTSLIG GRUND: Artiklarna 133 och 181 jämförda med första punkten i artikel 300. 3 ÅTGÄRDENS SYFTE: Att bemyndiga kommissionen att på Europeiska gemenskapens vägnar underteckna 1999 års konvention om livsmedelsbistånd 5. BUDGETKONSEKVENSER 5. 0 5. 1 - - - UTGIFTERNA BELASTAR - GEMENSKAPENS BUDGET (BIDRAG/STÖD) MEDLEMSSTATERNAS BUDGETAR ANDRA INTÄKTER - GEMENSKAPENS EGNA MEDEL (AVGIFTER/TULL) NATIONELLA INKOMSTKÄLLOR 5. 0. 1 BERÄKNADE UTGIFTER 5. 1. 1 BERÄKNADE INTÄKTER 5. 2 BERÄKNINGSMETOD: 12-MÅNADERS- PERIOD (miljoner EUR) INNEVARANDE BUDGETÅR (1999) (miljoner EUR) FÖLJANDE BUDGETÅR (2000) (miljoner EUR) - - 0,420 0,470 - - 2001 0,470 - 2002 0,470 - 2003 2004 - - - - Bidraget justerat för att täcka förutsedda ökningar av det internationella spannmålsrådets administrativa budget. 6. 0 6. 1 6. 2 6. 3 KAN ÅTGÄRDEN FINANSIERAS MED DE ANSLAG SOM FÖRTS UPP I BERÖRT KAPITEL I GÄLLANDE BUDGET? KAN ÅTGÄRDEN FINANSIERAS GENOM ÖVERFÖRING MELLAN KAPITEL I DEN GÄLLANDE BUDGETEN? ÄR DET NÖDVÄNDIGT MED EN TILLÄGGSBUDGET? SKALL DET UPPFÖRAS ANSLAG I KOMMANDE BUDGETAR? JA / NEJ JA / NEJ JA / NEJ JA / NEJ ANMÄRKNINGAR: Den administrativa budgeten för konventionen om livsmedelsbistånd skall godkännas av det internationella spannmålsrådet, vilket består av parterna till avtalet. Europeiska gemenskapen företräds av kommissionen i avtalets råd. Varje medlemsland betalar ett bidrag till det internationella spannmålsrådet, som står i direkt relation till det landets rösträttigheter, för vilket det fastställts en beräkningsmetod i avtalet. Kommissionen ansvarar för betalningen av gemenskapens bidrag. 29 Förslag RÅDETS BESLUT om att på Europeiska gemenskapens vägnar ingå 1999 års konvention om livsmedelsbistånd 99/0131 (ACC) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, artiklarna 133 och 181 jämförda med första punkten i artikel 300. 3 i detta, särskilt med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) Gemenskapen är medlem i 1995 års internationella spannmålsavtal vilket består av två skilda juridiska instrument, nämligen konventionen om handel med spannmål och konventionen om livsmedelsbistånd. Löptiden för dessa avtal har förlängts till den 30 juni 1999. Löptiden för 1995 års konvention om handel med spannmål kommer att förlängas till den 30 juni år 2001. 1999 års konvention om livsmedelsbistånd har förhandlats fram. Denna konvention undertecknades på gemenskapens vägnar och dess provisoriska tillämpning föreskrevs genom rådets beslut 1999/…/EG av den ……. 1999. (5) Konventionen bör godkännas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Enda artikel 1. 2. 1999 års konvention om livsmedelsbistånd godkänns härmed på Europeiska gemenskapens vägnar. Rådets ordförande skall på Europeiska gemenskapens vägnar deponera det godkännandeinstrument som föreskrivs i artikel XXII b i 1999 års konvention om livsmedelsbistånd hos Förenta nationernas generalsekreterare. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar 30 Ordförande 31


title: Komission asetus (EY) N:o 1314/1999, annettu 22 päivänä kesäkuuta 1999, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: 23. 6. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 156/21 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1314/1999, annettu 22 päivänä kesäkuuta 1999, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttami- sesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen, ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjeste- lystä 30 päivänä kesäkuuta 1981 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1148/98 (2), ja erityisesti sen 19 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan, sekä katsoo, että valkoisen sokerin ja raakasokerin vientiin sovellettavat tuet vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 1242/ 1999 (3), ja asetuksessa (EY) N:o 1242/1999 mainittujen yksityiskoh- taisten sääntöjen soveltamisesta komission käytettävissä oleviin tietoihin seuraa, että nykyisin voimassa olevat vientituet olisi muutettava mukaisesti, tämän asetuksen liitteen ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetuksen (ETY) N:o 1785/81 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien ja denaturoimattomien, asetuksen (EY) N:o 1242/1999, liitteessä vahvistettujen tuotteiden vientituet liitteessä esitettyjen määrien mukaisesti. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 23 päivänä kesäkuuta 1999. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsen- valtioissa. Tehty Brysselissä 22 päivänä kesäkuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 177, 1. 7. 1981, s. 4. (2) EYVL L 159, 3. 6. 1998, s. 38. (3) EYVL L 150, 17. 6. 1999, s. 8. L 156/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 23. 6. 1999 sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta 22 päivänä kesäkuuta 1999 annettuun komission asetukseen LIITE Tuotekoodi 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Tuen määrä  EUR/100 kg  43,12 43,12 43,12 43,12 (1) (1) (2) (1) (1) (2)  EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg  1701 91 00 9000 0,4688 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950  EUR/100 kg  46,88 46,88 46,88  EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg  1701 99 90 9100 0,4688 (1) Tätä määrää sovelletaan raakasokeriin, jonka tuotto on 92 %. Jos viedyn raaka- sokerin tuotto poikkeaa 92 %:sta, sovellettavan tuen määrä lasketaan asetuksen (ETY) N:o 1785/81 17 a artiklan 4 kohdan säännösten mukaisesti. (2) Vahvistaminen keskeytetty komission asetuksella (ETY) N:o 2689/85 (EYVL L 255, 26. 9. 1985, s. 12), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) 3251/85 (EYVL N:o L 309, 21. 11. 1985, s. 14)


title: Decisione n. 1/99 del Comitato misto CE/Danimarca-isole Færøer, del 22 giugno 1999, che sostituisce il protocollo n. 1 dell'accordo relativo al trattamento tariffario e alle disposizioni particolari applicabili a determinate specie di pesci e di prodotti della pesca immessi in libera circolazione nella Comunità oppure importati nelle isole Færøer

eurovoc_concepts:
Faroe Islands
fishery product
free circulation
import
protocol to an agreement
tariff preference

formats: html pdf print

text: L 178/58 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 14. 7. 1999 DECISIONE N. 1/99 DEL COMITATO MISTO CE/DANIMARCA — ISOLE FÆRØER del 22 giugno 1999 che sostituisce il protocollo n. 1 dell'accordo relativo al trattamento tariffario e alle disposizioni particolari applicabili a determinate specie di pesci e di prodotti della pesca immessi in libera circolazione nella Comunità oppure importati nelle isole Færøer (1999/456/CE) IL COMITATO MISTO, visto l'accordo tra la Comunità europea, da una parte, e il governo della Danimarca e il governo locale delle isole Færøer, dall'altra (1), in particolare l'articolo 34, paragrafo 1, considerando che, alla luce dell'esame di detto accordo e della sua conformità con le norme per gli accordi di libero scambio nell'ambito dell'Organizzazione mondiale del commercio (OMC), risulta opportuno riesaminare il suo protocollo n. 1; considerando che tale riesame richiede alcune modifiche del protocollo e dei suoi allegati; considerando che è altresì opportuno garantire che le modifiche riesame non compromettano la stabilità del mercato comunitario per i prodotti apportate nell'ambito del interessati; (1) (2) (3) (4) convenuto di sostituire il protocollo n. 1 e i suoi allegati con il testo allegato alla presente decisione, DECIDE: Articolo 1 Il protocollo n. 1 dell'accordo e i suoi allegati sono sostituiti dal testo contenuto nell'allegato alla presente decisione. Articolo 2 La presente decisione ha efficacia dal primo giorno del secondo mese successivo all'adozione. Fatto a Bruxelles, il 22 giugno 1999. considerando che in seguito a negoziati tra la Commis- sione, a nome della Comunità europea, e il governo della Danimarca e il governo locale delle isole Færøer, si è Per il Comitato misto Alexander WIEDOW Il Presidente (1) GU L 53 del 22. 2. 1997, pag. 2. 14. 7. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 178/59 ALLEGATO «PROTOCOLLO N. 1 relativo al trattamento tariffario e alle disposizioni particolari applicabili a determinate specie di pesci e di prodotti della pesca immessi in libera circolazione nella Comunità oppure importati nelle isole Færøer Articolo 1 Per quanto riguarda i prodotti elencati in allegato al presente protocollo, originari delle isole Færøer: 1) non è introdotto alcun nuovo dazio doganale negli scambi tra la Comunità e le isole Færøer; 2) in allegato al presente protocollo, sono indicati i dazi doganali preferenziali e le altre condizioni applicabili alle importazioni nella Comunità. Qualsiasi prezzo di riferimento fissato, o da fissare, dalla Comunità non si applica ai prodotti interessati dal presente protocollo. Articolo 2 Articolo 3 1. Qualora un calo del prezzo delle importazioni di un determinato prodotto della pesca provenienti da una parte contraente danneggi o possa danneggiare gravemente l'attività produttiva interessata dell'altra parte contraente, quest'ul- tima può adottare misure opportune. La scelta delle misure deve privilegiare quelle che ostacolano il meno possibile il funzionamento del presente 2. accordo. Prima di adottare le misure appropriate, 3. la parte contraente in questione fornisce al comitato misto tutte le informazioni pertinenti necessarie per un esame completo della situazione, affinché si possa cercare una soluzione accettabile per le parti contraenti. 4. Ad eccezione dei casi d'emergenza di cui al paragrafo 5, la parte contraente interessata non può adottare misure prima che sia trascorso un mese dalla data della notifica, a meno che il comitato misto abbia concluso la sua procedura prima della scadenza del termine fissato. 5. Laddove le circostanze lo richiedano, la parte contraente interessata può applicare le misure strettamente necessarie per porre rimedio alla situazione non prima che siano trascorsi tre giorni da quando ha informato l'altra parte contraente. Le misure di salvaguardia sono immediatamente notificate al comitato misto e sono soggette a consultazioni 6. periodiche in sede di comitato, soprattuto in vista della loro abolizione non appena la situazione lo consenta. Le isole Færøer aboliscono i dazi e gli oneri all'importazione di pesci e prodotti della pesca originari della Comunità. Articolo 4 L 178/60 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 14. 7. 1999 ALLEGATO I dazi doganali preferenziali e le altre condizioni applicabili alle importazioni nella Comunità dei prodotti orginari delle e provenienti dalle isole Farøer sono i seguenti: TABELLA I Codice NC Designazione delle merci Aliquota dei dazi Contingente tariffario (CT) (1) (2) (3) (4) CT n. 1 CT n. 1 0301 Pesci vivi: ex 0301 91 90 – – – Trote della specie Oncorhynchus mykiss 0301 92 00 – – Anguilla (Anguilla spp. ) ex 0301 99 11 – – – – Salmoni dell'Atlantico (Salmo salar) 0302 Pesci freschi o refrigerati, esclusi i filetti di pesce o di altra carne di pesci nella voce 0304: ex 0302 11 90 – – – Trote della specie Oncorhynchus mykiss ex 0302 12 00 – – Salmoni dell'Atlantico (Salmo salar) 0302 19 00 – – altri 0302 21 10 – – – Ippoglossi neri (Reinhardtius hippoglossoides) 0302 21 30 – – – Ippoglossi dell'Atlantico (Hippoglossus hippoglossus) 0302 22 00 – – Passere di mare (Pleuronectes platessa) 0302 23 00 – – Sogliole (Solea spp. ) 0302 29 10 – – – Rombi gialli (Lepidorhombus spp. ) 0302 29 90 – – – altri 0302 40 – Aringhe (Clupea harengus, Clupea pallasii), esclusi i fegati, le uova e i lattimi: 0302 40 05 – – dal 1o gennaio al 14 febbraio 0302 40 98 – – dal 16 giugno al 31 dicembre 0302 50 10 – – Merluzzi bianchi della specie Gadus morhua 0302 62 00 – – – – Eglefini (Melanogrammus aeglefinus) 0302 63 00 – – Merluzzi carbonari (Pollachius virens) ex 0302 64 05 – – – Sgombri della specie Scomber scombrus, dal 1o gennaio al 14 febbraio ex 0302 64 98 – – – Sgombri della specie Scomber scombrus, dal 16 giugno al 31 dicembre 0302 65 – – Squali: 0302 65 20 – – – Spinaroli della specie Squalus acanthias 0302 65 50 – – – Gattucci della specie Scyliorhinus spp. 0302 65 90 – – – altri 0302 66 00 – – Anguille (Anguilla spp. ) – – – – Scorfani del Nord o sebasti (Sebastes spp. ): 0302 69 31 – – – – – della specie Sebastes marinus 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 14. 7. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 178/61 Codice NC Designazione delle merci Aliquota dei dazi Contingente tariffario (CT) (1) (2) (3) (4) CT n. 1 ex 0302 69 33 – – – – – della specie Sebastes mentella 0302 69 41 – – – – Merlani (Merlangus merlangus) 0302 69 45 – – – – Molve (Molva spp. ) ex 0302 69 68 – – – – Naselli della specie Merluccius merluccius 0302 69 81 – – – – Rane pescatrici (Lophius spp. ) 0302 69 85 – – – – Melù o potassolo (Micromesistius poutassou o Gadus poutassou) 0302 69 99 – – – – altri 0302 70 00 – Fegati, uova e lattimi 0303 Pesci congelati, esclusi i filetti e altre carni di pesci della voce 0304: ex 0303 21 90 – – – Trote della specie Oncorhynchus mykiss ex 0303 22 00 – – Salmoni dell'Atlantico (Salmo salar) 0303 29 00 – – altri 0303 31 10 – – – Ippoglossi neri (Reinhardtius hippoglossoides) 0303 31 30 – – – Ippoglossi dell'Atlantico (Hippoglossus hippoglossus) 0303 32 00 – – Passere di mare (Pleuronectes platessa) 0303 33 00 – – Sogliole (Solea spp. ) 0303 39 10 – – – Passere artiche (Platichthys flesus) 0303 39 30 – – – Pesci del genere Rhombosolea 0303 39 80 – – – altri 0303 50 – Aringhe (Clupea harengus, Clupea pallasii), esclusi i fegati, le uova e i lattimi: 0303 50 05 – – dal 1o gennaio al 14 febbraio 0303 50 98 – – dal 16 giugno al 31 dicembre 0303 60 11 – – Merluzzi bianchi della specie Gadus morhua 0303 73 00 – – Merluzzi carbonari (Pollachius virens) ex 0303 74 10 – – – Sgombri della specie Scomber scombrus, dal 1o gennaio al 14 febbraio ex 0303 74 20 – – – Sgombri della specie Scomber scombrus, dal 16 giugno al 31 dicembre 0303 75 – – Squali: 0303 75 20 – – – Spinaroli (Squalus acanthias) 0303 75 50 – – – Gattucci (Scyliorhinus spp. ) 0303 75 90 – – – altri 0303 79 – – altri: – – – Scorfani del Nord o sebasti (Sebastes spp. ): 0303 79 35 – – – – – della specie Sebastes marinus 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 L 178/62 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 14. 7. 1999 Codice NC Designazione delle merci Aliquota dei dazi Contingente tariffario (CT) (1) (2) (3) (4) ex 0303 79 37 – – – – – della specie Sebastes mentella 0303 79 45 – – – – Merlani (Merlangus merlangus) 0303 79 51 – – – – Molve (Molva spp. ) 0303 79 81 – – – – Rane pescatrici 0303 79 83 – – – – Melù o potassolo (Micromesistius poutassou o Gadus poutassou) 0303 79 96 – – – – altri 0303 80 – Fegati, uova e lattimi: 0303 80 90 – – altri 0304 Filetti di pesce ed altra carne di pesce (anche tritata), freschi refrigerati o congelati: 0304 10 – freschi o refrigerati: – – filetti: – – – di pesci di acqua dolce: ex 0304 10 11 – – – – di trote della specie Oncorhynchus mykiss ex 0304 10 13 – – – – di salmoni dell'Atlantico (Salmo salar) – – – altri: ex 0304 10 31 – – – – di merluzzi bianchi della specie (Gadus morhua) 0304 10 33 – – – – di merluzzi carbonari (Pollachius virens) 0304 10 35 – – – – di scorfani del Nord o sebasti (Sebastes spp. ) 0304 10 38 – – – – altri – – altra carne di pesce (anche tritata): 0304 10 91 – – – di pesci di acqua dolce – – – altri: – – – – Lati di aringhe: 0304 10 94 – – – – – dal 1o gennaio al 14 febbraio 0304 10 96 – – – – – dal 16 giugno al 31 dicembre 0304 10 98 – – – – altri 0304 20 – Filetti congelati: – – di pesci di acqua dolce: ex 0304 20 11 – – – di trote della specie Oncorhynchus mykiss ex 0304 20 13 – – – di salmoni del'Atlantico (Salmo salar) – – di merluzzi bianchi (Gadus morhua, Gadus macroce- phalus, Gadus Ogac) e di pesci della specie Boreogadus saida: ex 0304 20 29 – – – di merluzzi della specie Gadus morhua 0304 20 31 – – di merluzzi carbonari (Pollachius virens) 0304 20 33 – – di eglefini (Melanogrammus aeglefinus) – – di scorfani del Nord o sebasti (Sebastes spp. ): 0304 20 35 – – – della specie Sebastes marinus 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 CT n. 1 CT n. 1 14. 7. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 178/63 Codice NC Designazione delle merci Aliquota dei dazi Contingente tariffario (CT) (1) (2) (3) (4) CT n. 1 ex 0304 20 37 – – – della specie Sebastes mentella 0304 20 41 – – di merlani (Merlangus merlangus) 0304 20 43 – – di molva (Molva spp) ex 0304 20 53 – – – di sgombri della specie Scomber scombrus 0304 20 71 – – di passere di mare (Pleuronectes platessa) 0304 20 75 – – di aringhe (Clupea harengus, Clupea pallasii) 0304 20 96 – – altri: – – – di melù o potassolo (Micromesistius poutassou o Gadus poutassou) – – – diversi dai melù potassolo (Micromesistius poutassou o Gadus poutassou) 0304 90 – altri: 0304 90 05 – – Surimi – – altri: ex 0304 90 10 – – – di pesci di acqua dolce: – – – – di trote della specie Oncorhynchus mykiss – – – – di salmone dell'Atlantico (Salmo salar) – – – altri: – – – – di aringhe (Clupea harengus, Clupea pallasii): 0304 90 20 – – – – – dal 1o gennaio al 14 febbraio 0304 90 27 – – – – – dal 16 giugno al 31 dicembre 0304 90 38 – – – – – di merluzzi della specie Gadus morhua 0304 90 41 – – – – di merluzzi carbonari (Pollachius virens) 0304 90 45 – – – – di eglefini (Melanogrammus aeglefinus) 0304 90 57 – – – – di rane pescatrici (Lophius-spp. ) 0304 90 59 – – – – di melù o potassolo (Micromesistius poutassou o Gadus poutassou) 0304 90 97 – – – – altri 0305 Pesci secchi, salati o in salamoia; pesci affumicati, anche cotti prima o durante l'affumicatura; farine, polveri e agglomerati in forma di pellets di pesci, atti all'alimentazione umana: 0305 10 00 – Farine, polveri e agglomerati in forma di pellets di pesci, atti all'alimentazione umana: 0305 20 00 – Fegati, uova e lattimi di pesci, secchi, affumicati, salati o in salamoia 0305 30 – Filetti di pesce, secchi, salati o in salamoia, ma non affumi- cati: ex 0305 30 19 – – – di merluzzi bianchi della specie Gadus morhua ex 0305 30 30 – – di salmoni dell'Atlantico (Salmo salar) 0305 30 50 – – di ippoglossi neri (Reinhardtius hippoglossoides), salati o in salamoia 0305 30 90 – – altri 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 L 178/64 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 14. 7. 1999 Codice NC Designazione delle merci Aliquota dei dazi Contingente tariffario (CT) (1) (2) (3) (4) – Pesci affumicati, compresi i filetti: ex 0305 41 00 – – Salmoni dell'Atlantico (Salmo salar) 0305 42 00 – – Aringhe (Clupea harengus, Clupea pallasii) 0305 49 10 – – – Ippoglossi neri (Reinhardtius hippoglossoides) 0305 49 20 – – – Ippoglossi dell'Atlantico (Hippoglossus hippoglossus) ex 0305 49 30 – – – Sgombri della specie Scomer scombrus ex 0305 49 45 – – – Trote della specie Oncorhynchus mykiss 0305 49 50 – – – Anguille (Anguilla spp. ) 0305 49 80 – – – altri – Pesci secchi, anche salati ma non affumicati: ex 0305 51 10 – – – Merluzzi bianchi della specie Gadus morhua, secchi, non salati ex 0305 51 90 – – – Merluzzi bianchi della specie Gadus morhua, secchi e salati – Pesci salati ma non secchi né affumicati e pesci in salamoia: 0305 61 00 – – Aringhe (Clupea harengus, Clupea pallasii) ex 0305 62 00 – – Merluzzi bianchi della specie Gadus morhua 0305 69 – – altri: 0305 69 90 – – – altri 0306 Crostacei, anche sgusciati, vivi, freschi, refrigerati, congelati, secchi, salati o in salamoia; crostacei non sgusciati, cotti in acqua o al vapore, anche refrigerati, congelati, secchi, salati o in salamoia; farine, polveri e agglomerati in forma di pellets di crostacei, atti all'alimentazione umana: – congelati: 0306 13 – – Gamberetti: 0306 13 10 – – – Gamberetti della famiglia Pandalidae 0306 13 40 – – – Gamberetti rosa del Mediterraneo (Parapenaeus longiro- stris) 0306 13 50 – – – Gamberoni (mazzancolle) del genere Penaeus 0306 13 80 – – – altri 0306 19 30 – – – Scampi (Nephrops norvegicus) – non congelati: 0306 29 30 – – – Scampi (Nephrops norvegicus) 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 14. 7. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 178/65 Codice NC Designazione delle merci Aliquota dei dazi Contingente tariffario (CT) (1) 0307 (2) (3) (4) Molluschi, anche separati dalla loro conchiglia, vivi, freschi, refrigerati, congelati, secchi, salati o in salamoia; invertebrati acquatici diversi dai crostacei e dai molluschi, vivi, freschi, refrigerati, congelati, secchi, salati o in salamoia; farine, polveri e agglomerati in forma di pellets di invertebrati acqua- tici diversi dai crostacei, atti all'alimentazione umana: – Conchiglie dei pellegrini (Coquilles St Jacques) ventagli o pettini, altre conchiglie dei generi Pacten, Chlamys o Placo- pecten: 0307 21 00 – – vivi, freschi o refrigerati 0307 29 – – altri: 0307 29 10 – – – Ventagli-pettini maggiori (Pecten maximus), congelati 0307 29 90 – – – altri 1604 Preparazioni e conserve di pesci; caviale e suoi succedanei preparati con uova di pesce: – Pesci interi o in pezzi, esclusi i pesci tritati: ex 1604 11 00 – – Salmoni dell'Atlantico (Salmo salar) 1604 12 – – Aringhe: – – – altri: 1604 12 91 – – – – in recipienti ermeticamente chiusi 1604 12 99 – – – – altri 1604 19 – – altri: ex 1604 19 10 – – – Trote della specie Oncorhynchus mykiss 1604 19 91 – – – – Filetti crudi, semplicemente ricoperti di pasta o di pane grattugiato (impanati), anche precotti nell'olio, congelati – – – – altri: 1604 19 92 – – – – – Merluzzi bianchi (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) 1604 19 93 – – – – – Merluzzi carbonari (Pollachius virens) 1604 19 94 – – – – – Naselli (Merluccius-spp. ) Urophycis-spp. ) 1604 19 95 – – – – – Merluzzi dell'Alaska (Theragra chalcogramma) e merluzzi gialli (Pollachius pollachius) 1604 19 98 – – – – – altri 1604 20 – altre preparazioni e conserve di pesci: 1604 20 05 – – preparazioni di surimi – – altri: ex 1604 20 10 – – – di salmoni dell'Atlantico (Salmo salar) ex 1604 20 30 – – – di trote della specie Oncorhynchus mykiss 1604 20 90 – – – di altri pesci: 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 CT n. 2 CT n. 2 CT n. 3 CT n. 3 CT n. 3 CT n. 3 CT n. 3 CT n. 3 CT n. 2 CT n. 2 L 178/66 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 14. 7. 1999 Codice NC Designazione delle merci Aliquota dei dazi Contingente tariffario (CT) (1) 1605 (2) – – – – diversi dalle aringhe Crostacei, molluschi ed altri invertebrati acquatici, preparati o conservati: 1605 20 – Gamberetti: 1605 20 10 – – in recipienti ermeticamente chiusi – – altri: 1605 20 91 – – – in imballaggi immediati di contenuto netto inferiore o uguale a 2 kg 1605 20 99 – – – altri ex 1605 40 00 – Scampi (Nephrops norvegicus) 2301 Farine, polveri e agglomerati in forma di pellets, di carni, di frattaglie, di pesci o di corstacei, di molluschi o di altri invertebrati acquatici, non adatti all'alimentazione umana; ciccioli: 2301 20 00 – Farine, polveri e agglomerati in forma di pellets, di pesci o invertebrati acquatici di crostacei, di molluschi o di altri (3) 0 0 0 0 0 0 (4) CT n. 3 CT n. 4 CT n. 4 CT n. 4 CT n. 4 TABELLA II Codice NC Designazione delle merci Aliquota del dazio Contingente tariffario (CT) in tonnellate (1) (2) (3) (4) CT n. 1 (1) 700 0301 Pesci vivi: ex 0301 91 90 – – – Trote della specie Oncorhynchus mykiss 0302 Pesci freschi o refrigerati, esclusi i filetti di pesce e di altra carne di pesci della voce 0304: ex 0302 11 90 – – – Trote della specie Oncorhynchus mykiss 0303 Pesci congelati, esclusi i filetti e altre carni di pesci della voce 0304: ex 0303 21 90 – – – Trote della specie Oncorhynchus mykiss 0304 Filetti di pesce ed altra carne di pesce (anche tritata), freschi, refrigerati o congelati: 0304 10 – freschi o refrigerati: – – Filetti: ex 0304 10 11 – – – – di trote della specie Oncorhynchus mykiss 0304 20 – Filetti congelati: ex 0304 20 11 – – – di trote della specie Oncorhynchus mykiss 0304 90 – altri: ex 0304 90 10 – – – di trote della specie Oncorhynchus mykiss 0 0 0 0 0 0 14. 7. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 178/67 Codice NC Designazione delle merci Aliquota del dazio Contingente tariffario (CT) in tonnellate (1) 1604 (2) (3) (4) Preparazioni e conserve di pesci; caviale e suoi succedanei preparati con uova di pesce: CT n. 2 400 – Pesci interi o in pezzi, esclusi i pesci tritati: ex 1604 11 00 – – Salmoni dell'Atlantico (Salmo salar) 1604 19 – – altri: ex 1604 19 10 – – – Trote della specie Oncorhynchus mykiss 1604 20 – altre preparazioni e conserve di pesci: – – altri: ex 1604 20 10 – – – di salmoni dell'Atlantico (Salmo salar) ex 1604 20 30 – – – di trote della specie Oncorhynchus mykiss 1604 Preparazioni e conserve di pesci; caviale e suoi succedanei preparati con uova di pesce: – Pesci interi o in pezzi, esclusi i pesci tritati: 1604 19 92 – – – – – Merluzzi bianchi (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) 1604 19 93 – – – – – Merluzzi (Pollachius virens) 1604 19 94 – – – – – Naselli (Merluccius spp. Urophycis spp. ) 1604 19 95 – – – – – Merluzzi dell' Alaska (Theragra chalcogramma) e merluzzi gialli (Pollachius pollachius) 1604 19 98 – – – – – altri 1604 20 – altre preparazioni e conserve di pesci: 1604 20 05 – – preparazioni di surimi – – altri: ex 1604 20 90 – – – di altri pesci: – – – – diversi dalle aringhe 1605 Crostacei, molluschi ed altri invertebrati acquatici, preparati o conservati: 1605 20 – Gamberetti: 1605 20 10 – – in recipienti ermeticamente chiusi – – altri: 1605 20 91 – – – in imballaggi immediati di contenuto netto inferiore o uguale a 2 kg 1605 20 99 – – – altri ex 1605 40 00 – Scampi (Nephrops norvegicus) 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 CT n. 3 1 200 CT n. 4 2 000 (1) Le cifre si riferiscono alla presentazione commerciale “interi e svuotati”. Per le importazioni rientranti nella voce SA 0304, si applica un coefficiente di 2 sui quantitativi prelevati da questo contingente. »