title: Uredba Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih

eurovoc_concepts:
Structural Funds
development aid
economic conversion
employment policy
regional aid
social situation

text: 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 31 31999R1260 L 161/1 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 26. 6. 1999 UREDBA SVETA (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 161 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta (2), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (3), ob upoštevanju mnenja Odbora regij (4), (1) (2) ker člen 158 Pogodbe določa, da si Skupnost zaradi kre- pitve svoje ekonomske in socialne kohezije prizadeva zmanjšati neskladje med stopnjami razvitosti različnih regij in zaostalost najmanj razvitih regij ali otokov, vključno s podeželjem; ker člen 159 predvideva, da se ta dejavnost podpira prek Strukturnih skladov, Evropske investicijske banke (EIB) in drugih obstoječih finančnih instrumentov; ker mora v skladu s členom 19 Uredbe Sveta (EGS) št. 2052/88 z dne 24. junija 1988 o nalogah Strukturnih skladov in njihovi uspešnosti ter o koordiniranju njihovih aktivnosti med seboj in z aktivnostmi Evropske investicij- ske banke ter drugih obstoječih finančnih instrumentov (5) (1) UL C 176, 9. 6. 1998, str. 1. (2) Privolitev dana 6. maja 1999 (še neobjavljeno v Uradnem listu). (3) UL C 407, 28. 12. 1998, str. 74. (4) UL C 373, 2. 12. 1998, str. 1. (5) UL L 185, 15. 7. 1988, str. 9. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 3193/94 (UL L 337, 24. 12. 1994, str. 11). Svet na predlog Komisije do 31. decembra 1999 ponovno preveriti to uredbo; ker je zaradi zagotavljanja boljše pre- glednosti zakonodaje Skupnosti zaželeno, da se določbe o Strukturnih skladih združijo v eni uredbi in da se razvelja- vita Uredba (EGS) št. 2052/88 in Uredba Sveta (EGS) št. 4253/88 z dne 19. decembra 1988 o izvajanju Uredbe (EGS) št. 2052/88 glede koordinacije aktivnosti različnih Strukturnih skladov na eni strani med seboj in na drugi strani z aktivnostmi Evropske investicijske banke in drugih obstoječih finančnih instrumentov (6); (3) (4) ker bi bilo treba v skladu s členom 5 Protokola št. 6 o posebnih določbah glede Cilja 6 v okviru Strukturnih skladov na Finskem in Švedskem, priloženega k Aktu o pri- stopu Avstrije, Finske in Švedske, hkrati z Uredbo (EGS) št. 2052/88 do konca leta 1999 ponovno preveriti določbe tega protokola; ker bi bilo treba zato, da se poveča koncentracija in poe- nostavi delovanje Strukturnih skladov, zmanjšati število prednostnih ciljev v primerjavi z Uredbo (EGS) št. 2052/88; ker bi bilo treba opredeliti, da so ti cilji spodbujati razvoj in strukturno prilagajanje regij, ki zaostajajo v razvoju, gospodarska in socialna preobrazba območij s struktur- nimi težavami ter prilagajanje in posodabljanje politik in sistemov izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja; (5) ker Skupnost v svojem prizadevanju za krepitev ekonom- ske in socialne kohezije teži tudi k spodbujanju skladnega, uravnoteženega in trajnostnega razvoja gospodarskih dejavnosti, visoke stopnje zaposlenosti, enakosti med (6) UL L 374, 31. 12. 1988, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 3193/94. 32 SL Uradni list Evropske unije 14/Zv. 1 moškimi in ženskami ter visoke ravni varstva in izboljša- nja okolja; ker bi moralo navedeno prizadevanje ob dolo- čanju in izvajanju aktivnosti Strukturnih skladov vključe- vati zlasti zahteve glede varstva okolja ter prispevati k odpravljanju neenakosti in spodbujati enakost med moškimi in ženskami; ker lahko aktivnosti skladov omo- gočijo tudi uspešen boj zoper vsakršno diskriminacijo glede na raso, etnično pripadnost, invalidnost ali starost, zlasti z ovrednotenjem potreb, s finančnimi spodbudami in razširjenim partnerstvom; (6) ker kulturni razvoj, kakovost naravnega okolja in kulturne krajine, kakovostna in kulturna razsežnost življenja ter razvoj turizma prispevajo k večji ekonomski in socialni privlačnosti regij, kolikor spodbujajo ustvarjanje trajnih delovnih mest; k prispeva prednostnega cilja doseganju EKUJS gospodarske in socialne preobrazbe območij s struktur- nimi težavami v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1257/1999 z dne 17. maja 1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) ter o spremembi in razveljavitvi določenih uredb (1); (11) ker bodo posebne določbe, ki se bodo uporabljale za posa- mezni sklad, določene v izvedbenih odločbah, sprejetih v skladu s členi 37, 148 in 162 Pogodbe; (7) ker Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) prispeva zlasti k doseganju cilja spodbujati razvoj in strukturno pri- lagajanje regij, ki zaostajajo v razvoju, in h gospodarski in socialni preobrazbi območij s strukturnimi težavami; (12) in območij, ki ker bi bilo treba podrobno opredeliti merila za določanje izpolnjujejo pogoje za pridobitev regij pomoči; ker je ustrezno, da določanje prednostnih regij in območij na ravni Skupnosti v ta namen temelji na skupnem sistemu klasifikacije regij, imenovanem „nomenklatura sta- tističnih teritorialnih enot (NUTS)“, ki ga je vzpostavil statistični urad Evropskih skupnosti v sodelovanju z nacio- nalnimi statističnimi uradi; (8) ker bi bilo treba naloge Evropskega socialnega sklada (ESS) prilagoditi, da bi se upoštevala in izvajala evropska strategija zaposlovanja; (13) (9) ker so strukturni vidiki skupne ribiške politike kot samo- stojne strukturne politike od leta 1993 sestavni del Struk- turnih skladov; ker bi se moralo izvajanje v okviru Struk- turnih skladov nadaljevati prek Finančnega instrumenta za usmerjanje ribištva (FIUR); ker je pomoč iz FIUR za Cilj 1 vključena v programiranje tega cilja in ker sodi pomoč zunaj Cilja 1 v enoten program v vsaki zadevni državi čla- nici; (10) ker je Skupnost uvedla reformo skupne kmetijske politike, ki zajema strukturne in spremljevalne ukrepe za spodbu- janje razvoja podeželja; ker bi moral Usmerjevalni oddelek Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) v tem smislu še naprej prispevati k dosega- nju prednostnega cilja razvoja in strukturnega prilagajanja regij, ki zaostajajo v razvoju, z izboljševanjem učinkovi- tosti proizvodnih, predelovalnih in tržnih struktur za kme- tijske in gozdarske proizvode ter z razvojem lastnega potenciala podeželskih območij; ker Jamstveni oddelek ker bi morale biti kot regije, ki zaostajajo v razvoju, opre- deljene tiste, katerih BDP na prebivalca znaša manj kakor 75 % poprečja Skupnosti; ker bi morala Komisija za zago- tavljanje uspešne koncentracije pomoči na podlagi objek- tivnih statističnih podatkov to merilo dosledno uporabljati; ker bi moral najbolj oddaljene regije in območja z zelo nizko gostoto prebivalstva, ki jih v skladu s Protokolom št. 6, priloženim k Aktu o pristopu Avstrije, Finske in Švedske, za obdobje 1995-1999 zajema Cilj 6, zajemati tudi Cilj 1 iz te uredbe; (14) v ker bi morala biti kot območja, na katerih poteka gospodarska in socialna preobrazba, opredeljena tista območja, na katerih potekajo socialno-ekonomske spre- industrijskem in storitvenem sektorju, membe nazadujoča podeželska območja, urbana območja v teža- vah in območja v krizi, ki so odvisna od ribištva; ker bi bilo treba zagotoviti dejansko koncentracijo pomoči na najbolj prizadetih območjih Skupnosti; ker bi morala ta območja določiti Komisija na predlog držav članic in v tesnem sode- lovanju z njimi; (1) UL C 160, 26. 6. 1999, str. 80. 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 33 (15) (16) je mogoče, objektivnih kazalnikov, ki ker bi bilo treba za zagotovitev, da bodo imele aktivnosti skladov značaj Skupnosti, določiti območja, na katerih potekajo socialno-ekonomske spremembe v industrijskem sektorju, ter nazadujoča podeželska območja na podlagi, kolikor se uporabljajo na ravni Skupnosti; ker bi moralo poleg tega prebivalstvo, ki je zajeto v ta prednostni cilj, na ravni Skup- nosti kot celote predstavljati približno 10 % prebivalstva Skupnosti, kadar gre za industrijska območja, 5 %, kadar gre za podeželska območja, 2 %, kadar gre za urbana območja, in 1 %, kadar gre za ribiška območja; ker za zagotovitev, da vsaka država članica primerno prispeva k skupnemu prizadevanju za koncentracijo, v letu 2006 naj- večje možno zmanjšanje deleža prebivalstva, zajetega v Cilj 2 iz te uredbe, ne sme znašati več kakor tretjino v prime- rjavi z zajetostjo v Cilj 2 in Cilj 5b v letu 1999 iz Uredbe (EGS) št. 2052/88; ker bi se morale zaradi učinkovitega programiranja regije, ki zaostajajo v razvoju in katerih BDP na prebivalca je nižji od 75 % povprečja Skupnosti, ujemati z območji, ki pre- jemajo pomoč držav članic na podlagi člena 87(3)(a) Pogodbe, in ker bi bilo treba upoštevati kakršne koli druge posebne ukrepe na podlagi člena 299(2) navedene pogodbe, sprejete v korist najbolj oddaljenih regij (franco- skih čezmorskih departmajev, Azorov, Madeire in Kanarskih otokov); ker bi se morala tudi območja, na kate- rih potekajo ekonomske in socialne spremembe, zvečine ujemati z območji, ki prejemajo pomoč držav članic na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe; ker bi moral biti cilj Skup- nosti, da se do konca obdobja 2000-2006 z ustreznim pri- zadevanjem držav članic poveča usklajenost v primerjavi s sedanjim stanjem; (17) ker je cilj prilagajanja in posodabljanja politik in sistemov izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja zagotoviti finančno pomoč za regije in območja, ki niso zajeta v Cilj 1; ker bi moral biti Cilj 3 tudi referenčni okvir za zagotav- ljanje usklajenosti vseh aktivnosti na področju človeških virov v posamezni državi članici; prejemati prehodno podporo, ki se postopoma zmanjšuje; ker bi morala biti ta podpora v letu 2000 nižja kakor v letu 1999; (20) ker bi bilo treba predvideti določbe za razporeditev dele- žev razpoložljivih sredstev; ker bi se morala ta sredstva dodeljevati letno in bi morala biti predvsem koncentrirana na regije, ki zaostajajo v razvoju, vključno s tistimi, ki pre- jemajo prehodno podporo; (21) ker bi morali biti skupni letni prejemki vsake države čla- nice iz Strukturnih skladov na podlagi te uredbe — skupaj s pomočjo iz Kohezijskega sklada — omejeni s splošno zgornjo mejo, odvisno od nacionalne absorpcijske sposob- nosti; (22) ker bi morala Komisija okvirno dodeliti odobrene pravice za prevzem obveznosti za vsak prednostni cilj na podlagi ustreznih objektivnih meril; ker bi morala Komisija 4 % tako dodeljenih odobrenih pravic državam članicam dode- liti na sredi obdobja; ker bi se ob priznavanju posebnega prizadevanja za mirovni proces na Severnem Irskem program PEACE moral nadaljevati do leta 2004; ker je treba vzpostaviti poseben program pomoči za obdobje 2000-2006 za švedske regije na ravni NUTS II, ki niso vključene v seznam iz člena 3(2) in izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu Avstrije, Švedske in Finske; (23) ker bi bilo treba 5,35 % vseh razpoložljivih odobrenih pra- vic za prevzem obveznosti nameniti za pobude Skupnosti ter 0,65 % za inovativne sheme in tehnično pomoč; (18) ker bi morala biti pomoč ESS v okviru Cilja 2 namenjena regionalnim in lokalnim aktivnostim, ki ustrezajo poseb- nemu položaju na posameznem območju Cilja 2 in so koordinirane s pomočjo drugih Strukturnih skladov; ker mora biti vsak prispevek ESS za enotni programski dokument Cilja 2 tako visok, da upraviči ločeno uprav- ljanje, in bi moral torej znašati najmanj 5 % skupnega pri- spevka Strukturnih skladov; (24) ker morajo biti za potrebe programiranja razpoložljive pavšalno Strukturnih odobrene indeksirane in je treba indeksacijo po potrebi tehnično uskladiti do 31. decembra 2003; skladov pravice (19) ker bi morale regije, ki so bile leta 1999 zajete v prednostni cilj, a ne izpolnjujejo več meril za pridobitev pomoči, (25) ker bi morala do leta 2006 za sklade še naprej veljati temeljna načela reforme Strukturnih skladov iz leta 1988; ker so dosedanje izkušnje pokazale, da so za večjo 34 SL Uradni list Evropske unije 14/Zv. 1 poenostavitev in preglednost načel potrebne izboljšave; ker bi morala zlasti uspešnost veljati za temeljno načelo; (31) ker bi bilo treba določiti enostavnejša merila in načine za preverjanje in izvajanje načela dodatnosti; (26) ker bi bilo treba zato, da bi bile aktivnosti Strukturnih skladov uspešne in pregledne, natančno opredeliti pristojnosti držav članic in Skupnosti; ker bi morale biti navedene pristojnosti podrobno določene za posamezne stopnje programiranja, spremljanja, vrednotenja in nad- zora; ker bi morale biti v skladu z načelom subsidiarnosti in brez poseganja v pooblastila, ki jih ima Komisija, za izvajanje in spremljanje pomoči pristojne predvsem države članice; (32) ker bi bilo treba poenostaviti sistem programiranja, tako da se določi enotna doba sedmih let za načrtovanje; ker bi morale biti oblike in število shem pomoči v ta namen ome- jeni, tako da bi imele praviloma obliko enotne integrirane pomoči za posamezno regijo, da se posploši uporaba enot- nih programskih dokumentov za prednostne cilje in da se veliki projekti in globalna nepovratna sredstva vključijo v druge oblike pomoči; (27) ker bi morale aktivnosti Skupnosti dopolnjevati ali prispe- vati k aktivnostim držav članic; ker bi bilo treba zato, da se zagotovi znatna dodana vrednost, okrepiti partnerstvo; ker to zadeva regionalne in lokalne oblasti ter druge pristojne oblasti, vključno s tistimi, ki so odgovorne za okolje in za ter spodbujanje enakosti med moškimi gospodarske in socialne partnerje in druge pristojne sub- jekte; ker bi se morali relevantni partnerji vključiti v pri- pravo, spremljanje in ovrednotenje pomoči; in ženskami, (28) ker bi bilo treba določiti potek programiranja od prve zasnove do končnega upravičenca in ta potek v državah članicah poenostaviti s širšimi smernicami, ki jih pripravi Komisija za ustrezne in dogovorjene politike Skupnosti v zvezi s Strukturnimi skladi; (29) ker bi moralo programiranje zagotavljati koordinacijo Strukturnih skladov med seboj ter z drugimi obstoječimi finančnimi instrumenti in EIB; ker se ta koordinacija nanaša tudi na kombiniranje nepovratnih sredstev in posojil; (30) ker morajo biti dejavnosti Strukturnih skladov in aktiv- nosti, ki jih pomagajo financirati, združljive z drugimi poli- tikami Skupnosti ter upoštevati zakonodajo Skupnosti in ker bi bilo treba predvideti posebne določbe; ker bi moralo v tem pogledu razširjanje in izkoriščanje rezultatov raz- iskav in tehnološkega razvoja, ki potekajo v okviru Struk- turnih skladov, zagotavljati varstvo pravic, povezanih s pri- dobivanjem in izkoriščanjem znanja, ter potekati v skladu s pravili Skupnosti o konkurenci; (33) ker bi bilo treba zato, da bi okrepili celosten pristop k raz- voju — ob ustreznem upoštevanju posebnosti zadevnih regij — zagotoviti usklajenost aktivnosti raznih skladov in politik Skupnosti, strategije zaposlovanja, gospodarskih in socialnih politik držav članic ter njihovih regionalnih poli- tik; (34) ker bi bilo treba zato, da bi pospešili in poenostavili postopke programiranja, razlikovati med pristojnostmi Komisije in držav članic; ker bi bilo treba v ta namen pred- videti določbe, da Komisija na predlog držav članic sprejme strategije in razvojne prednostne naloge, ki bodo urejale programiranje, finančni prispevek Skupnosti in s tem povezane izvedbene rešitve, medtem ko bi države članice odločale o uporabi; ker bi bilo treba podrobno opredeliti tudi vsebino različnih oblik pomoči; (35) ker bi moralo biti tako decentralizirano izvajanje aktivnosti Strukturnih skladov s strani držav članic zadostno zagoto- vilo glede načinov in kakovosti izvajanja, rezultatov aktiv- nosti in njihovega ovrednotenja, dobrega finančnega poslovodenja in nadzora nad njim; (36) ker bi morala Komisija, po potrebi v sodelovanju z EIB, odobriti velike naložbene projekte, katerih vrednost pre- sega določeni finančni znesek, da bi ovrednotila njihov vpliv in predvideno uporabo sredstev Skupnosti; (37) ker bi bilo treba predvideti določbe za aktivnosti, ki so v interesu Skupnosti in se izvajajo na pobudo Komisije, da bi dopolnjevale tiste, ki se izvajajo v okviru prednostnih ciljev; 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 35 (38) čezmejnega, transnacionalnega ker bi se morale pobude Skupnosti osredotočati na spod- bujanje in medregionalnega sodelovanja (Interreg), gospodarske in socialne prenove mest in urbanih sosesk v krizi (URBAN), oba financira ESRR, razvoja podeželja (Leader), ki ga finan- in razvoja človeških cira Usmerjevalni oddelek EKUJS, virov glede na enake možnosti (EQUAL), ki ga financira ESS; ker je spodbujanje čezmejnega sodelovanja — zlasti glede na širitev transnacionalnega in medregionalnega sodelovanja — v tem okviru še posebno pomembno; ker bi bilo treba nameniti ustrezno pozornost sodelovanju z najbolj oddaljenimi regijami; ker je treba okrepiti koordi- nacijo čezmejnega, transnacionalnega in medregionalnega sodelovanja in ukrepov, ki se izvajajo na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 3906/89 (1), Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 1279/96 (2) in Uredbe Sveta (ES) št. 1488/96 (3), predvsem glede na širitev Evropske unije in ob upoštevanju evropsko-sredozemskega partnerstva; ker bi bilo treba v okviru pobude EQUAL ustrezno upoštevati socialno in poklicno vključitev prosilcev za azil; (39) ker bi morali Strukturni skladi podpirati študije, pilotne projekte in izmenjavo izkušenj, da bi spodbujali inovativne načine dela in metode z enostavnim in preglednim izvaja- njem; (40) interes ker bi bilo za okrepitev učinka finančnega vzvoda sredstev Skupnosti, tako da bi se, kolikor je mogoče, opirali na zasebne vire financiranja in bolj upoštevali donosnost projektov, treba diverzificirati oblike pomoči iz Struktur- nih skladov in diferencirati stopnje pomoči, zato da bi se uveljavljal uporaba Skupnosti, raznovrstnih finančnih virov in omejil prispevek skladov s spodbujanjem uporabe ustreznih oblik pomoči; ker bi bilo treba v ta namen določiti znižane stopnje udeležbe pri naložbah v podjetja in infrastrukturne projekte, ki ustva- rjajo znaten prihodek; ker bi bilo treba za namene te uredbe okvirno določiti, da je znatni čisti prihodek tisti, ki znaša najmanj 25 % celotnih stroškov naložbe; spodbujala (41) ker bi bilo treba v skladu z načelom subsidiarnosti v zvezi z izdatki, ki so upravičeni do povračila, uporabljati ustrezne nacionalne predpise, kjer ni predpisov Skupnosti, (1) UL L 375, 23. 12. 1989, str. 11 (Phare). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 753/96 (UL L 103, 26. 4. 1996, str. 5). (2) UL L 165, 4. 7. 1996, str. 1 (Tacis). (3) UL L 189, 30. 07. 1996, str. 1 (MEDA). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 780/98 (UL L 113, 15. 4. 1998, str. 2). čeprav jih Komisija lahko sprejme, če so potrebni za zago- tavljanje enotne in uravnotežene uporabe Strukturnih skladov v Skupnosti; ker bi bilo treba natančno opredeliti začetni in končni datum, ko so izdatki upravičeni do povračila, in določiti, da se naložbenih projektov ne sme bistveno spreminjati; ker bi moral zato, da se zagotovi učinkovitost in trajen učinek pomoči iz skladov, del pomoči ali vsa pomoč ostati vezana le na tisto aktivnost, katere narava ali izvedbeni pogoji se ne spremenijo toliko, da bi to povzročilo odklon aktivnosti, ki prejema pomoč, od prvotnih ciljev; (42) ker bi bilo treba predpise in postopke za prevzemanje obveznosti in izvrševanje plačil poenostaviti; ker bi bilo treba v ta namen prevzeti proračunske obveznosti enkrat na leto skladno z večletno finančno perspektivo in finančnim načrtom pomoči ter izvršiti plačila v obliki predplačila in naknadnega povračila dejanskih izdatkov; ker bi bilo treba skladno z veljavno sodno prakso more- bitne obresti od predplačila obravnavati kot sredstva države članice in ker bi jih bilo treba zato, da se poveča uči- nek skladov, uporabiti za iste namene kot predplačilo; (43) ker bi bilo treba zagotoviti dobro finančno poslovodenje, tako da se zagotovi, da so izdatki primerno utemeljeni in potrjeni ter da so plačila vezana na izpolnjevanje temelj- nih obveznosti glede spremljanja programiranja, finanč- nega nadzora in uporabe prava Skupnosti; (44) ker bi bilo treba za zagotavljanje dobrega upravljanja sredstev Skupnosti izboljšati napovedovanje in izvrševanje izdatkov; ker bi morale v ta namen države članice Komisiji redno pošiljati napovedi glede porabe sredstev Skupnosti in ker bi morala biti posledica kakršne koli zamude pri finančnem izvajanju povračilo predplačila in samodejno prenehanje prevzetih obveznosti; (45) ker bi bilo treba v prehodnem obdobju od 1. januarja 1999 do 31. decembra 2001 vsako sklicevanje na evro praviloma 36 SL Uradni list Evropske unije 14/Zv. 1 razumeti kot sklicevanje na evro kot monetarno enoto iz drugega stavka člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 974/98 z dne 3. maja 1998 o uvedbi evra (1); preučili ukrepi, ki jih sprejmejo države članice, in bi se Komisiji omogočilo, da po potrebi zahteva korektivne ukrepe; (46) ker je eno izmed zagotovil za uspešnost aktivnosti Struk- turnih skladov učinkovito spremljanje; ker bi bilo treba izboljšati spremljanje in natančneje opredeliti pristojnosti na tem področju; ker bi bilo zlasti treba razločevati naloge upravljanja od nalog spremljanja; (52) ker bi bilo treba podrobno opredeliti pristojnost držav čla- nic glede preganjanja in popravljanja nepravilnosti in krši- tev ter pristojnost Komisije, kjer države članice ne izpol- njujejo svojih obveznosti; (47) ker bi bilo treba določiti enotni organ upravljanja za vsako pomoč in njegove odgovornosti; ker bi morale te odgovor- nosti vključevati predvsem zbiranje podatkov o rezultatih in njihovo sporočanje Komisiji, zagotavljanje dobrega finančnega izvajanja, organiziranje vrednotenja in spošto- vanje obveznosti v zvezi z obveščanjem javnosti in prava Skupnosti; ker bi bilo torej treba za spremljanje pomoči predvideti redna srečanja med Komisijo in organom uprav- ljanja; (48) ker bi bilo treba določiti, da je nadzorni odbor organ, ki ga imenuje država članica, in da nadzoruje pomoč, preverja, kako jo organ upravljanja upravlja, zagotavlja spoštovanje lastnih smernic in izvedbenih pravil ter preučuje ovredno- tenja; (49) ker so kazalniki in letna poročila o izvajanju bistvenega pomena za spremljanje in bi jih bilo treba natančneje opre- deliti, da bi zanesljivo izražali napredek shem pomoči in kakovost programiranja; (50) ker bi bilo treba za zagotavljanje učinkovitega in pravil- nega izvajanja določiti obveznosti držav članic na področju sistemov upravljanja in nadzora, potrjevanja izdatkov ter preprečevanja, odkrivanja in popravljanja nepravilnosti ter kršitev prava Skupnosti; (51) ker bi bilo treba brez poseganja v pristojnosti Komisije glede finančnega nadzora v tem pogledu izboljšati sodelo- vanje med državami članicami in Komisijo, zlasti z rednimi posvetovanji med državami članicami in Komisijo, da bi se (53) ker sta uspešnost in vpliv aktivnosti Strukturnih skladov odvisna tudi od izboljšanega in bolj poglobljenega vredno- tenja; ker bi bilo treba s tem v zvezi določiti pristojnosti držav članic in Komisije ter postopke za zagotavljanje zanesljivosti vrednotenja; (54) ker bi bilo treba sheme pomoči ovrednotiti z vidika nji- hove priprave, vmesnega pregleda in presoje vpliva ter bi moral biti postopek vrednotenja vključen v spremljanje pomoči; ker bi bilo treba v ta namen natančno opredeliti cilje in vsebino posamezne faze vrednotenja ter izboljšati ovrednotenje stanja na socialnem in ekonomskem področju, na področju okolja in na področju enakosti med moškimi in ženskami; (55) ker vmesno vrednotenje in zadržanje dela prvotno odobre- nih pravic v obliki rezerve omogočata, da se v posamezni državi članici na podlagi doseženih rezultatov dodeli dodatno financiranje; ker bi morale take dodelitve temeljiti na objektivnih, enostavnih in preglednih merilih, ki izra- žajo učinkovitost in kakovost upravljanja in finančnega izvajanja; (56) ker je treba vsaka tri leta predložiti poročilo o doseženem napredku pri uresničevanju ekonomske in socialne kohe- zije, ki bi moralo vsebovati analize stanja v regijah Skup- nosti ter njihovega ekonomskega in socialnega razvoja; (57) ker bi bilo treba za dobre partnerske odnose in ustrezno promoviranje pomoči Skupnosti zagotoviti najširše možno informiranje in obveščanje javnosti; ker bi morali biti organi, odgovorni za upravljanje pomoči, odgovorni tudi za ta vidik in za obveščanje Komisije o sprejetih ukre- pih; (1) UL L 139,11. 5. 1998, str. 1. (58) ker bi bilo treba določiti način delovanja odborov, ki pomagajo Komisiji pri izvajanju te uredbe; 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 37 (59) ker bi bilo treba določiti posebne prehodne določbe, ki bodo omogočale pripravo novega programiranja takoj po začetku veljavnosti te uredbe in zagotavljale, da do pri- prave regionalnih razvojnih načrtov in shem pomoči po novem sistemu pomoč državam članicam ne bo prekinjena, SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: NASLOV I SPLOŠNA NAČELA POGLAVJE I CILJI IN NALOGE Člen 1 Cilji oddelka Evropskega Jamstvenega Dejavnosti Skupnosti prek Strukturnih skladov, Kohezijskega kmetijskega sklada, usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS), Evropske investi- cijske banke (EIB) ter drugih obstoječih finančnih instrumentov podpirajo uresničevanje splošnih ciljev iz členov 158 in 160 Pogodbe. Strukturni skladi, EIB in drugi obstoječi finančni instru- menti vsak na ustrezen način prispevajo k doseganju naslednjih treh prednostnih ciljev: 1. spodbujanju razvoja in strukturnemu prilagajanju regij, ki zaostajajo v razvoju, v nadaljevanju „Cilj 1“; 2. podpiranju gospodarske in socialne preobrazbe območij s strukturnimi težavami, v nadaljevanju „Cilj 2“; 3. podpiranju prilagajanja in posodabljanja politik in sistemov izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja, v nadaljevanju „Cilj 3“. Ta cilj zagotavlja finančno pomoč regijam, ki niso zajete v Cilj 1, in predstavlja referenčni okvir politike za vse ukrepe, namenjene spodbujanju razvoja človeških virov na posameznem nacionalnem ozemlju, ne glede na posebnosti posamezne regije. Skupnost z uresničevanjem teh ciljev prispeva k skladnemu, uravnoteženemu gospodarskih trajnostnemu dejavnosti, razvoju zaposlovanja in človeških virov, varstvu in izboljšanju okolja ter k odpravljanju neenakosti in spodbujanju enakosti med moškimi in ženskami. razvoju in Člen 2 Sredstva in naloge 1. V tej uredbi pomenijo „Strukturni skladi“ Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS), Usmerje- valni oddelek Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstve- nega sklada (EKUJS) in Finančni instrument za usmerjanje ribiš- tva (FIUR), v nadaljevanju „skladi“. 2. V skladu s členi 33, 146 in 160 Pogodbe prispevajo skladi, vsak skladno s posebnimi določbami, ki urejajo njihove aktiv- nosti, k doseganju Cilja 1, Cilja 2 in Cilja 3 na naslednji način: (a) Cilj 1: ESRR, ESS, Usmerjevalni oddelek EKUJS in FIUR; (b) Cilj 2: ESRR in ESS; (c) Cilj 3: ESS. 3. FIUR prispeva k strukturnim ukrepom v ribiškem sektorju v regijah, ki niso zajete v Cilj 1, v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1263/1999 z dne 21. junija 1999 o finančnem instrumentu za usmerjanje ribištva (1). Jamstveni oddelek EKUJS prispeva k doseganju Cilja 2 v skladu z Uredbo (ES) št. 1257/1999. 4. Skladi prispevajo k financiranju pobud Skupnosti ter k podpi- ranju inovativnih ukrepov in tehnične pomoči. Ukrepi tehnične pomoči se izvajajo v okviru programiranja, opre- deljenega v členih 13 do 27, ali na pobudo Komisije na podlagi člena 23. (1) UL L 161, 26. 6. 1999, str. 54. 38 SL Uradni list Evropske unije 14/Zv. 1 jih je mogoče 5. Druga sredstva proračuna Skupnosti, ki uporabljati za doseganje ciljev iz člena 1, so zlasti tista, ki so dodeljena drugim strukturnim ukrepom in Kohezijskemu skladu. Ta seznam velja sedem let od 1. januarja 2000. Komisija in države članice zagotovijo, da so aktivnosti skladov v skladu z drugimi politikami in aktivnostmi Skupnosti, zlasti na področju zaposlovanja, enakosti med moškimi in ženskami, socialne politike in poklicnega usposabljanja, skupne kmetijske politike, skupne ribiške politike, prometa, energetike in vseevrop- skih omrežij, ter da so zahteve varstva okolja vključene v opredelitve in izvajanje aktivnosti skladov. 6. EIB sodeluje pri doseganju ciljev iz člena 1 v skladu s postopki, določenimi v njenem statutu. Drugi obstoječi finančni instrumenti, ki bi lahko prispevali k dose- ganju ciljev iz člena 1, vsak v skladu s posebnimi določbami, ki urejajo njihove aktivnosti, so Evropski investicijski sklad in Evrop- ska skupnost za atomsko energijo (Euratom) (posojila, jamstva), v nadaljevanju „drugi finančni instrumenti“. Člen 4 Cilj 2 1. Regije, ki jih zajema Cilj 2, so tiste regije s strukturnimi problemi, katerih socialno-gospodarska preobrazba se podpira v skladu s členom 1(2) in katerih prebivalstvo ali površina je dovolj obsežna. To so zlasti območja, na katerih potekajo socialno- ekonomske spremembe v industrijskem in storitvenem sektorju, nazadujoča podeželska območja, urbana območja v težavah in območja v krizi, ki so odvisna od ribištva. 2. Komisija in države članice poskušajo zagotoviti, da se pomoč dejansko koncentrira na najbolj prizadeta območja in na najustre- znejši geografski ravni. Prebivalstvo območij iz odstavka 1 ne sme presegati 18 % celotnega prebivalstva Skupnosti. Skladno s tem Komisija za vsako državo članico določi zgornjo mejo prebival- stva na podlagi naslednjih dejavnikov: POGLAVJE II GEOGRAFSKA OPREDELITEV OBMOČIJ, KI LAHKO PRIDOBIJO POMOČ V OKVIRU PREDNOSTNIH CILJEV (a) celotnega prebivalstva območij NUTS III vsake države članice, ki izpolnjujejo merila iz odstavkov 5 in 6; Člen 3 Cilj 1 (b) resnosti strukturnih problemov na nacionalni ravni v vsaki državi članici v primerjavi z drugimi zadevnimi državami čla- nicami. Ta resnost se oceni na podlagi celotne brezposelnosti in dolgotrajne brezposelnosti zunaj regij, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči v okviru Cilja 1; 1. Regije, ki jih zajema Cilj 1, so tiste regije na ravni II nomen- klature statističnih teritorialnih enot (raven NUTS II), katerih BDP na prebivalca, merjen po kupni moči in izračunan na podlagi zne- skov Skupnosti za zadnja tri leta, ki so na voljo 26. marca 1999, znaša manj kakor 75 % povprečja Skupnosti. (c) potrebe, da se zagotovi, da vsaka država članica primerno pri- speva k skupnemu prizadevanju za koncentracijo, kakor je opredeljeno v tem pododstavku; največje možno zmanjšanje prebivalstva, zajetega v Cilju 2, ne presega ene tretjine prebi- valstva, zajetega leta 1999 v Cilju 2 in Cilju 5b iz Uredbe (EGS) št. 2052/88. Ta cilj zajema tudi najbolj oddaljene regije (francoske čezmorske departmaje, Azore, Kanarske otoke in Madeiro), ki so pod pragom 75 %, in območja, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči v okviru Cilja 6 za obdobje 1995-1999 v skladu s Protokolom št. 6 k Aktu o pristopu Avstrije, Finske in Švedske. Komisija zagotovi državam članicam vse informacije, ki jih ima na voljo, v zvezi z merili iz odstavkov 5 in 6. 2. Komisija sestavi seznam regij, ki jih zajema Cilj 1, ob doslednem upoštevanju prvega pododstavka odstavka 1, brez poseganja v člen 6(1) in drugi pododstavek člena 7(4). 3. Ob upoštevanju zgornjih mej iz odstavka 2 države članice Komisiji predlagajo seznam značilnih območij, ki predstavljajo: 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 39 (a) regije na ravni NUTS III ali najbolj prizadeta območja v teh regijah, ki izpolnjujejo merila iz odstavka 5 ali merila iz odstavka 6; 7. Urbana območja iz odstavka 1 so gosto naseljena območja, ki izpolnjujejo vsaj eno od naslednjih meril: (b) območja, ki izpolnjujejo merila iz odstavka 7 ali merila iz odstavka 8 ali posebna merila držav članic iz odstavka 9. (a) stopnja dolgotrajne brezposelnosti višja od povprečja Skup- nosti; Države članice zagotovijo statistične in druge informacije na naj- ustreznejši geografski ravni, ki jih Komisija potrebuje za ovred- notenje teh predlogov. (b) visoka stopnja revščine, vključno z neustreznimi stanovanj- skimi razmerami; 4. Brez poseganja v člen 6(2) Komisija na podlagi informacij iz odstavka 3 v tesnem sodelovanju z zadevno državo članico sestavi seznam območij, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči v okviru Cilja 2, ob upoštevanju nacionalnih prednostnih nalog. Območja, ki izpolnjujejo merila iz odstavkov 5 in 6, morajo v vsaki državi članici vključevati najmanj 50 % prebivalstva, ki ga zajema Cilj 2, razen v primeru ustrezno utemeljenih objektivnih okoliščin. na 5. Območja, socialno-ekonomske spremembe iz odstavka 1, so teritorialna enota ali spadajo k teritorialni enoti na ravni NUTS III, ki izpolnjuje naslednja merila: potekajo katerih (c) posebno prizadeto okolje; (d) visoka stopnja kriminalitete in prestopništva; (e) nizka raven izobraženosti prebivalstva. 8. Od ribištva odvisna območja iz odstavka 1 so obalna območja, v katerih število delovnih mest v ribiški industriji predstavlja znaten odstotek celotne zaposlenosti in ki se spopadajo s struk- turnimi socialno-ekonomskimi problemi zaradi prestrukturiranja ribiškega sektorja, kar povzroča znatno zmanjšanje števila delov- nih mest v tem sektorju. (a) povprečna stopnja brezposelnosti v zadnjih treh letih nad povprečjem Skupnosti; 9. Pomoč Skupnosti se lahko nanaša tudi na območja z znatnim deležem prebivalstva ali površine, ki spadajo v eno izmed nasled- njih kategorij: (b) odstotni delež zaposlenosti v industriji glede na celotno zapo- slenost v katerem koli referenčnem letu od leta 1985 enak ali višji od povprečja Skupnosti; (c) opazno zmanjšanje zaposlenosti v industriji v primerjavi z referenčnim letom, izbranim v skladu z (b). (a) območja, izpolnjujoča merila iz odstavka 5, ki mejijo na industrijska območja, območja, izpolnjujoča merila iz odstavka 6, ki mejijo na podeželska območja, območja, izpolnjujoča merila iz odstavka 5 ali merila iz odstavka 6, ki mejijo na regijo, zajeto v Cilju 1; 6. Podeželska območja iz odstavka 1 morajo biti teritorialna enota ali spadati k teritorialni enoti na ravni NUTS III, ki izpol- njuje naslednja merila: (b) podeželska območja s socialno-ekonomskimi problemi, ki so posledica staranja ali upadanja aktivnega prebivalstva v kme- tijstvu; (a) gostota prebivalstva manj kakor 100 ljudi na km2 ali odstotni delež zaposlenosti v kmetijstvu glede na celotno zaposlenost, ki je enak ali višji od dvakratnega povprečja Skupnosti v kate- rem koli referenčnem letu od leta 1985; (c) območja, katerih pomembne in preverljive značilnosti kažejo, da se spopadajo ali jih ogrožajo resni strukturni problemi ali visoka stopnja brezposelnosti zaradi trenutnega ali predvide- nega prestrukturiranja ene ali več dejavnosti v kmetijskem, industrijskem ali storitvenem sektorju. (b) povprečna stopnja brezposelnosti v zadnjih treh letih nad povprečjem Skupnosti ali zmanjšanje števila prebivalstva od leta 1985. 10. Posamezno območje lahko dobi pomoč le v okviru Cilja 1 ali le v okviru Cilja 2. 40 SL Uradni list Evropske unije 14/Zv. 1 11. Seznam območij velja sedem let od 1. januarja 2000. Kadar je v regiji večja kriza, lahko Komisija na predlog države čla- nice v letu 2003 spremeni seznam območij v skladu z odstavki 1 do 10, ne da bi se pri tem povečal delež prebivalstva znotraj posa- mezne regije iz člena 13(2). 2. Ne glede na člen 4 prejemajo regije, ki so bile v letu 1999 zajete v Cilj 2 in Cilj 5(b) v skladu z Uredbo (EGS) št. 2052/88 in niso na seznamu iz člena 4(4) te uredbe, od 1. januarja 2000 do 31. decembra 2005 prehodno podporo iz ESRR v okviru Cilja 2 v skladu s to uredbo. Ta območja prejemajo od 1. januarja 2000 do 31. decembra 2006 podporo iz ESS v okviru Cilja 3 na enaki podlagi kakor območja Cilja 3, iz Jamstvenega oddelka EKUJS v okviru njegove podpore za razvoj podeželja in iz FIUR v okviru njegovih strukturnih ukrepov v ribiškem sektorju zunaj Cilja 1. Člen 5 Cilj 3 Območja, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči v okviru Cilja 3, so tista, ki ne izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči v okviru Cilja 1. POGLAVJE III FINANČNE DOLOČBE Člen 7 Sredstva in koncentracija Člen 6 1. Razpoložljiva sredstva za prevzem obveznosti skladov v obdobju 2000 do 2006 znašajo 195 milijard EUR v cenah iz leta 1999. Prehodna podpora Letna razporeditev teh sredstev je prikazana v Prilogi. 1. Regije, ki so bile v letu 1999 zajete v Cilj 1 v skladu z Uredbo (EGS) št. 2052/88 in niso navedene v drugem pododstavku člena 3(1) januarja 2000 do te uredbe, od 1. 31. decembra 2005 ne glede na člen 3 še naprej prejemajo pre- hodno podporo iz skladov v okviru Cilja 1. in (2) 2. Razporeditev proračunskih sredstev po ciljih je taka, da so pre- težno skoncentrirana na regije Cilja 1. 69,7 % sredstev Strukturnih skladov bo dodeljenih Cilju 1, vključno s 4,3 % za prehodno podporo (i. e. skupno 135,9 mili- jard EUR). Komisija ob sprejetju seznama iz člena 3(2) v skladu s členom 4(5) in (6) sestavi seznam območij na ravni NUTS III, pripadajočih tistim regijam, ki naj v letu 2006 prejemajo prehodno podporo iz skladov v okviru Cilja 1. 11,5 % sredstev Strukturnih skladov bo dodeljenih Cilju 2, vključno z 1,4 % za prehodno podporo (i. e. skupno 22,5 mili- jard EUR). Vendar pa lahko Komisija na predlog države članice v okviru omejitev glede prebivalstva na območjih iz drugega pododstavka in v skladu z določbami drugega pododstavka člena 4(4) ta območja nadomesti z območji na ravni NUTS III ali manjšimi, pri- padajočimi tistim regijam, ki izpolnjujejo merila iz člena 4(5) do (9). Območja regij, ki niso na seznamu iz drugega in tretjega podod- stavka, v letu 2006 še naprej prejemajo podporo le iz ESS, FIUR in Usmerjevalnega oddelka EKUJS, in sicer v enaki obliki pomoči. 12,3 % sredstev Strukturnih skladov bo dodeljenih Cilju 3 (i. e. skupno 24,05 milijard EUR). Zneski, navedeni za Cilj 1, Cilj 2 in Cilj 3, ne vključujejo finančnih sredstev iz odstavka 6 niti financiranja za FIUR zunaj Cilja 1. 3. Komisija na podlagi preglednih postopkov določi po državah članicah okvirno razporeditev odobrenih pravic za prevzem obveznosti, ki so na voljo za programiranje iz členov 13 do 19, pri čemer za Cilj 1 in Cilj 2 v celoti upošteva enega ali več objek- tivnih meril, podobnih tistim iz Uredbe (EGS) št. 2052/88, in sicer: prebivalstvo,ki izpolnjuje pogoje za pridobitev pomoči, 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 41 regionalno razvitost, nacionalno razvitost in sorazmerno resnost strukturnih problemov, zlasti stopnjo brezposelnosti. 7. Za namene programiranja in poznejšo vključitev zneskov iz odstavka 1 v splošni proračun Evropskih skupnosti se ti od 1. januarja 2000 indeksirajo 2 % na leto. Razporeditev po državah članicah za Cilj 3 načelno temelji na prebivalstvu, ki izpolnjuje pogoje za pridobitev pomoči, stanju zaposlenosti in resnosti problemov, kakršni so socialna izključe- nost, raven izobraženosti in usposobljenosti ter udeležba žensk na trgu dela. Komisija po potrebi najpozneje do 31. decembra 2003 pregleda indeksacijo dodeljenih sredstev za obdobje 2004 do 2006 zaradi tehničnih prilagoditev na podlagi najnovejših razpoložljivih infor- macij o gospodarskih gibanjih. Razlika glede na začetno progra- miranje se prerazporedi in se vključi v znesek iz odstavka 5. Za Cilj 1 in Cilj 2 so v teh razporeditvah ločeno navedene dode- litve odobrenih pravic za regije in območja, ki so upravičeni do prehodne podpore. Te dodelitve se določijo v skladu z merili iz prvega pododstavka. Letna razporeditev teh odobrenih pravic se od 1. januarja 2000 postopno zmanjšuje in je leta 2000 nižja kakor leta 1999. Profil prehodne podpore se lahko v soglasju s Komisijo prilagodi posebnim potrebam posameznih regij, pod pogojem, da so upoštevana dodeljena finančna sredstva za vsako regijo. Komisija na podlagi preglednih postopkov določi po državah čla- nicah tudi okvirno razporeditev odobrenih pravic za prevzem obveznosti, na voljo za strukturne ukrepe v ribiškem sektorju v regijah, ki jih ne zajema Cilj 1, kakor je navedeno v prvem pod- odstavku člena 2(3). 8. Skupni letni prejemki vsake države članice iz Strukturnih skladov na podlagi te uredbe — skupaj s pomočjo iz Kohezijskega sklada — naj ne bi presegali 4 % nacionalnega BDP. POGLAVJE IV ORGANIZACIJA Člen 8 4. V okviru Cilja 1 se vzpostavi program PEACE za obdobje 2000 do 2004 v podporo mirovnemu procesu na Severnem Irskem v korist Severne Irske in mejnih območij Irske. Dopolnjevanje in partnerstvo V okviru Cilja 1 se vzpostavi poseben program pomoči za švedske regije na ravni NUTS II, ki niso vključene v seznam iz člena 3(2) in izpolnjujejo merila iz člena 2 Protokola št. 6 k Aktu o pristopu Avstrije, Švedske in Finske, za obdobje 2000 do 2006. 1. Aktivnosti Skupnosti dopolnjujejo ali prispevajo k ustreznim nacionalnim aktivnostim. Pripravijo se ob tesnem posvetovanju, v nadaljevanju „partnerstvu“, med Komisijo in državo članico, skupaj z oblastmi in organi, ki jih določi država članica v okviru nacionalnih pravil in obstoječe prakse, in sicer z: — regionalnimi in lokalnimi oblastmi in drugimi pristojnimi jav- nimi oblastmi, 5. 4 % odobrenih pravic za prevzem obveznosti, predvidenih v okvirni razporeditvi za posamezno državo, navedenih v odstavku 3, se dodeli v skladu s členom 44. — gospodarskimi in socialnimi partnerji, — vsemi drugimi ustreznimi pristojnimi organi v tem okviru. 6. Za obdobje iz odstavka 1 se 5,35 % odobrenih pravic za prevzem obveznosti iz Strukturnih skladov, navedenih v odstavku 1, nameni za financiranje pobud Skupnosti. Partnerstvo se izvaja v popolni usklajenosti z zadevnimi institucionalnimi, pravnimi in finančnimi pooblastili vsakega partnerja, kakor je opredeljeno v prvem pododstavku. 0,65 % odobrenih pravic iz odstavka 1 se nameni financiranju inovativnih ukrepov in tehnične pomoči skladno s členoma 22 in 23. Pri določanju najustreznejšega partnerstva na nacionalni, regionalni, lokalni ali drugi ravni, država članica omogoči široko v povezovanje in in prakso, pri tem pa upošteva skladuznacionalnimi pravili ustreznih organov uspešno vseh 42 SL Uradni list Evropske unije 14/Zv. 1 potrebo po spodbujanju enakosti med moškimi in ženskami ter spodbujanju trajnostnega razvoja z vključevanjem zahtev glede varstva in izboljšanja okolja. (c) referenčni okvir politike Cilja 3:dokument, ki opisuje kontekst pomoči, namenjene zaposlovanju in razvoju človeških virov na celotnem ozemlju vsake države članice, in opredeljuje povezanost iz nacionalnega akcijskega načrta zaposlovanja; s prednostnimi nalogami Vse določene stranke, v nadaljevanju „partnerji“, so partnerji, ki si prizadevajo doseči skupni cilj. 2. Partnerstvo zajema pripravo, financiranje, spremljanje in vred- notenje pomoči. Države članice zagotovijo udeležbo relevantnih partnerjev na različnih stopnjah programiranja, upoštevajoč časovne omejitve za vsako stopnjo. (d) okvir podpore Skupnosti: dokument, ki ga odobri Komisija v soglasju z zadevno državo članico potem, ko je bila izdelana ocena načrta, ki ga je predložila država članica, ter vsebuje strategijo in prednostne naloge za delovanje skladov in države članice, njihove posebne cilje, prispevek posameznih skladov in drugih finančnih virov. Ta dokument je razdeljen na prednostne naloge in se izvaja z enim ali več operativnimi programi; 3. Pri uporabi načela subsidiarnosti so za izvajanje pomoči pri- stojne države članice na ustrezni teritorialni ravni v skladu z ure- ditvijo, specifično za vsako državo članico, in brez poseganja v pooblastila Komisije, predvsem glede izvrševanja splošnega pro- računa Evropskih skupnosti. (e) pomoč: oblike pomoči skladov, to so: (i) operativni programi ali enotni programski dokumenti; 4. Države članice sodelujejo s Komisijo za zagotovitev, da so sredstva skladov Skupnosti uporabljena v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. (ii) programi pobud Skupnosti; 5. Komisija se o strukturni politiki Skupnosti vsako leto posve- tuje z organizacijami na evropski ravni, ki predstavljajo socialne partnerje. (f) Člen 9 Opredelitve pojmov (iii) podpora za tehnično pomoč in inovativne ukrepe; operativni program: dokument za izvajanje okvira podpore Skupnosti, ki ga odobri Komisija, in zajema sveženj usklaje- nih prednostnih nalog, obsegajočih večletne ukrepe, ki jih je mogoče uresničevati s pomočjo enega ali več skladov, enega ali več drugih obstoječih finančnih instrumentov in EIB. Inte- grirani operativni program pomeni operativni program, ki se financira iz več kakor enega sklada; V tej uredbi pomeni: (a) programiranje: večstopenjski proces organiziranja, odločanja in financiranja izvajanja skupnih ukrepov Skupnosti in držav članic na večletni podlagi za uresničevanje ciljev iz člena 1; (b) razvojni načrt (v nadaljevanju „načrt“): analiza stanja, ki jo pri- pravi država članica z vidika ciljev iz člena 1 in prednostnih potreb za uresničevanje teh ciljev, skupaj s strategijo, načr- tovanimi prednostnimi nalogami delovanja in njihovimi posebnimi cilji ter s tem povezanimi okvirnimi finančnimi sredstvi; (g) enotni programski dokument: enotni dokument, ki ga odobri Komisija, in vsebuje enake informacije kakor okvir podpore Skupnosti in operativni program; (h) prednostna naloga: ena izmed prednostnih nalog strategije, sprejete v okviru podpore Skupnosti ali posamezne pomoči; zanjo so določeni prispevek iz skladov in drugih finančnih instrumentov in ustrezna finančna sredstva države članice, pa tudi sveženj podrobno opredeljenih ciljev; (i) globalna nepovratna sredstva: tisti del pomoči, katerega izvajanje in upravljanje se poveri enemu ali več pooblašče- nim posrednikom v skladu s členom 27(1), vključno z 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 43 lokalnimi oblastmi, regionalnimi razvojnimi organi ali nevladnimi organizacijami, in se predvsem uporabi kot pomoč lokalnim razvojnim pobudam. Odločitev o uporabi globalnih nepovratnih sredstev sprejme država članica v soglasju s Komisijo oziroma, v dogovoru z državo članico, organ upravljanja. Kadar gre za programe pobud Skupnosti in inovativne ukrepe, lahko Komisija sklene, da bo uporabila globalna nepovratna sredstva za celotno ali za del pomoči. Kadar gre za pobude Skupnosti, se tak sklep lahko sprejme samo s predhodnim soglasjem zadevnih držav članic; njegovo razmerje s Komisijo. Če država članica tako določi, je za zadevno pomoč organ upravljanja lahko isti subjekt kakor plačilni organ; (o) plačilni organ: eden ali več nacionalnih, regionalnih ali lokal- nih organov ali subjektov, ki jih določijo države članice, da sestavljajo in vlagajo zahtevke za plačilo in prejemajo plačila od Komisije. Država članica določi vse podrobnosti svojega razmerja s plačilnim organom in njegovo razmerje s Komi- sijo. (j) ukrep: sredstvo, s katerim se izvaja prednostna naloga skozi več let in ki omogoča financiranje aktivnosti. Vsaka shema pomoči na podlagi člena 87 Pogodbe ali vsaka pomoč, ki jo odobrijo organi, ki jih določijo države članice, ali vsaka sku- pina shem pomoči ali tovrstnih nepovratnih sredstev pomoči, ali njihove kombinacije, ki imajo enak namen, so opredeljene kot ukrep; (k) aktivnost: vsak projekt ali akcija, ki jo izvajajo končni upravičenci do pomoči; (l) končni upravičenci: organi in javna ali zasebna podjetja, odgo- vorna za naročanje aktivnosti. Kadar gre za sheme pomoči na podlagi člena 87 Pogodbe in za pomoči, ki jih odobrijo organi, ki jih določijo države članice, so končni upravičenci tisti organi, ki odobrijo pomoč; (m) programsko dopolnilo: dokument o izvajanju strategije in prednostnih nalog pomoči, ki vsebuje podrobne elemente na ravni ukrepa, kakor to določa člen 18(3), in ki ga sestavi država članica ali organ upravljanja ter se po potrebi prila- godi v skladu s členom 34(3). Predloži se Komisiji v vednost; Člen 10 Koordinacija 1. Koordinacija med različnimi skladi se izvaja zlasti prek: (a) načrtov, okvirov podpore Skupnosti, operativnih programov in enotnih programskih dokumentov (kakor so opredeljeni v členu 9), vključno z referenčnim okvirom v skladu s čle- nom 9(1)(c), kjer je to ustrezno; (b) spremljanja in vrednotenja pomoči, ki se izvaja v okviru posa- meznega cilja; (c) smernic iz odstavka 3. 2. Komisija in država članica skladno z načelom partnerstva zagotovita koordinacijo pomoči iz različnih skladov med sled- njimi ter s pomočjo iz EIB in drugih obstoječih finančnih instrumentov. sredstev Pomoč Skupnosti, zagotovljena v obliki nepovratnih sredstev, se lahko zaradi doseganja čim večje spodbude uporabljenih proračunskih finančnih instrumentov ustrezno kombinira s posojili in jamstvi. Ta kom- binacija se lahko pri sestavljanju okvira podpore Skupnosti ali enotnega programskega dokumenta določi skupaj z EIB. Pri tem se lahko upoštevajo uravnoteženost predlaganega finančnega načrta, prispevek iz skladov in zasledovani razvojni cilji. ustreznih uporabi ob (n) organ upravljanja: vsak javni ali zasebni organ ali subjekt na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, ki ga določi država članica, ali država članica, če sama opravlja te naloge, da upravlja pomoč za namene te uredbe. Če država članica določi organ upravljanja, ki ni ona sama, določi vse podrobnosti svojega razmerja z organom upravljanja in 3. Najpozneje en mesec po začetku veljavnosti te uredbe in nato pred vmesnim pregledom iz člena 42 ter vsakič po posvetovanju z vsemi državami članicami Komisija objavi širše smernice za 44 SL Uradni list Evropske unije 14/Zv. 1 iz ustrezne in dogovorjene politike Skupnosti v zvezi s cilji člena 1, da pomaga pristojnim nacionalnim in regionalnim obla- stem pri izdelavi razvojnih načrtov in pri morebitni reviziji pomoči. Take smernice se objavijo v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Upošteva se tudi kakršno koli zmanjšanje izdatkov Strukturnih skladov v primerjavi z obdobjem 1994-1999. 3. V programskem obdobju so tri preverjanja dodatnosti na teritorialni ravni iz odstavka 2: Člen 11 Dodatnost (a) predhodno preverjanje, kakor tretjem pododstavku odstavka 2, ki zagotovi referenčni okvir za celotno programsko obdobje; je opisano v 1. Da bi dosegli dejanski ekonomski vpliv, odobrene pravice skladov ne smejo nadomestiti javnih ali drugih enakovrednih strukturnih izdatkov države članice. (b) vmesno preverjanje najpozneje tri leta po odobritvi okvira podpore Skupnosti ali enotnih programskih dokumentov in praviloma najpozneje do 31. decembra 2003, po koncu katerega se, če so gospodarske razmere v zadevni državi čla- nici povzročile znatno odstopanje javnih prihodkov ali zapo- slenosti od pričakovanj ob predhodnem preverjanju, Komi- sija in država članica lahko dogovorita za revizijo ravni strukturnih izdatkov, ki bi jo bilo treba doseči; 2. V ta namen določita Komisija in zadevna država članica raven javnih ali drugih ustreznih strukturnih izdatkov, ki jo mora država članica med programskim obdobjem ohranjati za vse regije, zajete v Cilju 1. (c) preverjanje pred 31. decembrom 2005. Komisija in zadevna država članica za Cilj 2 in Cilj 3 skupaj za aktivno politiko trga dela in, če je utemeljeno, za druge aktivnosti, katerih namen je omogočiti doseganje rezultatov teh dveh ciljev, določita raven izdatkov, ki jo mora država članica med programskim obdobjem ohranjati na nacionalni ravni. Ob upoštevanju določb četrtega pododstavka država članica in Komisija določita takšne izdatke, preden Komisija odobri okvir podpore Skupnosti ali enotne programske dokumente v zvezi z zadevno državo članico, in jih vključita v te dokumente. V ta namen država članica zagotovi Komisiji ustrezne informacije ob predložitvi načrtov, ob vmesnem preverjanju in ob preverja- nju pred 31. decembrom 2005. Po potrebi se uporabijo metode statističnega ocenjevanja. Neodvisno od teh preverjanj lahko država članica kadarkoli med programskim obdobjem Komisijo obvesti o okoliščinah, ki bi lahko onemogočile ohranjanje ravni izdatkov iz odstavka 2. Člen 12 Združljivost Praviloma je raven izdatkov iz prvega in drugega pododstavka najmanj enaka znesku povprečnih letnih realnih izdatkov v prejš- njem programskem obdobju in se določi glede na splošne makroekonomske okoliščine, v katerih poteka financiranje, pri čemer se upoštevajo nekatere specifične gospodarske razmere, in sicer privatizacija, izjemna raven javnih ali drugih enakovrednih strukturnih prizadevanj države članice v prejšnjem programskem obdobju in nacionalna gospodarska gibanja. Aktivnosti, ki se financirajo iz skladov ali prejemajo pomoč iz EIB ali kakega drugega finančnega instrumenta, morajo biti v skladu z določbami Pogodbe in pravnih aktov, sprejetih na njeni podlagi, ter s politikami in dejavnostmi Skupnosti, vključno s pravili o konkurenci, oddaji javnih naročil, varstvu in izboljšavah okolja, odpravljanju neenakosti in spodbujanju enakosti med moškimi in ženskami. 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 45 NASLOV II PROGRAMIRANJE POGLAVJE I SPLOŠNE DOLOČBE O CILJU 1, CILJU 2 IN CILJU 3 2. Okviri podpore Skupnosti, operativni programi in enotni programski dokumenti se v skladu s tem naslovom ponovno pre- verijo in po potrebi prilagodijo na pobudo države članice ali Komisije v soglasju z državo članico, po vmesnem vrednotenju iz člena 42 in dodelitvi rezerve na podlagi rezultatov iz člena 44. Člen 13 Geografska pokritost 1. Načrti, predloženi v okviru Cilja 1, se pripravijo za geografsko raven, za katero zadevna država članica meni, da je najustreznejša, praviloma pa se nanašajo na eno regijo na ravni NUTS II. Vendar lahko države članice predložijo skupen razvojni načrt za nekatere ali vse njihove regije, vključene v seznam iz člena 3(2), člena 6(1) in člena 7(4), pod pogojem, da ta načrt vsebuje elemente, naštete v členu 16. 2. Načrti, predloženi v okviru Cilja 2, se pripravijo za geografsko raven, za katero zadevna država članica meni, da je najustreznejša, praviloma pa se nanašajo na vsa območja v okviru ene regije na ravni NUTS II, vključene v seznam iz člena 4(4) in člena 6(2). Vendar lahko države članice predložijo načrt za nekatere ali vse regije, vključene v seznam iz člena 4(4) in člena 6(2), pod pogo- jem, da ta načrt vsebuje elemente, naštete v členu 16. Kjer načrti zajemajo druge regije kakor tiste, ki izpolnjujejo pogoje za prido- bitev pomoči v okviru Cilja 2, je treba razlikovati med aktiv- nostmi, ki se izvajajo v regijah ali območjih, ki izpolnjujejo pogoje za pridobitev pomoči v okviru Cilja 2, in aktivnostmi, ki se izva- jajo drugje. Revidirati jih je mogoče tudi v primeru znatnih sprememb v socialno-gospodarskem stanju in na trgu dela. Člen 15 Priprava in odobritev 1. Države članice predložijo Komisiji načrt v zvezi s Ciljem 1, Ciljem 2 in Ciljem 3. Ta načrt izdelajo pristojne oblasti, ki jih določi država članica, na nacionalni, regionalni in drugi ravni. Pri pomoči v obliki enotnega programskega dokumenta se načrt obravnava kot osnutek enotnega programskega dokumenta. 3. Načrti, predloženi v okviru Cilja 3, obsegajo pomoč na ozem- lju države članice zunaj regij, zajetih v Cilj 1, in ob upoštevanju splošnih potreb območij s strukturnimi problemi socialno- gospodarske preobrazbe zagotavljajo referenčni okvir za razvoj človeških virov za celotno nacionalno ozemlje. Za Cilj 1 se okviri podpore Skupnosti uporabijo za vse regije, ki jih zajema Cilj 1, kjer pa je dodelitev Skupnosti manjša od 1 000 milijonov EUR ali jih znatno ne presega, država članica praviloma predloži osnutek enotnega programskega dokumenta. Člen 14 Trajanje in revizija Za Cilj 2 in Cilj 3 se praviloma uporabi enotni programski dokument, vendar pa se države članice lahko odločijo za pripravo okvira podpore Skupnosti. 1. Vsak načrt, okvir podpore Skupnosti, operativni program in enotni programski dokument zajema obdobje sedmih let, brez poseganja v člen 6 in prvi pododstavek člena 7(4). Programsko obdobje se začne 1. januarja 2000. 2. Države članice predložijo Komisiji načrte po posvetovanju s partnerji, ki izrazijo svoje mnenje ob upoštevanju roka iz drugega pododstavka. 46 SL Uradni list Evropske unije 14/Zv. 1 Če z zadevno državo članico ni drugače dogovorjeno, se načrti predložijo najpozneje štiri mesece po izdelavi seznama regij iz člena 3(2) in seznama regij iz člena 4(4). eno odločbo o enotnem vključi EIB. Komisija sprejme programskem dokumentu in prispevku skladov na podlagi člena 28(1) najpozneje pet mesecev po prejemu ustreznega načrta pod pogojem, da vsebuje vse elemente, naštete v členu 19(3). 3. Komisija te načrte oceni, da ugotovi, ali so skladni s cilji te uredbe, upoštevajoč referenčni okvir iz člena 9(1)(c), druge poli- tike Skupnosti in člen 41(2). Prav tako Komisija vsak predlagan načrt za Cilj 3 oceni glede na usklajenost predvidenih ukrepov z nacionalnim načrtom za s izvajanje členom 16(1)(b), pa tudi glede na to, kako in koliko so upošte- vane splošne potrebe območij, ki se spopadajo s strukturnimi problemi socialno-gospodarske preobrazbe. zaposlovanja evropske strategije skladu v 6. Država članica ali organ upravljanja sprejme programsko dopolnilo, opredeljeno v členu 9(m), po soglasju nadzornega odbora, če je programsko dopolnilo pripravljeno po odločitvi Komisije o prispevku skladov, ali po posvetovanju z relevantnimi partnerji, če je pripravljeno pred odločitvi o prispevku skladov. V slednjem primeru nadzorni odbor bodisi potrdi programsko dopolnilo bodisi zahteva prilagoditev v skladu s členom 34(3). V treh mesecih po odločbi Komisije o odobritvi operativnega pro- grama ali enotnega programskega dokumenta pošlje država čla- nica Komisiji v vednost programsko dopolnilo v enotnem doku- mentu. 4. Kjer se, kakor to predvideva odstavek 1, pripravijo okviri pod- pore Skupnosti, jih Komisija sestavi v soglasju z zadevno državo članico in po postopkih iz členov 48 do 51. V pripravo okvirov podpore Skupnosti se lahko vključi EIB. Komisija odloči o pri- spevku iz skladov najpozneje pet mesecev po prejemu ustreznega načrta ali načrtov pod pogojem, da vsebujejo vse elemente, naštete v členu 16. 7. Odločbe Komisije o okviru podpore Skupnosti ali enotnem programskem dokumentu se objavijo v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Na zahtevo Evropskega parlamenta mu Komisija pošlje v vednost te odločbe ter okvir podpore Skupnosti in enotne programske dokumente, ki jih je odobrila. Komisija oceni predlagane operativne programe, ki jih predloži država članica, da ugotovi, ali so združljivi s cilji ustreznega okvira podpore Skupnosti in z drugimi politikami Skupnosti. Komisija odloči o prispevku skladov v skladu s členom 28(1) in v soglasju z zadevno državo članico pod pogojem, da predlogi vsebujejo vse elemente, naštete v členu 18(2). POGLAVJE II VSEBINA PROGRAMIRANJA ZA CILJ 1, CILJ 2 IN CILJ 3 Za pospešitev pregleda vlog in izvajanja programov lahko države članice hkrati s svojimi načrti predložijo osnutke operativnih pro- gramov. Ko Komisija sprejme odločitev o okviru podpore Skup- nosti, Komisija v skladu s členom 28(1) odobri tudi operativne programe, predložene hkrati z načrti, pod pogojem, da vsebujejo vse elemente, naštete v členu 18(2). Člen 16 Načrti 1. Načrti, predloženi v okviru Cilja 1, Cilja 2 in Cilja 3, temeljijo na ustreznih nacionalnih in regionalnih prednostnih nalogah in upoštevajo okvirne smernice iz člena 10(3) ter vključujejo: 5. Kjer se odloča, kakor to predvideva odstavek 1, o enotnih programskih dokumentih na podlagi načrtov, Komisija izvede to odločitev v soglasju z državo članico po postopkih iz členov 48 do 51. V pripravo enotnih programskih dokumentov se lahko (a) opis sedanjega stanja, kvantificiran, kjer je mogoče, bodisi kar zadeva neskladja, vrzeli in razvojni potencial v regijah, ki jih zajema Cilj 1, bodisi kar zadeva preobrazbo območij, ki jih zajema Cilj 2, bodisi kar zadeva razvoj človeških virov in 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 47 politiko zaposlovanja v državi članici in na območjih, ki jih zajema Cilj 3, prav tako pa tudi opis namenjenih finančnih sredstev in najpomembnejših rezultatov aktivnosti prejšnjega programskega obdobja glede na razpoložljive rezultate vred- notenja; (b) opis ustrezne strategije za uresničevanje ciljev iz člena 1 in in izbranih za prednostnih nalog, preobrazbo regij in območij, vključno s podeželskimi območji, in s tem povezanega razvoja človeških virov in pri- lagajanja ter posodabljanja politik in sistemov izobraževanja, usposabljanja in zaposlovanja. trajnostni razvoj Pri pomoči ESS v okviru Cilja 2 ali Cilja 3 je lahko odstotek prispevka za območja Cilja 2 višji kakor za druga. Za Cilj 3 ta finančni načrt prikaže koncentracijo odobrenih pravic, načrtovanih za območja s strukturnimi problemi socialno-gospodarske preobrazbe; (d) poročilo o načinu posvetovanja partnerjev. 2. Za regije, zajete v okvir Cilja 1, načrti vključujejo vse ustrezne ukrepe za gospodarsko in socialno preobrazbo, razvoj človeških virov ob upoštevanju referenčnega okvira iz člena 9(1)(c) ter za razvoj podeželja in struktur v ribištvu. Poleg naštetega v tej točki države članice v vsakem načrtu za Cilj 3 prikažejo, da so načrtovane prednostne naloge skladne z obstoječim nacionalnim načrtom zaposlovanja s skliceva- njem na opis glavnih ciljev strategije in glavnih sredstev za nji- hovo doseganje. Kjer je država članica v celoti zajeta v Cilj 1, načrt vključuje poudarke drugega pododstavka odstavka (1)(b). Podobno države članice prikažejo, da so aktivnosti na področju človeških virov in zaposlovanja, ki so predvidene v vsakem načrtu v okviru Cilja 2 in naj bi dobile pomoč ESS, vključene v strategijo preobrazbe, koordinirane z drugimi skladi in skladne s predhodnim vrednotenjem, ki se nanaša na človeške vire in zaposlovanje, iz člena 41(2). Če te potrebe ne predstavljajo znatnega zneska, se krijejo iz Cilja 3; 3. Države članice navedejo podrobnosti v zvezi z vsakim skladom, vključno z zneskom predlaganega finančnega prispevka in orisom načrtovanih operativnih programov, zlasti glede njiho- vih specifičnih ciljev in glavnih vrst načrtovanih aktivnosti. Člen 17 Okviri podpore Skupnosti (c) prikaz načrtovane porabe in oblike finančnega prispevka iz skladov ter, kjer je primerno, iz EIB in drugih finančnih instrumentov, z vključeno informacijo o skupnem znesku iz Jamstvenega oddelka EKUJS za ukrepe iz člena 33 Uredbe (ES) št. 1257/1999; predvidene potrebe po tehnični pomoči; pri- kaz dodatnosti v skladu s členom 11(2), ki ima takrat, kadar gre za Cilj 1, obliko okvirne skupne finančne preglednice, ki povzema javna ali njim enakovredna sredstva ter, kjer je primerno, ocenjena zasebna sredstva in strukturna sredstva Skupnosti za posamezne prednostne naloge, predlagane v načrtu. V vsakem primeru se v načrtih ločeno navaja finančna pomoč, dodeljena območjem, ki prejemajo prehodno podporo, in pomoč, dodeljena območjem, ki so zajeta v Cilj 1 ali Cilj 2. 1. Okvir podpore Skupnosti zagotavlja koordinacijo celotne strukturne pomoči Skupnosti v zadevnih regijah, vključno s pomočjo za razvoj človeških virov v skladu s členom 1(3). 2. Vsak okvir podpore Skupnosti vključuje: (a) strategijo in prednostne naloge za skupne ukrepe Skupnosti in države; njihove specifične cilje, kvantificirane, kjer je mogoče; ovrednotenje pričakovanega vpliva v skladu s čle- nom 41(2); prikaz, kako so v tej strategiji in prednostnih nalo- gah upoštevane okvirne smernice iz člena 10(3), gospodarske politike, strategija za razvoj zaposlovanja z izboljševanjem prilagodljivosti in kvalifikacij ljudi ter, kadar je primerno, regionalne politike zadevne države članice; 48 SL Uradni list Evropske unije 14/Zv. 1 (b) prikaz narave in trajanja operativnih programov, ki niso bili sprejeti hkrati z okvirom podpore Skupnosti, vključno z nji- hovimi specifičnimi cilji in izbranimi prednostnimi nalogami; Člen 18 Operativni programi (c) okvirni finančni načrt, ki v skladu s členoma 28 in 29 za vsako prednostno nalogo podrobno določa za vsako leto dodeljena finančna sredstva, predvidena kot prispevek posa- meznega sklada, kjer je primerno EIB, in drugih finančnih instrumentov — vključno z informacijo o skupnem znesku iz Jamstvenega oddelka EKUJS za ukrepe iz člena 33 Uredbe (ES) št. 1257/1999 — kadar neposredno prispevajo k zadevnemu finančnemu načrtu, pa tudi celotni znesek upravičenega jav- nega in ocenjenega zasebnega financiranja, ki ustreza pri- spevku posameznega sklada. 1. Pomoč, ki jo zajema okvir podpore Skupnosti, se praviloma integriranega operativnega programa regije, zagotovi v obliki kakor je opredeljeno v členu 9. 2. Vsak operativni program vsebuje: Kadar gre za Cilj 3, ta finančni načrt prikaže koncentracijo odobrenih pravic, načrtovanih za območja s strukturnimi problemi socialno-gospodarske preobrazbe. (a) prednostne naloge programa, njihovo skladnost z ustreznim okvirom podpore Skupnosti, posebne cilje, kvantificirane, kjer je mogoče, in ovrednotenje pričakovanega vpliva v skladu s členom 41(2); Ta finančni načrt ločeno navaja financiranje, načrtovano za regije, ki prejemajo prehodno podporo. Skupni prispevek skladov, načrtovan za vsako leto za vsak okvir podpore Skupnosti, mora biti združljiv z ustrezno finančno perspektivo in upoštevati postopno zmanjševanje iz tretjega pododstavka člena 7(3); (d) določbe za izvajanje okvira podpore Skupnosti vključujejo: — določitev organa upravljanja v smislu člena 9(n), odgovor- nega za upravljanje okvira podpore Skupnosti, ki ga določi država članica v skladu s členom 34, — določbe o vključitvi partnerjev v nadzorne odbore, opi- sane v členu 35; (e) kjer je primerno, informacije o odobrenih pravicah, potrebne za pripravo, spremljanje in vrednotenje pomoči. (b) kratek opis ukrepov, načrtovanih za izvedbo prednostnih nalog, vključno z informacijami, potrebnimi za preverjanje skladnosti s členom 87 Pogodbe glede shem pomoči; kjer je primerno, pripravo, ukrepov, spremljanje in vrednotenje operativnega programa; potrebnih naravo za (c) okvirni finančni načrt, ki v skladu s členoma 28 in 29 za vsako prednostno nalogo podrobno določa za vsako leto dodeljena finančna sredstva, predvidena kot prispevek vsa- in drugih finančnih kega sklada, kjer je primerno EIB, instrumentov — vključno z informacijo o skupnem znesku iz Jamstvenega oddelka EKUJS za ukrepe iz člena 33 Uredbe (ES) št. 1257/1999, če neposredno prispevajo k finančnemu načrtu, pa tudi celotni znesek upravičenega javnega in ocenje- nega zasebnega financiranja, ki ustreza prispevku vsakega sklada. Ta finančni načrt v skupnem prispevku različnih skladov ločeno navaja financiranje, načrtovano za regije, ki prejemajo prehodno podporo. Skupni prispevek skladov, načrtovan za vsako leto, mora biti združljiv z ustrezno finančno perspektivo in upoštevati postopno zmanjševanje iz tretjega pododstavka člena 7(3); (d) določbe za izvajanje operativnega programa vključujejo: V skladu s členom 11 okviri podpore Skupnosti vključujejo pred- hodno preverjanje načela dodatnosti in ustrezne informacije o preglednosti finančnih tokov, zlasti iz zadevne države članice v regije, ki so upravičene do pomoči. (i) določitev organa upravljanja s strani države članice v smi- slu člena 9(n), odgovornega za upravljanje operativnega programa v skladu s členom 34; 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 49 (ii) opis ureditve upravljanja operativnega programa; (e) opis dogovora med Komisijo in zadevno državo članico o računalniški izmenjavi podatkov, če je mogoča, potrebnih za izpolnjevanje zahtev te uredbe glede upravljanja, spremljanja in vrednotenja. (iii) opis sistemov spremljanja in vrednotenja, vključno z vlogo nadzornega odbora; (iv) opredelitev postopkov za sprostitev in kroženje finančnih tokov, da se zagotovi preglednost tokov; Člen 19 (v) opis specifičnih načinov in postopkov preverjanja opera- tivnega programa. Enotni programski dokumenti 3. Programsko dopolnilo vsebuje: 1. Pomoč v okviru Cilja 2 in Cilja 3 ter pomoč v okviru Cilja 1, kakor je opredeljena v členu 15(1), ima praviloma obliko enotnih programskih dokumentov. Kadar gre za Cilj 2 in Cilj 3, se uporablja člen 15(1)(c). (a) ukrepe za izvajanje ustreznih prednostnih nalog v operativ- nem programu; predhodno vrednotenje kvantificiranih ukrepov v skladu s členom 41(3), kjer jih je mogoče kvanti- ficirati; ustrezne kazalnike za spremljanje v skladu s čle- nom 36; (b) opredelitev kategorij končnih upravičencev do ukrepov; (c) finančni načrt, ki v skladu s členoma 28 in 29 za vsak ukrep podrobno določa dodeljena finančna sredstva, predvidena kot prispevek zadevnega sklada, EIB, kjer je primerno, in drugih obstoječih finančnih instrumentov ter znesek upravičenih javnih finančnih sredstev ali drugega enakovrednega financi- ranja in ocenjenega zasebnega financiranja, ki ustreza pri- spevku posameznih skladov; odstotek prispevka sklada za ukrep se določi v skladu s členom 29 in skupnim zneskom sredstev skladov Skupnosti, dodeljenih zadevni prednostni nalogi. Finančni načrt ločeno navaja financiranje, načrtovano za regije, ki prejemajo prehodno podporo. 2. Enotni programski dokument Cilja 1 vključuje vse ustrezne ukrepe za gospodarsko in socialno preobrazbo, za razvoj zapo- slovanja z izboljševanjem prilagodljivosti in kvalifikacij ljudi ob upoštevanju referenčnega okvira iz člena 9(1)(c) ter za razvoj pod- eželja in struktur v ribištvu. Enotni programski dokument Cilja 2 zagotavlja koordinacijo celotne strukturne pomoči Skupnosti v skladu s členom 41(2) Uredbe (ES) št. 1257/1999, vključno s koordinacijo ukrepov za razvoj podeželja na podlagi člena 33 navedene uredbe, vendar brez pomoči za razvoj človeških virov, odobrene v okviru Cilja 3, na vseh območjih, ki jih zajema Cilj 2. Enotni programski dokument Cilja 3 zagotavlja koordinacijo celotne strukturne pomoči Skupnosti za razvoj človeških virov na območjih iz člena 5, brez pomoči, ki se za to področje odobri v okviru Cilja 2. Finančnemu načrtu je priložen opis ureditve za zagotavljanje sofinanciranja ukrepov ob upoštevanju institucionalnega, pravnega in finančnega sistema zadevne države članice; 3. Vsak enotni programski dokument vsebuje naslednje elemente: (d) ukrepe, namenjene obveščanju javnosti o operativnem pro- gramu v skladu s členom 46; (a) strategijo in prednostne naloge za skupne ukrepe Skupnosti in države; njihove specifične cilje, kvantificirane, kjer je mogoče; ovrednotenje pričakovanega vpliva, zlasti na okolje, v skladu s členom 41(2); prikaz, kako so v tej strategiji in iz prednostnih nalogah upoštevane okvirne smernice 50 SL Uradni list Evropske unije 14/Zv. 1 člena 10(3), ekonomske politike, strategija za razvoj zaposlo- vanja z izboljševanjem prilagodljivosti ljudi in,kjerje primerno, regionalne politike zadevne države članice; in kvalifikacij (iv) opredelitev postopkov za sprostitev in kroženje finančnih tokov, da se zagotovi preglednost tokov; (b) kratek opis ukrepov, načrtovanih za izvedbo prednostnih nalog, vključno z informacijami, potrebnimi za preverjanje upoštevanja člena 87 Pogodbe glede shem pomoči; kjer je pripravo, primerno, spremljanje in vrednotenje enotnega programskega doku- menta; potrebnih ukrepov, naravo za (c) okvirni finančni načrt, ki v skladu s členoma 28 in 29 za vsako prednostno nalogo podrobno opredeljuje za vsako leto dodeljena finančna sredstva, predvidena kot prispevek vsa- in drugih finančnih kega sklada, EIB, kjer je primerno, instrumentov — vključno z informacijo o skupnem znesku iz Jamstvenega oddelka EKUJS za ukrepe iz člena 33 Uredbe (ES) št. 1257/1999 — če neposredno prispevajo k finančnemu načrtu, pa tudi skupni znesek upravičenega javnega ali dru- gega enakovrednega financiranja in ocenjenega zasebnega financiranja, ki ustreza prispevku posameznega sklada. Ta finančni načrt ločeno navaja financiranje, načrtovano za regije, ki prejemajo prehodno podporo. Skupni prispevek skladov, načrtovan za vsako leto, mora biti združljiv z ustrezno finančno perspektivo in upoštevati postopno zmanjševanje iz tretjega pododstavka člena 7(3). (v) opis specifičnih načinov in postopkov preverjanja enot- nega programskega dokumenta; (e) kjer je primerno, informacije o virih, potrebnih za pripravo, spremljanje in vrednotenje pomoči. V skladu s členom 11 so v enotni programski dokument vklju- čeni predhodno preverjanje načela dodatnosti za relevantni cilj ali cilje, dogovorjene med državo članico in Komisijo, in ustrezne informacije o preglednosti finančnih tokov, zlasti iz zadevne države članice v regije, upravičene do pomoči. 4. Vsak enotni programski dokument se dopolni s programskim dopolnilom, kakor je opredeljeno v členu 9(m) in opisano v členu 18(3). POGLAVJE III POBUDE SKUPNOSTI Člen 20 Vsebina Za Cilj 3 ta finančni načrt prikaže koncentracijo odobrenih pravic, načrtovanih za območja s strukturnimi problemi socialno-gospodarske preobrazbe; 1. Pobude Skupnosti zajemajo naslednja področja: (d) določbe za izvajanje enotnega programskega dokumenta vključujejo: (a) čezmejno, transnacionalno in medregionalno sodelovanje, namenjeno spodbujanju skladnega, uravnoteženega in traj- nostnega razvoja celotnega območja Skupnosti („Interreg“); (i) določitev organa upravljanja s strani države članice v smi- slu člena 9, odgovornega za upravljanje enotnega pro- gramskega dokumenta v skladu s členom 34; (b) gospodarsko in socialno prenovo mest in urbanih sosesk v krizi („URBAN“), katere namen je spodbujati trajnostni urbani razvoj; (c) razvoj podeželja („Leader“); (ii) opis ureditve upravljanja enotnega programskega doku- menta; (d) transnacionalno sodelovanje za spodbujanje novih metod boja zoper vse oblike diskriminacije in neenakosti v zvezi s trgom dela („EQUAL“). (iii) opis sistemov spremljanja in vrednotenja, vključno z vlogo nadzornega odbora; 2. Najmanj 2,5 % odobrenih pravic za prevzem obveznosti strukturnih skladov, navedenih v členu 7(1), se dodeli pobudi 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 51 Interreg, v okviru katere je treba nameniti ustrezno pozornost čezmejnim aktivnostim, zlasti z vidika širitve in držav članic, ki imajo daljše meje z državami prosilkami, pa tudi boljšemu koor- diniranju s programi Phare, Tacis in MEDA. Ustrezna pozornost se nameni tudi sodelovanju z najbolj oddaljenimi regijami. ali več zadevnih držav članic ali Komisije v soglasju s to oziroma temi državami članicami. 5. Programi pobud Skupnosti zajemajo obdobje sedmih let, ki se začne 1. januarja 2000. V okviru pobude EQUAL se ustrezno upošteva socialno in poklicno vključevanje prosilcev za azil. POGLAVJE IV 3. Programi, odobreni v okviru pobud Skupnosti, lahko zajemajo območja, ki niso navedena v členih 3 in 4. INOVATIVNE AKTIVNOSTI IN TEHNIČNA POMOČ Člen 22 Inovativne aktivnosti Člen 21 Priprava, odobritev in izvajanje 1. Skladi lahko financirajo inovativne aktivnosti na ravni Skup- nosti na pobudo Komisije in po posvetu z odbori iz členov 48 do 51 o smernicah za različne vrste inovativnih aktivnosti, ob upoštevanju zgornje meje 0,40 % letnega financiranja posamez- nega sklada. Te aktivnosti vključujejo študije, pilotne projekte in izmenjave izkušenj. 1. V skladu s postopki iz členov 48 do 51 in po poslanem obves- tilu o njih v vednost Evropskemu parlamentu Komisija določi smernice, ki za vsako pobudo opisujejo cilje, področje uporabe in ustrezne metode izvajanja. Te smernice se objavijo v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Inovativne aktivnosti prispevajo k pripravi inovativnih metod in praks, katerih namen je izboljšati kakovost pomoči v okviru Cilja 1, Cilja 2 in Cilja 3. Izvajajo se preprosto, pregledno in v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja. 2. Vsako območje iz člena 20(1) se financira samo iz enega sklada: območje iz odstavkov 1(a) in (b) iz ESRR, območje iz odstavka 1(c) iz Usmerjevalnega oddelka EKUJS in območje iz odstavka 1(d) iz ESS. Z odločbo o prispevku sklada se lahko v uredbi, specifični za ta sklad, razširi njegovo področje uporabe z vključitvijo ukrepov, potrebnih za izvedbo programa pobud Skupnosti, brez prekoračitve posebnih določb. 2. Vsako področje dejavnosti pilotnih projektov se financira le iz enega sklada. Z odločbo o prispevku sklada se lahko v uredbi, spe- cifični za ta sklad, razširi njegovo področje uporabe z vključitvijo ukrepov, potrebnih za izvedbo pilotnega projekta, brez prekora- čitve posebnih določb. Člen 23 Tehnična pomoč 3. Na podlagi predlogov, sestavljenih v skladu s smernicami iz odstavka 1 in člena 41(2), ki jih predloži ena ali več držav članic, Komisija odloči o programih pobud Skupnosti v skladu s čle- nom 28. Skladi lahko financirajo ukrepe za pripravo, spremljanje, vredno- tenje in preverjanje, ki so potrebni za izvajanje te uredbe, na pobudo ali v imenu Komisije in po posvetu z odbori iz členov 48 do 51 o različnih vrstah ukrepov, ob upoštevanju zgornje meje 0,25 % letnega financiranja iz posameznega sklada. Ti ukrepi vključujejo: 4. Programi pobud Skupnosti se ponovno preverijo po vmesnem vrednotenju iz člena 42 in, če je treba, spremenijo na zahtevo ene (a) študije o aktivnostih skladov, vključno s študijami splošne narave; 52 SL Uradni list Evropske unije 14/Zv. 1 (b) ukrepe tehnične pomoči, izmenjavo izkušenj in informacij, namenjenih partnerjem, končnim upravičencem do pomoči iz skladov in javnosti; (c) namestitev, delovanje in medsebojno povezavo računalniških sistemov za upravljanje, spremljanje in vrednotenje; (d) izboljšave in vrednotenje metod in izmenjavo informacij o praksah na tem področju. POGLAVJE V VELIKI PROJEKTI Člen 25 Opredelitev Člen 24 Skladi lahko v okviru katere koli pomoči financirajo izdatke za velike projekte, to je tiste: Odobritev inovativnih aktivnosti in tehnične pomoči (a) ki zajemajo ekonomsko nedeljivo celoto del z natančno dolo- čeno tehnično funkcijo in imajo jasno opredeljene cilje in 1. Komisija na podlagi informacij zadevnih držav članic o inova- tivnih aktivnostih oceni vloge za prispevek iz skladov na podlagi členov 22 in 23, pri čemer upošteva naslednje elemente: (b) katerih skupni strošek, upoštevan pri določitvi prispevka skladov, presega 50 milijonov EUR. (a) opis predlagane pomoči, njenega področja uporabe, vključno z geografsko pokritostjo, in njenih specifičnih ciljev; Člen 26 (b) organe, ki bodo odgovorni za izvajanje pomoči, in upravi- čence; Odobritev in izvajanje (c) časovni razpored in finančni načrt, vključno s prispevki iz katerega koli drugega vira sredstev Skupnosti; 1. Če država članica ali organ upravljanja med izvajanjem pomoči predvidi prispevek skladov za velik projekt, o tem vnaprej obvesti Komisijo in zagotovi naslednje informacije: (d) določbe za zagotovitev učinkovitega in pravilnega izvajanja; (a) organ, ki bo odgovoren za izvajanje; (e) vse druge informacije, potrebne za preverjanje združljivosti s politikami Skupnosti in smernicami iz člena 10(3). Komisija odobri prispevek skladov, ko ji te informacije omogo- čijo oceniti vlogo. (b) naravo naložbe in njen opis, njeno vrednost in lokacijo; (c) časovni razpored izvajanja projekta; (d) analizo stroškov in koristi, vključno s finančnimi stroški in koristmi, oceno tveganja in informacijo o ekonomski upravi- čenosti projekta; 2. Komisija takoj po odobritvi vloge obvesti zadevne države čla- nice. (e) in poleg tega: 3. Brez poseganja v njihove obveznosti, ki izhajajo iz institucionalne ureditve, specifične za vsako državo članico, se finančne obveznosti držav članic v smislu te uredbe ne nanašajo na inovativne aktivnosti iz člena 22 ali ukrepe tehnične pomoči iz člena 23. — za naložbe v infrastrukturo: analizo stroškov in socialno- ekonomskih koristi projekta, vključno s prikazom priča- kovane stopnje uporabe, predvidljivega vpliva na razvoj ali preobrazbo zadevne regije, in uporabo pravil Skupno- sti o oddaji javnih naročil, 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 53 — za naložbe v proizvodne zmogljivosti: analizo tržnih možnosti v zadevnem sektorju in pričakovano donosnost projekta; (f) neposredne in posredne učinke na stanje zaposlenosti, če je mogoče, na ravni Skupnosti; 3. Komisija odloči, da potrdi ali spremeni raven pomoči Skup- nosti v dveh mesecih od prejema informacij iz odstavka 1 ali v treh mesecih, če se izkaže, da je potrebno posvetovanje z EIB. Če meni, da projekt ne upravičuje dela ali celote prispevka iz skladov, lahko odloči, da zavrne odobritev dela ali celotnega prispevka, in navede svoje razloge za to. (g) informacije, ki omogočajo presojo vpliva na okolje ter izva- janja načela preprečevanja in načel, da je treba delovati pre- ventivno, da je treba okoljsko škodo prednostno odpravljati pri viru in da mora obremenitve plačati povzročitelj, pa tudi presojo skladnosti s pravili Skupnosti o okolju; POGLAVJE VI GLOBALNA NEPOVRATNA SREDSTVA (h) informacije, potrebne za oceno upoštevanja pravil o konku- renci, med drugim pravil o državni pomoči; (i) prikaz vpliva prispevka skladov na izvedbo projekta; (j) finančni načrt in skupna finančna sredstva, pričakovana iz prispevka skladov in katerega koli drugega vira sredstev Skup- nosti. 2. Komisija oceni projekt, po potrebi v posvetovanju z EIB, glede na naslednje dejavnike: (a) vrsto načrtovane naložbe in, kjer je primerno, pričakovanega prihodka; Člen 27 Globalna nepovratna sredstva 1. Kjer se izvajanje ali upravljanje dela pomoči v skladu s čle- nom 9(i) poveri posrednikom, morajo ti zagotoviti jamstva za svojo plačilno sposobnost ter dokazati sposobnosti in izkušnje iz upravnega in finančnega poslovodenja. Praviloma morajo imeti posredniki sedež ali predstavništvo v zadevni regiji ali regijah, vendar imajo lahko v omejenih in upravičenih okoliščinah sedež zunaj njih. Imeti morajo nekajletne izkušnje na ustreznem področju, poslovati v javnem interesu in ustrezno povezovati socialno-ekonomske interese, ki jih načrtovani ukrepi neposredno zadevajo. (b) rezultate analize stroškov in koristi; (c) rezultate presoje vpliva na okolje; 2. Izbira globalnih nepovratnih sredstev je navedena v ustrezni odločbi o prispevku skladov kot posebna izvedbena določba, opredeljena v členu 18(2)(d) in členu 19(3)(d). Postopki za uporabo globalnih nepovratnih sredstev so predmet sporazuma med državo članico ali organom upravljanja in zadevnim posredniškim organom. (d) usklajenost s prednostnimi nalogami ustrezne pomoči; (e) skladnost z drugimi politikami Skupnosti; (f) pričakovane ekonomske in socialne koristi, zlasti kar zadeva zaposlovanje, glede na namenjena finančna sredstva; Pri programih pobud Skupnosti in inovativnih ukrepov je postopek za uporabo globalnih nepovratnih sredstev predmet sporazuma med Komisijo in zadevnim posredniškim organom. Pri programih pobud Skupnosti morajo biti ti postopki dogovo- rjeni tudi med zadevnimi državami članicami. Programsko dopolnilo iz člena 18 ne velja za tisti del pomoči, ki se nanaša na globalna nepovratna sredstva. (g) koordinacijo finančnih instrumentov ter kombiniranje 3. Postopki podrobno opredeljujejo zlasti: za uporabo globalnih nepovratnih sredstev pomoči in posojil iz člena 10(2). (a) ukrepe, ki jih je treba izvesti; 54 SL Uradni list Evropske unije 14/Zv. 1 (b) merila za izbiro upravičencev; (d) način spremljanja, vrednotenja in zagotavljanja finančnega nadzora nad globalnimi nepovratnimi sredstvi; (c) pogoje in deleže pomoči iz skladov, vključno z uporabo vseh (e) kjer je to primerno, uporabo bančne garancije, o čemer mora natečenih obresti; biti Komisija obveščena. NASLOV III PRISPEVKI IN FINANČNO POSLOVODENJE SKLADOV POGLAVJE I načrtom ustreznega okvira podpore Skupnosti, kakor je določeno v členu 17(2)(c). FINANČNI PRISPEVKI SKLADOV Člen 28 Odločba o prispevkih iz skladov 3. Pri izvajanju ukrepov ima načelno prispevek skladov obliko nepovratne pomoči (v nadaljevanju „direktna pomoč“), pa tudi druge oblike, kakršne so vračljiva pomoč, subvencionirana jamstvo, delež v lastniškem kapitalu, delež v obrestna mera, tveganem kapitalu ali druge oblike financiranja. 1. Če so izpolnjene vse zahteve te uredbe, Komisija v petih mese- cih od prejema vloge za pomoč sprejme eno samo odločbo o pri- spevkih vseh skladov. Kjer je to primerno, odločba ločeno izka- zuje sredstva, dodeljena regijam in območjem, ki prejemajo prehodno podporo. Pomoč, vrnjena organu upravljanja ali drugemu organu javne oblasti, se ponovno dodeli v enak namen. Za vsako prednostno nalogo pomoči se določi najvišji možni prispevek iz skladov. Člen 29 Ukrep v danem obdobju ne more hkrati prejeti finančnega pri- spevka iz več kakor enega sklada. Diferenciacija deležev prispevkov Posamezni ukrep ali aktivnost je lahko hkrati upravičena do pri- spevka iz strukturnega sklada le v okviru enega cilja iz člena 1. 1. Prispevek skladov se diferencira glede na: Nobena aktivnost ne more biti hkrati upravičena do prispevka iz sklada v okviru Cilja 1, Cilja 2 ali Cilja 3 in iz pobud Skupnosti. (a) težo specifičnih problemov zlasti regionalne ali socialne narave, ki se odpravljajo s pomočjo; Nobena aktivnost ne more biti hkrati upravičena do prispevka iz sklada v okviru Cilja 1, Cilja 2 ali Cilja 3 in iz Jamstvenega oddelka EKUJS. (b) finančno zmogljivost zadevne države članice, zlasti ob upoštevanju njene sorazmerne razvitosti in potrebe, da se izogne prevelikemu naraščanju proračunskih izdatkov; Nobena aktivnost ne more biti hkrati upravičena do prispevka iz sklada na podlagi pobude Skupnosti in iz Jamstvenega oddelka EKUJS. 2. Prispevek skladov za operativne programe, uvedene za izvajanje okvira podpore Skupnosti, mora biti skladen s finančnim (c) kjer je primerno, pomen, ki se v okviru ciljev skladov, dolo- čenih v členu 1, pripisuje pomoči in prednostnim nalogam s stališča Skupnosti za odpravljanje neenakosti in spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami ter za varstvo in izboljša- nje okolja, načelno z uporabo načela preprečevanja, načela preventivnega delovanja in načela, da plača povzročitelj obre- menitve; 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 55 (d) pomen, ki se pripisuje pomoči in prednostnim nalogam z regionalnega in nacionalnega vidika; (e) posebne značilnosti oblike pomoči in zadevne prednostne naloge, da bi se upoštevale potrebe, ugotovljene pri predhodnem vrednotenju, zlasti glede človeških virov in zaposlovanja; (f) kar največjo možno izrabo finančnih sredstev iz finančnih načrtov, vključno s kombiniranjem javnih in zasebnih sredstev, uporabo ustreznih finančnih instrumentov v skladu s členom 10(2) in izbiro oblik financiranja, določenih v členu 28(3). Kjer je prispevek ESS diferenciran v skladu s členom 16(1), se upoštevajo potrebe, ugotovljene pri predhodnem vrednotenju, predvsem na področju človeških virov in zaposlovanja. njihove posebne značilnosti, vključno z bruto dobičkom iz naslova samofinanciranja, ki bi ga praviloma pričakovali za zadevno kategorijo naložb glede na makroekonomske okoliščine, v katerih se bodo izvajale naložbe, in ne da bi se pri tem povečala nacionalna proračunska sredstva zaradi prispevka skladov. V vsakem primeru za prispevek skladov veljajo naslednje zgornje meje: (a) pri naložbah v infrastrukturo, ki ustvarja znaten neto prihodek, prispevek ne sme presegati: (i) 40 % skupnih upravičenih stroškov v regijah, zajetih v Cilj 1, ki se lahko poveča za največ dodatnih 10 % v drža- vah članicah, prejemnicah pomoči iz Kohezijskega sklada; (ii) 25 % skupnih upravičenih stroškov v območjih, zajetih v Cilj 2; 2. Prispevek skladov za posamezno pomoč se izračuna bodisi glede na skupne stroške, ki so upravičeni do povračila, bodisi glede na skupne javne ali druge enakovredne izdatke, ki so upra- vičeni do povračila (nacionalne, regionalne ali lokalne in izdatke Skupnosti). (iii) ti deleži se lahko povečajo za zneske financiranja, ki niso direktna pomoč, pri čemer to povečanje ne presega 10 % skupnih upravičenih stroškov; 3. Za prispevek skladov veljajo naslednje zgornje meje: (b) pri naložbah v podjetja prispevek ne sme presegati: (a) največ 75 % skupnih upravičenih stroškov in praviloma najmanj 50 % upravičenih javnih izdatkov pri ukrepih, ki se izvajajo v regijah, zajetih v Cilj 1. Kjer so regije v državi čla- nici, ki prejema pomoč iz Kohezijskega sklada, se v izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih prispevek Skupnosti lahko poveča do največ 80 % skupnih upravičenih stroškov ter naj- več 85 % skupnih upravičenih stroškov za najbolj oddaljene regije in odročne grške otoke, ki so onemogočeni zaradi svoje oddaljenosti; (b) največ 50 % skupnih upravičenih stroškov in praviloma najmanj 25 % upravičenih javnih izdatkov pri ukrepih, ki se izvajajo na območjih, zajetih v Cilj 2 ali Cilj 3. Pri naložbah v podjetja se pri prispevku skladov upošteva zgornja meja pomoči in kombinacij pomoči, kakor so določene na področju državnih pomoči. (i) 35 % skupnih upravičenih stroškov v regijah, zajetih v Cilj 1; (ii) 15 % skupnih upravičenih stroškov na območjih, zajetih v Cilj 2; (iii) pri naložbah v mala in srednja podjetja se lahko ti deleži povečajo za zneske financiranja, ki niso direktna pomoč, pri čemer to povečanje ne presega 10 % skupnih upravi- čenih stroškov. 5. Sklicevanja v odstavkih 3 in 4 na regije in območja, zajete v Cilj 1 in Cilj 2, veljajo za regije in območja, ki prejemajo na eni strani prehodno podporo na podlagi člena 6(1) in podporo na podlagi člena 7(4) ter na drugi strani podporo na podlagi člena 6(2). 4. Kjer zadevna pomoč vključuje financiranje naložb, ki ustva- rjajo prihodek, se prispevek skladov za te naložbe določi glede na 6. Ukrepi, ki se izvajajo na pobudo Komisije, navedeni v členih 22 in 23, se lahko financirajo v višini 100 % skupnih stroškov. Ukrepi, ki se izvajajo v imenu Komisije, navedeni v členu 23, se lahko financirajo v višini 100 % skupnih stroškov. 56 SL Uradni list Evropske unije 14/Zv. 1 7. Deleži v tem členu se uporabljajo za ukrepe tehnične pomoči v okviru programiranja in za pobude Skupnosti. POGLAVJE II Člen 30 Izpolnjevanje pogojev za pridobitev pomoči FINANČNO POSLOVODENJE Člen 31 Proračunske obveznosti 1. Izdatki, povezani z aktivnostmi, so upravičeni do prispevka skladov le, če so te aktivnosti del zadevne pomoči. 1. Proračunske obveznosti Skupnosti se prevzamejo z odločbo o odobritvi prispevka skladov. 2. Ne šteje se, da so izdatki upravičeni do prispevka skladov, če jih je končni upravičenec dejansko plačal pred datumom, ko je Komisija prejela vlogo za pomoč. Navedeni datum predstavlja začetni datum za upravičenost izdatkov. 2. Obveznosti v zvezi s pomočjo, ki naj bi se izvajala dve leti ali več, se praviloma prevzamejo na letni podlagi. Prvi del obveznosti nastane, ko Komisija izda odločbo o odobritvi pomoči. Naslednji deli obveznosti se praviloma prevzemajo vsako leto do 30. aprila. Končni datum za upravičenost izdatkov je določen v odločbi o odobritvi prispevka skladov. Nanaša se na izvršena plačila konč- nih upravičencev. Komisija ga lahko podaljša na podlagi ustrezno utemeljene zahteve države članice v skladu s členoma 14 in 15. 3. Za upravičenost izdatkov se uporabljajo ustrezni nacionalni predpisi, razen če Komisija po potrebi določi skupna pravila o upravičenosti izdatkov v skladu s postopkom iz člena 53(2). 4. Države članice zagotavljajo, da se prispevek skladov za aktiv- nost ohranja le, če se ta aktivnost v petih letih od datuma sklepa o prispevku skladov, ki ga sprejmejo pristojne nacionalne oblasti ali organ upravljanja, bistveno ne spremeni, tako da: (a) vpliva na njeno naravo ali izvedbene pogoje ali daje podjetju ali javni organizaciji neupravičeno prednost in Komisija samodejno odstopi od katerega koli dela prevzete obveznosti, ki ni poravnan s predplačilom ali za katerega ne prejme ustreznega zahtevka za plačilo iz člena 32(3), do konca drugega leta, ki sledi letu prevzema obveznosti, ali, kjer je primerno in za zadevne zneske, v dveh letih od dneva pozneje izdane odločbe Komisije o odobritvi ukrepa ali aktivnosti ali do izteka roka za predložitev končnega poročila iz člena 37(1); prispevek skladov za to pomoč se zmanjša za ta znesek. Rok za samodejno prenehanje prevzetih obveznosti iz drugega pododstavka preneha teči za del obveznosti za aktivnosti, ki so na datum, določen za prenehanje prevzetih obveznosti, predmet sodnega postopka ali upravne pritožbe z odložilnim učinkom, pod pogojem, da Komisija pred tem dobi informacijo zadevne države članice o razlogih in da Komisija informacije objavi. Komisija vsekakor pravočasno obvesti državo članico in plačilni organ, kadarkoli obstaja tveganje pri uporabi samodejnega pre- nehanja drugem pododstavku. predvidenega obveznosti, prevzete v (b) izhaja bodisi iz spremembe narave lastništva posameznega dela infrastrukture bodisi iz prenehanja ali spremembe loka- cije proizvodne dejavnosti. Če začne ta uredba veljati po 1. januarju 2000, se rok za samo- dejno prenehanje prevzetih obveznosti iz drugega pododstavka za prvo prevzeto obveznost podaljša za število mesecev od 1. januarja 2000 do datuma odločbe o prispevku skladov iz člena 28. Države članice obvestijo Komisijo o vsaki taki spremembi. Kjer do take spremembe pride, se uporablja člen 39. 3. Za pomoč, ki se bo izvajala manj kakor dve leti, se prevzame obveznost za celotni znesek prispevka skladov, ko izda Komisija odločbo o odobritvi prispevka skladov. 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 57 Člen 32 Plačila 1. Komisija plača prispevek iz skladov plačilnim organom, ki so opredeljeni v členu 9(o), v skladu z ustreznimi proračunskimi obveznostmi. Plačila se knjižijo na najstarejšo odprto obveznost, nastalo na podlagi člena 31. Plačila imajo lahko obliko predplačil, vmesnih plačil ali končnih plačil. Vmesna plačila in končna plačila se nanašajo na dejansko plačane izdatke, ki morajo biti v skladu s plačili, ki jih izvedejo končni upravičenci, in so podprta s prejetimi računi ali računo- vodskimi listinami enakovredne dokazne vrednosti. Glede na razpoložljiva sredstva Komisija izvede vmesna plačila najpozneje v dveh mesecih od prejema ustreznega zahtevka za plačilo, kakor je opisano v odstavku 3. Plačilni organ zagotovi, da prejmejo končni upravičenci plačilo prispevka skladov čim hitreje in v celoti. Ne sme se uporabiti noben odbitek, zadržanje ali nadaljnja posebna dajatev, ki bi zmanjšala te zneske. Taka plačila se opravijo na ravni vsake pomoči in se izračunajo na ravni ukrepov, ki jih vsebuje finančni načrt programskega dopolnila. Za ta plačila veljajo naslednji pogoji: (a) da je bilo Komisiji predloženo programsko dopolnilo, ki vsebuje informacije, podrobno opredeljene v členu 18(3); (b) da je bilo Komisiji poslano zadnje predpisano letno poročilo o izvajanju, ki vsebuje informacije, podrobno opredeljene v členu 37; (c) da je bilo Komisiji v roku poslano vmesno vrednotenje pomoči iz člena 42; (d) da so sklepi, ki sta jih sprejela organ upravljanja in nadzorni odbor, skladni z celotnim zneskom prispevka skladov, odo- bren za zadevne prednostne naloge; (e) da so bila vsa priporočila iz člena 34(2) upoštevana v določe- nem roku ali pa je država članica sporočila razloge, da bi pojasnila, zakaj ni sprejela nobenega ukrepa, kjer so ta priporočila namenjena odpravi hujših pomanjkljivosti v sistemu spremljanja ali upravljanja, ki slabijo primerno finančno poslovodenje pomoči; da so bili upoštevani vsi zahtevani korektivni ukrepi iz člena 38(4), če se zahtevek za plačilo nanaša na zadevni ukrep ali več ukrepov; 2. Ko nastopi prva obveznost, Komisija opravi predplačilo pla- čilnemu organu. To predplačilo znaša 7 % prispevka skladov za zadevno pomoč. Načelno se lahko porazdeli na največ dve proračunski leti, odvisno od razpoložljivosti proračunskih sredstev. (f) da ni bilo nobenega sklepa o odložitvi plačila po prvem pod- odstavku člena 39(2) in Komisija ni sprejela nobenega sklepa o začetku postopka zaradi kršitve v smislu člena 226 Pogodbe v zvezi z enim ali več ukrepi, ki so predmet zadevnega zahtevka. Med trajanjem pomoči plačuje plačilni organ prispevek Skupno- sti za izdatke v zvezi s to pomočjo v obliki predplačil. Če kateri od navedenih pogojev ni izpolnjen in zahtevek za plačilo torej ni ustrezen, Komisija takoj obvesti državo članico in plačilni organ, ta dva pa sprejmeta potrebne ukrepe za izboljšanje stanja. Plačilni organ povrne Komisiji celotno ali delno predplačilo, odvisno od doseženega napredka pri izvajanju pomoči, če v 18 mesecih od odločbe o odobritvi prispevka skladov ni poslan Komisiji noben zahtevek za plačilo. Če se od predplačila natečejo kakršne koli obresti, jih plačilni organ dodeli za zadevno pomoč. Države članice zagotovijo, kolikor se le da, da se zahtevki za vmesna plačila predložijo Komisiji v svežnjih trikrat na leto, pri čemer se zadnji zahtevek predloži najpozneje do 31. oktobra. 3. Komisija opravi vmesna plačila, da bi povrnila izdatke, ki so dejansko plačani na osnovi skladov in jih potrdi plačilni organ. Zahtevki za vmesna plačila za vsako prednostno nalogo ločeno navajajo izdatke, ki nastanejo v regijah in območjih, ki prejemajo prehodno podporo. 58 SL Uradni list Evropske unije 14/Zv. 1 Skupni seštevek plačil iz odstavka 2 in tega odstavka, izvršenih v zvezi s pomočjo, ne sme presegati 95 % prispevka skladov za to pomoč. 6. Države članice določijo organe, pooblaščene za izdajo potrdil in izjav iz odstavkov 3 in 4. 4. Končno plačilo pomoči se izvrši, če: (a) plačilni organ predloži Komisiji potrjeno izjavo o dejansko plačanih izdatkih v šestih mesecih od končnega roka za plačilo, določenega v odločbi o odobritvi prispevka skladov; (b) je predloženo končno poročilo o izvajanju in ga Komisija potrdi; (c) država članica pošlje Komisiji izjavo iz člena 38(1)(f). 7. Države članice vsako leto najpozneje do 30. aprila pošljejo Komisiji svoje dopolnjene napovedi zahtevkov za plačilo za tekoče leto in napovedi za naslednje leto. 8. Komisija določi ustrezne plačilne postopke, skladne s cilji teh določb, za inovativne ukrepe iz člena 22 in ukrepe iz člena 23 ter obvesti odbore iz členov 48 do 51. Člen 33 Uporaba evra 5. Končno plačilo se na zahtevo države članice ne da več popra- viti, če plačilni organ v devetih mesecih od datuma končnega plačila ne pošlje zahtevka Komisiji. Zneski v odločbah, obveznosti in plačila Komisije se izrazijo in izvršijo v evrih v skladu z ureditvijo, ki jo bo določila Komisija po postopku iz člena 53(2). NASLOV IV USPEŠNOST POMOČI IZ SKLADOV POGLAVJE I SPREMLJANJE Člen 34 Upravljanje, ki ga izvaja organ upravljanja 1. Brez poseganja v člen 8(3) je organ upravljanja, kakor je opre- deljen v členu 9(n), odgovoren za učinkovitost in pravilnost upravljanja in izvajanja ter zlasti za: (a) vzpostavitev sistema za zbiranje zanesljivih finančnih in sta- tističnih podatkov o izvajanju, za določitev kazalnikov sprem- ljanja iz člena 36 in za vrednotenje v skladu s členoma 42 in 43 ter za posredovanje teh podatkov v skladu z ureditvijo, dogovorjeno med državo članico in Komisijo, če je mogoče z uporabo računalniških sistemov, ki omogočajo izmenjavo podatkov s Komisijo, kakor je opredeljeno v členu 18(3)(e); (b) prilagoditev v skladu z odstavkom 3 in izvajanje program- skega dopolnila v smislu člena 18(3), brez poseganja v člen 35; (c) pripravo letnega poročila o izvajanju in predložitev Komisiji po pridobitvi odobritve nadzornega odbora; (d) organiziranje vmesnega vrednotenja iz člena 42 v sodelova- nju s Komisijo in državo članico; (e) zagotavljanje, da imajo organi, ki sodelujejo pri upravljanju in izvajanju pomoči, bodisi ločen računovodski sistem bodisi ustrezno računovodsko kodo za vse transakcije v zvezi s pomočjo; (f) zagotavljanje pravilnosti aktivnosti, ki se financirajo iz pomoči, 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 59 zlasti z izvajanjem notranjega nadzora v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in z odzivanjem na more- bitne ugotovitve ali zahteve po korektivnih ukrepih, sprejete na podlagi prvega pododstavka člena 38(4), ali na priporočila za prilagoditve na podlagi odstavka 2 tega člena v skladu z določbami navedenih členov; Člen 35 Nadzorni odbori (g) zagotavljanje skladnosti s politikami Skupnosti, kakor so določene v členu 12; v okviru uporabe pravil Skupnosti o oddaji javnih naročil, morajo obvestila, poslana v objavo v Uradnem listu Evropskih skupnosti, natančno navajati projekte, za katere je bil zaprošen ali odobren prispevek iz skladov; (h) skladnost z obveznostmi glede informiranja in obveščanja javnosti, navedenih v členu 46. Brez poseganja v določbe te uredbe organ upravljanja deluje pri izvajanju svojih nalog v skladu z instituticionalnim, pravnim in finančnim sistemom zadevne države članice. 1. Vsak okvir podpore Skupnosti ali enotni programski dokument in vsak operativni program nadzira nadzorni odbor. Nadzorne odbore ustanovi država članica v soglasju z organom upravljanja po posvetovanju s partnerji. Partnerji spodbujajo uravnoteženo udeležbo žensk in moških. Nadzorni odbori se ustanovijo najpozneje v treh mesecih od odločbe o prispevku skladov. Nadzorni odbori delujejo v okviru pristojnosti, vključno s sodno pristojnostjo, države članice. 2. Predstavnik Komisije in, kjer je primerno, EIB sodeluje pri delu nadzornega odbora kot svetovalec. 2. Komisija in organ upravljanja vsako leto ob predložitvi letnega poročila o izvajanju iz člena 37 pregledata glavne rezultate prejš- njega leta v skladu z ureditvijo, ki se določi v soglasju z državo članico in zadevnim organom upravljanja. Nadzorni odbor sestavi svoj poslovnik ob upoštevanju institucio- nalnega, pravnega in finančnega sistema zadevne države članice ter ga uskladi z organom upravljanja. Po tem pregledu Komisija lahko da državi članici in organu uprav- ljanja pripombe. Država članica obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi teh pripomb. Kjer v ustrezno utemeljenih primerih Komisija meni, da so sprejeti ukrepi neprimerni, lahko državi članici in organu upravljanja priporoči spremembe za izboljšanje uspešnosti načina spremljanja ali upravljanja pomoči, skupaj z razlogi za vsako tako priporočilo. Ob prejemu takih priporočil organ upravljanja predstavi ukrepe, sprejete za izbolj- šanje načina spremljanja ali upravljanja, ali pa mora pojasniti, zakaj jih ni sprejel. 3. Organ upravljanja na zahtevo nadzornega odbora ali na lastno pobudo prilagodi programsko dopolnilo, ne da bi spremenil skupni znesek prispevka skladov, odobren za zadevno pred- nostno nalogo ali njene posebne cilje. Po odobritvi nadzornega odbora v enem mesecu obvesti Komisijo o prilagoditvi. Nadzornemu odboru načelno predseduje predstavnik države čla- nice ali organa upravljanja. 3. Nadzorni odbor se mora prepričati o uspešnosti in kakovosti izvajanja pomoči. V ta namen: (a) na podlagi člena 15 potrdi ali prilagodi programsko dopolnilo, vključno s fizičnimi in finančnimi kazalniki za spremljanje pomoči. Njegovo odobritev je treba pridobiti, preden se opravijo kakršne koli nadaljnje prilagoditve; (b) v šestih mesecih od odobritve pomoči preuči in odobri merila za izbiro aktivnosti, ki se financirajo v okviru vsakega ukrepa; O vseh spremembah elementov, vsebovanih v odločbi o pri- spevku skladov, odloči Komisija v soglasju z zadevno državo čla- nico v štirih mesecih od odobritve nadzornega odbora. (c) periodično preuči napredek pri doseganju specifičnih ciljev pomoči; 60 SL Uradni list Evropske unije 14/Zv. 1 (d) preveri rezultate izvajanja, zlasti uresničevanje posameznih ciljev, določenih za različne ukrepe, in vmesno vrednotenje iz člena 42; (c) raven uresničitve finančnega načrta. (e) preuči in odobri letna in končna poročila o izvajanju, preden so poslana Komisiji; Če narava pomoči to omogoča, statistični podatki prikažejo struk- turo prejemnikov po spolu in po velikosti podjetij, ki prejemajo pomoč. (f) preuči in odobri katerikoli predlog za spremembo vsebine sklepa Komisije o prispevku skladov; 3. Finančni kazalniki in kazalniki napredka morajo biti takšni, da je informacije iz odstavkov 2(a), (b) in (c) mogoče ločeno izkazati za velike projekte. (g) v vsakem primeru lahko predlaga organu upravljanja kakršno koli prilagoditev ali revizijo pomoči, ki bi omogočila dosega- nje ciljev iz člena 1 ali izboljšala upravljanje pomoči, vključno s finančnim poslovodenjem. Kakršno koli prilagajanje pomoči se opravi v skladu s členom 34(3). Člen 37 Letna in končna poročila o izvajanju Člen 36 Kazalniki za spremljanje 1. Organ upravljanja in nadzorni odbor zagotavljata spremljanje s fizičnimi in finančnimi kazalniki, določenimi v operativnem programu, enotnem programskem dokumentu ali programskem dopolnilu. Pri določitvi teh kazalnikov bi morali upoštevati okvirno metodologijo in seznam primerov kazalnikov, ki ga objavi Komisija, pa tudi kategorizacijo področij pomoči, ki jo bo predlagala Komisija po začetku veljavnosti te uredbe. Kazalniki se nanašajo na posebne značilnosti zadevnih pomoči, na njihove cilje in na socialno-ekonomski, strukturni in okoljski položaj zadevne države članice in njenih regij ter upoštevajo, kjer je primerno, obstoj regij ali območij, ki prejemajo prehodno pod- poro. Med te kazalnike sodijo zlasti tisti, ki se uporabljajo za dodelitev rezerve iz člena 44. 2. Ti kazalniki prikazujejo za posamezno pomoč: (a) posebne cilje, kvantificirane, kjer je mogoče, za ukrepe in prednostne naloge ter njihovo medsebojno usklajenost; (b) doseženo raven pomoči, kar zadeva fizično izvajanje, rezul- tate in takoj, ko je to izvedljivo, njen vpliv na ustrezni ravni (prednostni nalogi ali ukrepu); 1. Pri večletni pomoči predloži organ upravljanja Komisiji v šestih mesecih po izteku vsakega koledarskega leta izvajanja letno poročilo o izvajanju, kakor je predvideno v členu 34(1)(c). Končno poročilo se predloži Komisiji najpozneje v šestih mesecih po končnem datumu za upravičenost izdatkov. Za vsako pomoč, ki se bo izvajala manj kakor dve leti, organ upravljanja predloži Komisiji samo končno poročilo. Poročilo se predloži v šestih mesecih od zadnjega plačila, ki ga izvrši plačilni organ. Preden se poročilo pošlje Komisiji, ga pregleda in odobri nadzorni odbor. Ko Komisija prejme letno poročilo o izvajanju, v dveh mesecih sporoči, če poročilo po njenem mnenju ni zadovoljivo, in pri tem navede razloge; sicer velja, da je poročilo sprejeto. Pri končnem poročilu mora Komisija odgovoriti v petih mesecih po prejemu poročila. 2. Vsa letna in končna poročila o izvajanju vključujejo naslednje informacije: (a) vsako spremembo splošnih pogojev, ki je pomembna za izvajanje pomoči, zlasti glavna socialno-ekonomska gibanja, spremembe v nacionalni, regionalni ali sektorski politiki ali referenčnem okviru iz člena 9(c) in, kjer je to primer, njihove vplive na medsebojno usklajenost pomoči posameznih skladov ter usklajenost med pomočjo skladov in pomočjo drugih finančnih instrumentov; 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 61 (b) napredek pri izvajanju prednostnih nalog in ukrepov za vsak sklad glede posebnih ciljev, kvantificiranih, kadar in kjer je mogoče, s fizičnimi kazalniki in kazalniki rezultatov ter vpliva iz člena 36 na ustrezni ravni (prednostna naloga ali ukrep); (c) finančno izvajanje pomoči z navedbo skupnih izdatkov za vsak ukrep, ki jih je dejansko plačal plačilni organ, in zapisa o skupnih plačilih, prejetih od Komisije, ter s kvantificiranimi finančnimi kazalniki iz člena 36(2)(c); finančno izvajanje na območjih, ki prejemajo prehodno podporo, se predloži pose- bej za vsako prednostno nalogo; finančno izvajanje Jamstve- nega oddelka EKUJS za ukrepe iz člena 33 Uredbe (ES) št. 1257/1999 se predloži na ravni skupnega zneska finanč- nega izvajanja; (d) ukrepe, ki sta jih uvedla organ upravljanja in nadzorni odbor, da bi zagotovila kakovost in uspešnost izvajanja, zlasti: POGLAVJE II FINANČNI NADZOR Člen 38 Splošne določbe 1. Brez poseganja v pristojnost Komisije glede izvrševanja sploš- nega proračuna Evropskih skupnosti so za finančni nadzor pomoči odgovorne predvsem države članice. V ta namen sprejmejo zlasti naslednje ukrepe: (a) preverjajo, ali so bili vzpostavljeni sistemi upravljanja in nad- zora in ali se izvajajo tako, da je zagotovljena učinkovita in pravilna uporaba sredstev skladov Skupnosti; (i) spremljanje, finančni nadzor in vrednotenje ukrepov, vključno z ureditvijo zbiranja podatkov; (b) posredujejo opis teh sistemov Komisiji; (ii) povzetek vseh pomembnih problemov, ki so se pojavili pri upravljanju pomoči, in vseh uvedenih ukrepov, vključno z odzivi na priporočila za prilagoditve na pod- lagi člena 34(2) ali zahteve po korektivnih ukrepih na podlagi člena 38(4); (c) zagotavljajo, da se pomoč upravlja v skladu z vsemi veljav- nimi predpisi Skupnosti in da se sredstva, ki so jim dana na razpolago, uporabljajo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja; (iii) uporabo tehnične pomoči; (iv) ukrepe, uvedene za zagotavljanje obveščanja javnosti o pomoči v skladu s členom 46; (e) ukrepe, uvedene za zagotavljanje združljivosti s politikami Skupnosti, kakor je določeno v členu 12, ter za zagotavljanje koordinacije iz člena 17(1) in drugega pododstavka člena 19(2); strukturne pomoči Skupnosti celotne (d) potrjujejo, da so izjave o izdatkih, predložene Komisiji, točne, in zagotavljajo, da izhajajo iz računovodskih sistemov, ki temeljijo na preverljivih spremnih listinah; (e) preprečujejo, odkrivajo in popravljajo nepravilnosti, o njih uradno obveščajo Komisijo v skladu s predpisi in obveščajo Komisijo o napredku upravnih in sodnih postopkov; (f) ko je posamezna pomoč zaključena, predložijo Komisiji izjavo, ki jo sestavi oseba ali organ, ki deluje neodvisno od določenega organa upravljanja. Ta izjava povzema ugotovitve pregledov, izvedenih v predhodnih letih, in oceni veljavnost zahtevka za končno plačilo ter zakonitost in pravilnost trans- akcij, zajetih v končnem potrdilu o izdatkih. Države članice lahko priložijo svoje lastno mnenje k temu potrdilu, če menijo, da je potrebno; (f) poseben razdelek, kjer je primerno, o napredku in financira- nju velikih projektov ter globalnih nepovratnih sredstev. (g) sodelovanje s Komisijo za zagotovitev, da se sredstva skladov Skupnosti uporabljajo po načelih dobrega finančnega poslovodenja; 62 SL Uradni list Evropske unije 14/Zv. 1 (h) povračilo vsakega izgubljenega zneska zaradi odkrite nepra- vilnosti in, kjer je primerno, zaračunavanje zamudnih obresti. (c) finančni vpliv opaženih nepravilnosti, ukrepi, ki so bili že uvedeni ali so še potrebni za njihovo odpravo, in kjer je potrebno, prilagoditve upravljalnih in nadzornih siste- mov. 2. Komisija, ki je odgovorna za izvrševanje splošnega proračuna Evropskih skupnosti, zagotovi, da upravljalni in nadzorni sistemi držav članic nemoteno delujejo, tako da se sredstva skladov Skup- nosti učinkovito in pravilno uporabljajo. V ta namen lahko, brez poseganja v preglede, ki jih opravijo države članice v skladu z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi, uradniki in uslužbenci Komisije v skladu z ureditvami, dogovo- rjenimi z državo članico, v okviru sodelovanja iz odstavka 3 izve- dejo preglede na kraju samem, vključno s pregledi vzorcev aktiv- jih financirajo skladi, ter upravljalnih in nadzornih nosti, ki sistemov, če to sporočijo najmanj en delovni dan prej. Komisija obvesti zadevno državo članico, zato da dobi vso potrebno pomoč. Uradniki in uslužbenci države članice lahko sodelujejo pri teh pregledih. Komisija lahko zahteva od zadevne države članice, da izvede pre- gled na kraju samem, zato da preveri pravilnost ene ali več trans- akcij. Uradniki in uslužbenci Komisije lahko sodelujejo pri teh pregledih. 3. Komisija in države članice na podlagi dvostranskih upravnih dogovorov sodelujejo pri koordiniranju načrtov, metod in izva- janju pregledov, zato da se dosežejo največji možni koristni učinki izvedenih pregledov. Takoj si izmenjajo rezultate izvedenih pre- gledov. 4. Po tem pregledu in ovrednotenju ter brez poseganja v ukrepe, ki jih nemudoma sprejme država članica po tem členu in členu 39, lahko Komisija pripravi ugotovitve, zlasti glede finančnega vpliva odkritih nepravilnosti. Te ugotovitve se naslovijo na državo čla- nico in organ upravljanja za zadevno pomoč. Ugotovitvam se lahko po potrebi priložijo zahteve po korektivnih ukrepih, da se odpravijo pomanjkljivosti v upravljanju in popravijo odkrite nepravilnosti, ki še niso bile odpravljene. Država članica ima mož- nost dati pripombe k tem ugotovitvam. Če po pripombah države članice ali v njihovi odsotnosti Komisija sprejme sklepne ugotovitve, država članica uvede potrebne in ukrepe v rokih, določenih za izpolnitev zahtev Komisije, obvesti Komisijo o svojih ukrepih. 5. Brez poseganja v ta člen lahko Komisija po ustreznem preve- rjanju odloži celotno vmesno plačilo ali njegov del, če ugotovi, da je zadevni izdatek povezan s hujšo nepravilnostjo, ki ni bila popravljena, in da je potreben takojšen ukrep. Komisija obvesti zadevno državo članico o sprejetem ukrepu in razlogih zanj. Če po petih mesecih razlogi za odložitev ostanejo ali zadevna država članica ne obvesti Komisije o ukrepih, sprejetih za odpravo hujše nepravilnosti, se uporabijo določbe iz člena 39. 6. Za obdobje treh let, če ni drugače dogovorjeno z dvostran- skimi upravnimi dogovori, ki sledi končnemu plačilu Komisije za katero koli pomoč, odgovorni organi na razpolago Komisiji hra- nijo vse spremne listine (bodisi izvirnike bodisi overjene različice na splošno sprejetih nosilcih podatkov, ki se ujemajo z izvirniki) glede izdatkov in pregledov zadevne pomoči. To obdobje se pre- kine bodisi v primeru sodnih postopkov bodisi na ustrezno ute- meljeno zahtevo Komisije. Najmanj enkrat na leto in v vsakem primeru pred letnim pregle- dom, predvidenim v členu 34(2), se preverijo in ovrednotijo: (a) rezultati pregledov, ki jih izvedeta država članica in Komisija; Člen 39 Finančni popravki (b) vse morebitne pripombe drugih nacionalnih ali nadzornih organov Skupnosti ali institucije; 1. Države članice so odgovorne predvsem za raziskavo nepravil- nosti, ukrepanje ob dokazu večje spremembe, ki vpliva na naravo 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 63 ali pogoje za izvajanje ali nadzor pomoči, in za izvedbo potrebnih finančnih popravkov. in finančne posledice pomanjkljivosti, ugotovljenih v upravljalnih ali nadzornih sistemih države članice. Država članica izvede zahtevane finančne popravke v zvezi s posamezno ali sistemsko nepravilnostjo. Popravki, ki jih izvede država članica, preklicujejo celoten ali delni prispevek Skupnosti. Sredstva skladov Skupnosti, sproščena na ta način, lahko država članica ponovno uporabi za zadevno pomoč v skladu z določ- bami, ki se opredelijo na podlagi člena 53(2). Če ni sprejet sklep, da se stori bodisi (a) bodisi (b), odložitev vmes- nih plačil takoj preneha. 4. Vsak neupravičeno prejeti znesek, ki ga je treba povrniti, se vrne Komisiji skupaj z zamudnimi obrestmi. 2. Če po končanju potrebnega preverjanja Komisija ugotovi, da: 5. Ta člen se uporablja brez poseganja v člen 32. (a) država članica ni izpolnila svojih obveznosti po odstavku 1; ali (b) celotna aktivnost ali njen del ne upravičuje niti delnega niti celotnega prispevka iz skladov; ali (c) obstajajo hujše pomanjkljivosti v upravljalnih ali nadzornih sistemih, ki lahko vodijo v sistemske nepravilnosti, POGLAVJE III VREDNOTENJE Člen 40 Splošne določbe Komisija odloži zadevna vmesna plačila in z navedbo svojih raz- logov zahteva, da država članica predloži svoje pripombe, in kjer je primerno, v določenem časovnem obdobju izvede popravke. 1. Da se lahko meri uspešnost strukturne pomoči Skupnosti, je ta pomoč predmet predhodnega, vmesnega in naknadnega vred- notenja, namenjenega presoji njenega vpliva glede na cilje iz člena 1 in analizi njenih učinkov na specifične strukturne pro- bleme. Če država članica nasprotuje ugotovitvam Komisije, jo ta povabi na zaslišanje, v katerem se obe strani v sodelovanju, ki temelji na partnerstvu, trudita doseči dogovor o ugotovitvah in na njih temelječih sklepih. 2. Uspešnost aktivnosti skladov se meri po naslednjih merilih: (a) njihov skupni vpliv na cilje iz člena 158 Pogodbe ter zlasti na krepitev ekonomske in socialne kohezije Skupnosti; 3. Na koncu obdobja, ki ga določi Komisija, lahko ta, če ni dose- žen dogovor in država članica ne opravi popravkov in ob upoštevanju pripomb države članice, v treh mesecih odloči, da: (b) vpliv prednostnih nalog, predlaganih v razvojnih načrtih, in prednostnih nalog, predvidenih v vsakem okviru podpore Skupnosti in v vsaki pomoči. (a) zmanjša plačilo na račun iz člena 32(2); ali (b) izvede potrebne finančne popravke s preklicem celotnega ali delnega prispevka skladov za zadevno pomoč. 3. Pristojne oblasti držav članic in Komisija zberejo ustrezna sredstva in zbirajo podatke, potrebne za zagotovitev, da se lahko to vrednotenje izvede kar najučinkoviteje. V tej zvezi se za vred- notenje uporabijo različne podrobnosti, ki jih omogočijo sistemi spremljanja, po potrebi dopolnjene z zbiranjem informacij, ki izboljšajo njeno relevantnost. Komisija pri določanju zneska popravka v skladu z načelom sora- zmernosti upošteva vrsto nepravilnosti ali spremembe ter obseg Na pobudo držav članic ali Komisije je mogoče potem, ko se obvesti zadevna država članica, uvesti dopolnilna vrednotenja, če je primerno, tematska, da se prepoznajo prenosljive izkušnje. 64 SL Uradni list Evropske unije 14/Zv. 1 4. Rezultati vrednotenja so na zahtevo na voljo javnosti. Za rezultate vrednotenja, predvidenega v členu 42, je potrebno soglasje nadzornega odbora v skladu z institucionalnimi določ- bami posamezne države članice. 5. Postopki vrednotenja so določeni v okviru podpore Skupnosti in v oblikah pomoči. (b) predhodno vrednotenje stanja okolja zadevne regije, zlasti tistih območij okolja, na katera bo pomoč predvidoma znatno vplivala; predpisov za zagotovitev vključitve okoljske razsež- nosti v to pomoč in njihove skladnosti s kratko- in dolgoroč- nimi cilji na nacionalni, regionalni in lokalni ravni (npr. načrti za upravljanje okolja); predpisov za zagotovitev skladnosti s pravili Skupnosti o okolju. Predhodno vrednotenje daje opis, kolikor je mogoče kvantificiran, obstoječega stanja okolja ter oceno pričakovanega vpliva strategije in pomoči na stanje okolja; Člen 41 Predhodno vrednotenje (c) predhodno vrednotenje stanja glede enakosti med moškimi in ženskami, kar zadeva možnosti na trgu dela in obravnavanje na delu, vključno s specifičnimi omejitvami za vsako skupino, oceno pričakovanega vpliva strategije in pomoči, zlasti na vključevanje žensk in moških na trg dela, na izobraževanje in poklicno usposabljanje, na uveljavljanje žensk v poslu ter na usklajevanje poklicnega in družinskega življenja. 1. Predhodno vrednotenje je podlaga za pripravo razvojnih načrtov, pomoči in programskega dopolnila ter tvori njihov del. Predhodno vrednotenje preveri ustreznost predvidenega načina izvajanja in spremljanja, usklajenost s politikami Skupnosti in upoštevanje okvirnih smernic iz člena 10(3). Za predhodno vrednotenje so odgovorni organi, ki jim je nalo- žena priprava načrtov, pomoči in programskega dopolnila. Upošteva rezultate vrednotenja prejšnjih programskih obdobij. 2. Pri pripravi načrtov in pomoči vključuje predhodno vrednote- nje analizo prednosti, slabosti in možnosti zadevne države čla- nice, regije ali sektorja. Glede na merila, našteta v členu 40(2)(a), se ocenita usklajenost strategije in ciljev, izbranih po specifičnih značilnostih zadevnih regij ali območij, vključno z demografskimi gibanji, in pričakovani vpliv načrtovanih prednostnih nalog za delovanje, s kvantifikacijo njihovih posebnih ciljev glede na izho- diščno stanje, kjer je to mogoče. 3. Vrednotenje ukrepov v programskem dopolnilu prikaže uskla- jenost s cilji ustreznih prednostnih nalog, kvantificira njihove posebne cilje, kjer je to pri prednostnih nalogah mogoče, in pozneje preveri ustreznost meril za izbor, kakršna so predvidena na podlagi člena 35(3)(b). Predhodno vrednotenje med drugim upošteva stanje na področju konkurenčnosti in inovativnosti, majhnih in srednje velikih pod- jetij, zaposlenosti in trga dela ob upoštevanju evropske strategije zaposlovanja, okolja in enakosti med moškimi in ženskami ter vključuje zlasti: (a) predhodno vrednotenje socialnih in ekonomskih razmer, zlasti gibanj na nacionalnem trgu dela, vključno s tistimi v regijah, ki se srečujejo s specifičnimi problemi na področju zaposlovanja, in skupne strategije na področju razvoja člove- ških virov, pa tudi načina, kako je ta strategija povezana z nacionalno strategijo zaposlovanja, kakršna je določena v nacionalnih akcijskih načrtih; Člen 42 Vmesno vrednotenje 1. Vmesno vrednotenje glede na predhodno ovrednotenje preveri začetne rezultate pomoči, njihovo ustreznost in doseganje ciljev. Oceni tudi uporabo finančnih sredstev ter potek spremljanja in izvajanja. 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 65 2. Za izvajanje vmesnega vrednotenja je odgovoren organ uprav- ljanja v sodelovanju s Komisijo in državo članico. Zajame vsak okvir podpore Skupnosti in vsako pomoč. Izvede jo neodvisni evalvator, predloži se nadzornemu odboru za okvir podpore Skupnosti ali zadevno pomoč v skladu s členom 35(3) in nato pošlje Komisiji, praviloma tri leta po sprejetju okvira podpore Skupnosti ali pomoči in najpozneje do 31. decembra 2003 glede na revizijo iz člena 14(2). 3. Komisija preveri ustreznost in kakovost vrednotenja na pod- lagi meril, ki jih Komisija in država članica soglasno vnaprej opre- delita z namenom revizije pomoči in dodelitve rezerve iz člena 44. 4. Vmesno ovrednotenje se v nadaljevanju za vsak okvir podpore Skupnosti in pomoč dopolnjuje in konča najpozneje do 31. decembra 2005 zaradi priprave poznejše pomoči. Člen 43 Naknadno vrednotenje 1. Naknadno vrednotenje se, ob upoštevanju že razpoložljivih rezultatov vrednotenja, nanaša na koristno uporabo sredstev, uspešnost in učinkovitost pomoči in njen vpliv ter oblikuje ugo- tovitve za politiko ekonomske in socialne kohezije. Nanaša se na dejavnike, ki prispevajo k uspehu ali neuspehu izvajanja, ter na dosežke in rezultate, vključno z njihovo trajnostjo. 2. Za naknadno vrednotenje je odgovorna Komisija v sodelova- nju z državo članico in organom upravljanja. Naknadno vredno- tenje se nanaša na pomoč, izvajajo pa jo neodvisni evalvatorji. Zaključi se najpozneje tri leta po koncu programskega obdobja. POGLAVJE IV REZERVA NA PODLAGI DOSEŽENIH REZULTATOV Člen 44 Dodelitev rezerve na podlagi doseženih rezultatov 1. Vsaka država članica ob tesnem sodelovanju s Komisijo oceni v okviru posameznega cilja in najpozneje do 31. decembra 2003 dosežene rezultate vsakega operativnega programa ali enotnega programskega dokumenta na podlagi omejenega števila kazalni- kov za spremljanje, ki kažejo uspešnost, upravljanje in finančno izvajanje ter merijo vmesne rezultate glede na posebne začetne cilje. Te kazalnike določi država članica ob tesnem posvetovanju s Komisijo ob upoštevanju vseh ali dela kazalnikov z okvirnega seznama, ki ga predlaga Komisija, in se kvantificirajo v obstoječih letnih poročilih o izvajanju, pa tudi v poročilu o vmesnem vred- notenju. Za uporabo teh kazalnikov so odgovorne države članice. 2. Komisija ob tesnem sodelovanju z zadevnimi državami člani- cami na podlagi predlogov iz vsake države članice in ob upoštevanju njenih specifičnih institucionalnih značilnosti ter ustreznega programiranja na sredi obdobja in najpozneje do 31. marca 2004 dodeli za vsak cilj odobrene pravice za prevzem obveznosti iz člena 7(5) za operativne programe ali enotne programske dokumente ali njihove prednostne naloge, ki štejejo za uspešne. Operativni programi enotni programski dokumenti se prilagodijo v skladu s členoma 14 in 15. ali 66 SL Uradni list Evropske unije 14/Zv. 1 NASLOV V POROČILA IN OBVEŠČANJE JAVNOSTI Člen 45 Poročila 1. Na podlagi člena 159 Pogodbe mora Komisija v triletnih inter- valih predložiti Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko- socialnemu odboru in Odboru regij poročilo o napredku, dose- ženem pri uresničevanju ekonomske in socialne kohezije, in o prispevku skladov, Kohezijskega sklada, EIB in drugih finančnih instrumentov. To poročilo vključuje zlasti: (a) napredek pri uresničevanju ekonomske in socialne kohezije, vključno s socialno-ekonomskim stanjem v regijah in z zaznanimi spremembami, ter analizo neposrednih investicij- skih tokov in njihovega vpliva na stanje zaposlenosti v Skup- nosti; (b) vlogo skladov, Kohezijskega sklada, EIB in drugih finančnih instrumentov, pa tudi vpliv drugih politik Skupnosti in nacio- nalnih politik pri uresničevanju tega procesa; (c) vse morebitne predloge v zvezi z ukrepi in politikami Skup- nosti, ki bi jih bilo treba sprejeti, da bi se okrepila ekonomska in socialna kohezija. 2. Komisija vsako leto do 1. novembra predstavi Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij poročilo o izvajanju te uredbe v predhodnem letu. To poro- čilo vključuje zlasti: (a) aktivnosti vsakega sklada, koristno uporabo njihovih proračunskih sredstev in koncentracijo pomoči, uporabo drugih finančnih instrumentov, za katere je pristojna Komi- sija, in koncentracijo njihovih sredstev; ta pregled vključuje: (b) koordinacijo pomoči iz skladov med skladi in s pomočjo, ki jo odobri EIB in drugi obstoječi finančni instrumenti; (c) takoj ko so na voljo, rezultate vrednotenj iz člena 42 — z navedbo vseh prilagoditev pomoči — in člena 43 ter vredno- tenje usklajenosti ukrepov skladov s politikami Skupnosti iz člena 12; (d) seznam velikih projektov, ki so bili upravičeni do prispevka iz skladov; (e) rezultate pregledov, ki jih izvede Komisija v skladu s čle- nom 38(2) in od njih pridobljena spoznanja, vključno z navedbo števila in zneskov zabeleženih nepravilnosti ter navedbo finančnih popravkov, izvedenih na podlagi člena 39(2); (f) informacije o mnenjih odborov v skladu s členi 48 do 51. Člen 46 Informacije in obveščanje javnosti 1. Za namene posvetovanj iz člena 15(2) države članice zagoto- vijo obveščanje javnosti o razvojnih načrtih. 2. Brez poseganja v člen 23(1) je organ upravljanja odgovoren za zagotavljanje obveščanja javnosti o celotnem programu in zlasti za informiranje: (a) morebitnih končnih upravičencev, strokovnih združenj, gospodarskih in socialnih partnerjev, organizacij, ki spodbu- jajo enakost med moškimi in ženskami, in relevantnih nevlad- nih organizacij o možnostih, ki jih daje pomoč; — letno razporeditev odobrenih in plačanih pravic za prevzem obveznosti po državah članicah za vsak sklad, vključno s tistimi iz naslova pobud Skupnosti, (b) široke javnosti o vlogi, ki jo ima Skupnost pri zadevni pomoči in njenih rezultatih. — letno ovrednotenje inovativnih aktivnosti in tehnične pomoči; 3. Države članice se posvetujejo s Komisijo in jo v skladu s čle- nom 37(2) vsako leto seznanijo s pobudami, sprejetimi za namene, določene v odstavkih 1 in 2 tega člena. 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 67 NASLOV VI ODBORI Člen 47 Splošne določbe 1. Komisiji pri izvajanju te uredbe pomagajo štirje odbori: (a) Odbor za razvoj in preobrazbo regij; (b) Odbor na podlagi člena 147 Pogodbe; (c) Odbor za kmetijske strukture in razvoj podeželja; — odbor da svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve. Mnenje se sprejme z večino, ki jo določa člen 205(2) Pogodbe za sprejemanje odlo- čitev Sveta na predlog Komisije. Ko je zadeva dana na glaso- vanje znotraj odbora, se glasovi predstavnikov držav članic ponderirajo na način iz navedenega člena. Predsednik ne gla- suje, — Komisija sprejme ukrepe, ki se začnejo uporabljati takoj. Vendar kadar niso v skladu z mnenjem, ki ga je dal odbor, Komisija o tem takoj obvesti Svet. V tem primeru: — lahko Komisija odloži uporabo ukrepa, za katerega se je odločila, za največ en mesec od datuma tega sporočila, (d) Odbor za strukture v ribištvu in ribogojstvu. — lahko Svet s kvalificirano večino sprejme drugačno odlo- čitev v roku, predvidenem v zgornji podalinei. 2. Kjer odbori, navedeni v odstavku 1(a), (c) in (d), delujejo kot posvetovalni odbori na podlagi členov 48, 50 in 51, se uporablja naslednji postopek: — predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnega ukrepa, — odbor da svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko določi predsednik glede na nujnost zadeve; kjer je primerno, se lahko da zadeva na glasovanje, — mnenja se zabeležijo v zapisniku; poleg tega ima vsaka država članica pravico zahtevati, da se njeno stališče zabeleži v zapis- niku, — Komisija čim bolj upošteva mnenja, ki jih da odbor. Komisija odbor obvesti o načinu, kako so bila njegova mnenja upošte- vana. 4. Komisija posreduje poročila iz člena 45 odborom. Komisija lahko zaprosi katerikoli odbor za mnenje o katerem koli vpraša- nju v zvezi s pomočjo skladov razen o pomoči, predvideni v tem naslovu. To vključuje vprašanja, ki jih obravnavajo predvsem drugi odbori. 5. Mnenje vsakega odbora se sporoči drugim odborom, navede- nim v tem naslovu. 6. Vsak odbor sprejme svoj poslovnik. 7. Evropski parlament je redno obveščen o delu odborov. 3. Kjer odbori, navedeni v odstavku 1(a), (c) in (d), delujejo kot upravljalni odbori na podlagi členov 48, 50 in 51, se uporablja naslednji postopek: Odbor za razvoj in preobrazbo regij Člen 48 — predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnega ukrepa, 1. Odbor za razvoj Komisiji, in preobrazbo regij, ki se ustanovi pri in sestavljen iz predstavnikov držav članic je 68 SL Uradni list Evropske unije 14/Zv. 1 mu predseduje predstavnik Komisije. EIB imenuje predstavnika, ki nima glasovalne pravice. in dveh predstavnikov organizacij delodajalcev iz organizacij vsake države članice. Član Komisije, ki predseduje odboru, lahko to funkcijo poveri kateremu od visokih uradnikov Komisije. 2. Odbor deluje kot upravljalni odbor v skladu s postopkom, določenim v členu 47(3), kadar obravnava: (a) izvedbene določbe iz člena 53(2). Z drugimi odbori se posvetuje v skladu z njihovo posvetovalno pristojnostjo o zgoraj navedenih izvedbenih določbah, če se nanašajo nanje; (b) izvedbene določbe iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1261/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. junija 1999 o Evropskem skladu za regionalni razvoj (ESRR) (1); Za vsako državo članico je imenovan namestnik za vsako skupino predstavnikov iz prvega odstavka. V odsotnosti enega ali obeh članov je namestniku samodejno dana pravica do sodelovanja v postopkih. Člane in namestnike imenuje Svet na predlog Komisije za obdobje treh let. Lahko so ponovno imenovani. Svet si glede sestave odbora prizadeva, da zagotovi pravično zastopanost različnih skupin. EIB imenuje za točke dnevnega reda, ki se nanašajo nanjo, predstavnika, ki nima glasovalne pravice. (c) smernice, ki se nanašajo na pobude Skupnosti iz člena 20(1)(a) („Interreg“) in 20(1)(b) („Urban“); 2. Odbor: (d) smernice za različne vrste inovativnih ukrepov, predvidenih za uporabo člena 22 pri podpori iz ESRR. 3. Odbor deluje kot posvetovalni odbor v skladu s postopkom, določenim v členu 47(2), kadar obravnava naslednje zadeve: (a) oblikovanje in revizijo seznama območij, ki pogoje za pridobitev pomoči v okviru Cilja 2; izpolnjujejo (b) okvire podpore Skupnosti in ustrezne informacije, vsebovane v enotnih programskih dokumentih za Cilj 1 in Cilj 2; (a) daje mnenja o osnutkih odločb Komisije o enotnih programskih dokumentih in okvirih podpore Skupnosti za Cilj 3, pri podpori iz ESS pa tudi o okvirih podpore Skupno- sti in ustreznih informacijah iz enotnih programskih dokumentov za Cilj 1 in Cilj 2; (b) daje mnenje o izvedbenih določbah, predvidenih v členu 53(2); (c) vrste ukrepov tehnične pomoči v skladu s členom 23 pri pod- pori iz ESRR; (c) se zaprosi, da svetuje o izvedbenih določbah iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1262/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. junija 1999 o Evropskem socialnem skladu (ESS) (2); (d) katera koli druga vprašanja, ki se nanašajo na člene 20 do 22. Člen 49 Odbor na podlagi člena 147 Pogodbe (d) daje mnenja o osnutku smernic Komisije, ki se nanašajo na pobude Skupnosti iz člena 20(1)(d) („EQUAL“), in za različne vrste inovativnih ukrepov v okviru člena 22 pri podpori iz ESS. Komisija mu lahko tudi predloži nadaljnja vprašanja v smislu členov 20 do 22; 1. Odbor, ustanovljen na podlagi člena 147 Pogodbe, je sestav- ljen iz dveh vladnih predstavnikov, dveh predstavnikov delavskih (e) se zaprosi, da svetuje o vrstah ukrepov tehnične pomoči v skladu s členom 23 pri podpori iz ESS. (1) UL L 161, 26. 6. 1999, str. 43. (2) UL L 161, 26. 6. 1999, str. 48. 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 69 3. Za sprejetje mnenja odbora je potrebna absolutna večina pra- vilno oddanih glasov. Komisija odbor obvesti, na kakšen način je upoštevala njegova mnenja. Člen 51 Odbor za strukture v ribištvu in ribogojstvu Člen 50 Odbor za kmetijske strukture in razvoj podeželja 1. Odbor za strukture v ribištvu in ribogojstvu, ki se ustanovi pri Komisiji, je sestavljen iz predstavnikov držav članic in mu pred- seduje predstavnik Komisije. EIB imenuje predstavnika, ki nima glasovalne pravice. 1. Odbor za kmetijske strukture in razvoj podeželja, ki se usta- novi pri Komisiji, je sestavljen iz predstavnikov držav članic in mu predseduje predstavnik Komisije. EIB imenuje predstavnika, ki nima glasovalne pravice. 2. Odbor deluje kot upravljalni odbor v skladu s postopkom, določenim v členu 47(3), kadar obravnava: 2. Odbor deluje kot upravni odbor v skladu s postopkom, dolo- čenim v členu 47(3), kadar obravnava: (a) izvedbene določbe iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1263/1999; (a) izvedbene in prehodne določbe iz členov 34, 50 in 53 Uredbe (ES) št. 1257/1999; (b) smernice za razne vrste inovativnih ukrepov, predvidenih za uporabo člena 22 pri podpori iz FIUR. (b) smernice, ki se nanašajo na pobudo Skupnosti iz člena 20(1)(c) („Leader“). 3. Odbor deluje kot posvetovalni odbor v skladu s postopkom, določenim v členu 47(2), kadar obravnava naslednje zadeve: (a) oblikovanje in revizija seznama območij, ki pogoje za pridobitev pomoči v okviru Cilja 2; izpolnjujejo (b) dele pomoči, ki se nanašajo na kmetijske strukture in razvoj podeželja, vključene v osnutke odločb Komisije v zvezi z okviri podpore Skupnosti in ustreznimi informacijami, vse- bovanimi v enotnih programskih dokumentih, za regije v okviru Cilja 1 in Cilja 2; 3. Odbor deluje kot posvetovalni odbor v skladu s postopkom, določenim v členu 47(2), kadar obravnava naslednje zadeve: (a) oblikovanje in revizija seznama območij, ki pogoje za pridobitev pomoči v okviru Cilja 2; izpolnjujejo (b) dele pomoči, ki se nanašajo na strukture v ribištvu, vključene v osnutek odločbe Komisije v zvezi z okviri podpore Skup- nosti in ustreznimi informacijami, vsebovanimi v enotnih programskih dokumentih v okviru Cilja 1 ali Cilja 2; (c) izvedbene določbe iz člena 53(2); (c) izvedbene določbe, predvidene v členu 53(2); (d) vrste ukrepov tehnične pomoči v skladu s členom 23 pri pod- pori iz EKUJS; (d) vrste ukrepov tehnične pomoči v skladu s členom 23 pri pod- pori iz FIUR; (e) katera koli druga vprašanja, ki se nanašajo na člene 20 do 22. (e) katera koli druga vprašanja, ki se nanašajo na člen 22. 70 SL Uradni list Evropske unije 14/Zv. 1 NASLOV VII KONČNE DOLOČBE Člen 52 Prehodne določbe vloge za končno plačilo, samodejno preneha najpozneje 30. septembra 2003, neupravičeno plačane zneske je treba vrniti, kar pa ne vpliva na aktivnosti ali programe, ki so bili odloženi zaradi sodnih postopkov. 1. Ta uredba ne vpliva na nadaljevanje ali spremembo niti na celotni ali delni preklic pomoči, ki jo odobri Svet ali Komisija na podlagi uredb Sveta (EGS) št. 2052/88 in (EGS) št. 4253/88 ali katere koli druge zakonodaje, ki se uporablja za to pomoč na 31. decembra 1999. 2. Vloge za prispevek iz skladov za aktivnosti, ki se predložijo na podlagi uredb (EGS) št. 2052/88 in (EGS) št. 4253/88, obravnava in odobrava Komisija na podlagi teh uredb najpozneje do 31. decembra 1999. Člen 53 Izvajanje 1. Za izvajanje te uredbe je pristojna Komisija. 2. Komisija sprejme podrobna pravila za izvajanje členov 30, 33, 38, 39 in 46 v skladu s členom 48(2)(a). V skladu z enakim postopkom in, kjer se pokaže za nujno, v nepredvidenih okoliš- činah sprejme tudi druge določbe za izvajanje te uredbe. Člen 54 Razveljavitev 3. Komisija pri določitvi okvirov podpore Skupnosti in pomoči upošteva vsak ukrep, ki ga je že odobril Svet ali Komisija pred začetkom veljavnosti te uredbe in je imel finančne posledice v obdobju, ki ga zajemajo ti okviri podpore in pomoč. Za te ukrepe ni potrebna skladnost s členom 30(2). Brez poseganja v člen 52(1) se s 1. januarjem 2000 razveljavita uredbi (EGS) št. 2052/88 in (EGS) št. 4253/88. Sklicevanja na razveljavljeni uredbi veljajo kot sklicevanja na to uredbo. 4. Ne glede na datum, določen v členu 30(2), se lahko dejansko plačani izdatek, glede katerih Komisija prejme vlogo za pomoč med 1. januarjem in 30. aprilom 2000 in ki izpolnjuje vse pogoje iz te uredbe, šteje za upravičenega do prispevka iz skladov od 1. januarja 2000. 5. Obveznost za delne zneske, namenjene za aktivnosti ali pro- grame, ki jih je odobrila Komisija pred 1. januarjem 1994, vendar zanje do 31. marca 2001 ne prejme vloge za končno plačilo, 2001, samodejno neupravičeno plačane zneske je treba vrniti, kar pa ne vpliva na aktivnosti ali programe, ki so bili odloženi zaradi sodnih postop- kov. najpozneje septembra preneha 30. Člen 55 Klavzula o pregledu Svet pregleda to uredbo na predlog Komisije najpozneje do 31. decembra 2006. O predlogu odloča v skladu s postopkom, določenim v členu 161 Pogodbe. Člen 56 Začetek veljavnosti Obveznost za delne zneske, namenjene za aktivnosti ali pro- grame, ki jih je odobrila Komisija med 1. januarjem 1994 in 31. decembrom 1999, vendar zanje do 31. marca 2003 ne prejme Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Členi 28, 31 in 32 se uporabljajo od 1. januarja 2000. 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 71 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Luxembourgu, 21. junija 1999 Za Svet Predsednik G. VERHEUGEN 72 SL Uradni list Evropske unije 14/Zv. 1 PRILOGA STRUKTURNI SKLADI Letna razporeditev odobrenih pravic za prevzem obveznosti za obdobje 2000-2006 (iz člena 7(1)) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 29 430 28 840 28 250 27 670 27 080 27 080 26 660 (v milijonih EUR — v cenah iz leta 1999)