title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 1334/1999, 21. juuni 1999, millega Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks

eurovoc_concepts:
China
anti-dumping duty
import
magnesium
originating product
oxide

text: 236 ET Euroopa Liidu Teataja 31999R1334 25. 6. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 11/31. kd L 159/1 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1334/1999, 21. juuni 1999, millega Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidi impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, komisjon märtsis 1998 taotluse vaadata need meetmed läbi nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (edaspidi “algmää- rus”) artikli 11 lõike 2 alusel. võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikli 11 lõi- get 2, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast kon- sulteerimist nõuandekomiteega, ning arvestades, et: A. MENETLUS 1. Kehtivad meetmed (1) Juunis 1993 kehtestati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1473/93 (2) lõplikud dumpinguvastased meetmed Hiina Rahvavabariigist pärit kaustilise kaltsineeritud magneesiu- moksiidi (edaspidi “CCM”) impordi suhtes. Need meetmed kehtestati muutuva tollimaksuna, s. o tollimaks kehtestati impordi suhtes, mille hind oli madalam läbivaadatavas määruses sätestatud minimaalsest impordihinnast. Mini- maalne impordihind põhines arvutatud normaalväärtusel. 2. Läbivaatamistaotlus (2) Pärast teadaande avaldamist Hiina Rahvavabariigist pärit CCMi impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta (3) sai (1) EÜT L 56, 6. 3. 1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 905/98 (EÜT L 128, 30. 4. 1998, lk 18). (2) EÜT L 145, 17. 6. 1993, lk 1. (3) EÜT C 383, 17. 12. 1997, lk 9. (3) (4) (5) (6) Taotluse esitajaks oli Eurometaux, kes tegutses ühenduse tootjate nimel, kelle asjaomase toote kogutoodang moo- dustab 100 % ühenduse vastavast toodangust. Taotluse aluseks oli põhjus, et nende meetmete kehtivuse lõppemise tulemuseks oleks tõenäoliselt dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekkiva kahju kordumine. Teinud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks, et läbi- vaatamise algatamiseks on olemas piisavalt tõendusmater- jali, teate avaldamisega (4) vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. komisjon uurimise sellekohase algatas 3. Uurimine Komisjon andis ametlikult teada läbivaatuse algatamisest kaebuse esitanud ühenduse tootjatele, ekspordiriigi ekspor- tijatele ja tootjatele ning teadaolevalt asjassepuutuvatele importijatele ja ekspordiriigi esindajatele. Kõigile kõnealus- tele osalistele ja neile, kes endast algatamisteates nimeta- tud tähtaja jooksul teada andsid, saatis komisjon küsimus- tiku. Lisaks teatati sellest võrdlusriigiks valitud India tootjatele, kellele saadeti küsimustikud. Otseselt asjasse- puutuvatele isikutele andis komisjon võimaluse esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist. Kõik ühenduse tootjad vastasid küsimustikule. Vastused saadi ka kolmelt Hiina eksportijalt: Liaoning Metals & Minerals Import & Export Corp. , Citic Trading Co. Ltd ning Liaoning Foreign Trade Corp. (edaspidi “Hiina eksporti- jad”); küsimustikule vastas üks nendega seotud importija ja üks nendega seotud hulgimüüja. Koostöö hõlmas Eurostati (4) EÜT C 190, 18. 6. 1998, lk 4. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 237 andmete kohaselt üle 87 % Hiina Rahvavabariigist pärit koguimpordist. Küsimustikule vastas ka kolm sõltumatut importijat, nimelt Frank & Schulte Benelux Madalmaadest, Timab Industries SA Prantsusmaalt ja GBC Ltd Ühendkunin- griigist, kes esitasid oma seisukohad kirjalikult. Vastust ei saa- dud toote kasutajatelt, välja arvatud Timab Industries, kes impor- tis kõnealust toodet ise. (7) Komisjoni talitused otsisid ja kontrollisid kõiki andmeid, mida nad seoses dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätku- mise või kordumisega ning ühenduse huvidest tulenevalt vajalikuks pidasid. Uurimine korraldati järgmiste ettevõt- jate ruumides: a) ühenduse tootjad: — Grecian Magnesite SA, Ateena, Kreeka — Magnesitas Navarras, Pamplona, Hispaania — Magnesitas de Rubian, Sarria (Lugo), Hispaania — Styromag GmbH, St Katharein an der Laming, Aust- ria b) võrdlusmaa tootjad: — Tamil Nadu Magnesite Ltd, Salem, India c) sõltumatud ühendusse importijad: — Frank & Schulte Benelux, Capelle a/d Ijssel, Madal- maad — Timab Industries SA, St Malo, Prantsusmaa (ühtlasi asjaomase toote kasutaja) — GBC Ltd. , Ewell (Surrey), Ühendkuningriik ja ahjus seejärel põletada temperatuuril sorteerida 700–1 000 °C. Tulemuseks on CCM, mis sisaldab erineval hulgal magneesiumoksiidi (“MgO”) ehk kuulub erinevasse kvaliteediklassi. Peamised võõrlisandid CCMis on SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO ja B2O3 (vastavalt ränioksiid, raudok- siid, alumiiniumoksiid, kaltsiumoksiid ja booroksiid). CCMi kasutatakse peamiselt põllumajanduses loomasöö- dana või väetisena ning tööstuslikult ehitustööstuses põrandakatte- ja isolatsioonitahvlite valmistamisel, samuti tselluloosi-, paberi- ja abrasiivainetööstuses. (10) Peale selle ei ole CCM keemiliselt ühtlase koostisega. Sel- geid eraldusjooni, mille abil liigitada CCM erinevateks too- deteks, ei ole siiski leitud. Piiri eri kvaliteediklasside vahel hägustab kasutusalade kattuvus, sest kasutajad kasutavad ühel ja samal otstarbel eri kvaliteediklassi ja eri tarnealli- kast pärinevat magnesiiti. (11) Kuigi ühenduse turul müüdud Hiina Rahvavabariigist pärit CCM oli erineva MgO-sisaldusega, ei toonud see kaasa olu- lisi erinevusi asjaomaste toodete füüsikalistes põhiomadus- tes, toodete asendatavuses üksteisega, suhtumises neisse ega turustamises. Nagu eelmises uurimises, nii tuleks ka käesolevas uurimises kõiki CCMi kvaliteediklasse ja tüüpe käsitleda ühe ja sama tootena. d) seotud importijad ja hulgimüüjad: 2. Samasugune toode — Citic Germany GmbH, Bad Homburg, Saksamaa — Lutz Mineralien GmbH, Schifferstadt, Saksamaa. (8) Dumpingut käsitlev uurimine hõlmas ajavahemiku 1. juu- list 1997 kuni 30. juunini 1998 (edaspidi “uurimispe- riood”). Ühenduse tootmisharu olukorra uurimine hõlmas ajavahemiku 1. jaanuarist 1994 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “kahjude tuvastamise periood”). B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE (12) Leiti, et ühendusse eksporditud CCM ning võrdlusriigis toodetud ja sealsel siseturul maha müüdud CCM füüsika- listes ja keemilistes omadustes ning kasutusalades ei olnud olulisi erinevusi. Lisaks sellele ei olnud erinevusi asjaomase toote ning kaebuse esitanud ühenduse tootmisharu poolt valmistatud ja ühenduse turul müüdud toote vahel. Seoses sellega on uurimine kinnitanud eelmise uurimise järeldust, et kasutajad võivad käidelda nii imporditud kui ka ühen- duses valmistatud toodet ilma oma tootmisprotsessi muut- mata. 1. Vaatlusalune toode (9) Käesoleva menetlusega hõlmatud toode on magneesiu- moksiidi üks vorme, nimelt kaustiline kaltsineeritud loo- duslik magnesiit (CCM), mida toodetakse looduses esine- vast magneesiumkarbonaadist ehk magnesiidist. CCMi tuleb magnesiit kaevandada, purustada, tootmiseks (13) Mõned sõltumatud importijad väitsid, et Hiina Rahvavaba- riigist pärit CCM erineb ühenduse tootmisharu poolt val- mistatud ja müüdud CCMist. Nad väitsid, et neid ei või pidada samasugusteks toodeteks, sest tooraine (MgCO3) on 238 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd Hiina Rahvavabariigis ulatuslikest maardlatest kergesti kät- tesaadav, ent ühenduses tuleb toorainet kaevandada kitsas- test soontest. Peale selle on Hiina magnesiidi looduslik MgO-sisaldus kõrgem. mäetööstuses. Alternatiivina soovitas üks importija Slovak- kiat, kus looduslikud tingimused on väidetavalt võrrelda- vad Hiina Rahvavabariigi omadega. Teised tegid ettepane- ku, et normaalväärtus võiks põhineda Saksamaa lubjakivi või dolomiidi sisemaistel müügihindadel, sest neid kaevan- datakse ja töödeldakse samamoodi nagu CCMi Hiina Rah- vavabariigis ja neil samalaadne kasutus. (14) Kuigi kaevandamismeetod, maardla magnesiidisisaldus ja tootmisprotsess võivad tootjati erineda ja erinevadki kogu maailmas, ei mõjuta need erinevused oluliselt lõpptoodet ega õigusta mõne sõltumatu importija väidet, et CCMi tootmine Hiina Rahvavabariigis on kasutatud meetodite ja protsesside poolest ning magnesiidi keemiliste ja füüsika- liste omaduste poolest unikaalne. Seda kinnitab ka tõsiasi, et ühenduse tootjatel ja Hiina eksportijatel on mitmeid ühi- seid kliente. (15) Seetõttu on ühelt poolt ühendusse eksporditud CCM ja tei- salt ühenduse tootmisharu poolt valmistatud ja ühenduse turul müüdud toode ning võrdlusriigis valmistud ja sealsel siseturul müüdud toode omavahel vastastikku asendatavad ja neid tuleb lugeda üheks samasuguseks tooteks algmää- ruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. (18) Pidades silmas importijate märkusi Türgi võtmise kohta võrdlusmaaks, taotleti koostööd peale Türgi ka teiste maa- dega, kus teadaolevalt toodetakse piisavas koguses CCMi. Eelkõige adresseeriti koostööpalve kolmele tuntud tootjale Türgis, kahele Brasiilias, ühele Slovakkias ja kahele Indias. Brasiiliast vastust ei saadud ning Slovakkia tootja vastas, et tal ei ole võimalik uurimisperioodi suhtes nõutud teavet anda. Ainsa koostöövalmis Türgi CCMi tootja näidatud sisemaist läbimüüki ei saa pidada representatiivseks Hiina ekspordi suhtes ühendusse, teine Türgi tootja tootis aga teistsugust MgO vormi, nimelt ülepõletatud magnesiiti. Lõpuks nõustus küsimustikus nõutud teavet andma üks India tootja. C. DUMPING 1. Sissejuhatavad märkused (19) Saksamaa lubjakivi ja dolomiidi sisemaiste müügihindade kasutamise ettepaneku suhtes tuleks rõhutada, et lubjakivi ja dolomiiti ei saa pidada CCMiga samasuguseks, sest nende keemilised omadused on teistsugused. (16) Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 kontrolliti uuri- mise käigus, kas on alust järeldada, et meetmete puudumi- sel dumping tõenäoliselt jätkub või kordub. 2. Võrdlusriik (17) Normaalväärtuse kindlakstegemiseks võeti arvesse tõsias- ja, et käesoleva uurimise tarvis pidi normaalväärtus Hiina Rahvavabariigist imporditava toote puhul põhinema kol- manda turumajandusriigi andmetel. Sellega seoses nähti käesoleva läbivaatamise algatamise teadaandes normaal- väärtuse kindlakstegemiseks kohase kolmanda turumajan- dusriigina ette Türgi. Mitu importijat esitas siiski vastuväi- te, et Türgi ei ole kohane, sest tooraine on Türgis raskemini kättesaadav kui Hiina Rahvavabariigis. Sellest tulenevalt ei ole Türgi kaevandustel selliseid looduslikke eeliseid nagu Hiina Rahvavabariigi omadel ning kaevandamis- ja töötle- miskulud on seetõttu Türgis kõrgemad kui Hiina (20) Koostööd tegeva India tootja sisemaine läbimüük leiti ole- vat oluliselt rohkem kui 5 % uurimisperioodi jooksul Hiina Rahvavabariigist ühendusse imporditavast kogusest. India CCMi turul tundus konkurentsitihe: seal konkureerivad vähemalt viis kodumaist CCMi tootjat. CCMi toomiseks vajalik tooraine magnesiit on tootmisettevõtete lähedal asuvatest karjääridest suurtes kogustes hõlpsasti kättesaa- dav. India tootja kaevandamis- ja tootmisprotsess on väga sarnane Hiina tootjate omaga. (21) Hiina eksportijad väitsid, et kuigi Türgi ei olnud täiesti kohane, oleks ta pidanud jääma võrdlusriigiks põhjusel, et Indias kindlaks tehtud normaalväärtusel ei oleks mingit seost eelmise uurimise käigus Türgis leitud normaalväärtu- sega. Ent nagu eespool öeldud, oli läbimüük Türgis liiga madal, et olla representatiivne, ning seetõttu ei ole muud valikut, kui valida teine võrdlusriik. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 239 (22) Hiina eksportijad esitasid argumendi, et koostööd tegev India tootja on täielikult riigi omanduses ning seega on CCMi hinnad Indias valitsuse kontrolli all. On tõsi, et kõne- alune äriühing on riigi omanduses. Sellele vaatamata tegut- seb ta turumajanduse kontekstis ja konkureerib siseturul oma toodangut müües mitme äriühinguga, mis ei kuulu India valitsusele. Mingeid riiklikust omandivormist tulene- vaid moonutusi kulu- või hinnamoonutusi ei leitud. (27) Eksportija puhul, kes oli ühenduses müünud üksnes endaga seotud ühenduse importijale, kes omakorda müüs endaga seotud hulgimüüjale, on ekspordihind arvestatud selliselt, et esimese sõltumatu ostja makstud edasimüügi- hinnast lahutati kõik importimise ja edasimüümise vahel tekkinud kulud, mida kandsid seotud importija ja seotud edasimüüja, ning sobiv summa kasumi tarvis, et teha kind- laks usaldusväärne ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9. Kasumi suurus on arvutatud koostööd teinud sõltumatute importijate keskmise realiseeritud kasumi põhjal, s. o 9 % vastava hulgimüüja läbimüügist. (23) Eespool toodut silmas pidades on komisjon seisukohal, et India on normaalväärtuse kindlakstegemiseks kohane võrdlusriik. 3. Normaalväärtus 5. Võrdlus (24) Ainsa Indias toodetava ja müüdava CCM kvaliteediklassi puhul tehti normaalväärtus kindlaks hindade põhjal, mida sõltumatud kliendid tegelikult maksavad või peavad maksma siseturul tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote eest, mida on valmistatud piisavas kogu- ses. Teiste kvaliteediklasside puhul, mida koostööd tegev ettevõtja ei tooda, tehti normaalväärtus kindlaks, kohalda- des koostööd tegeva ettevõtja valmistatud toote kvaliteedi- klassi põhjal kindlakstehtud normaalväärtuse suhtes korri- geerimiskoefitsienti. Et kõrgem MgO-sisaldus tähendab kõrgemat kvaliteeti ja seega hinnalisemat toodet, leiti ole- vat mõistlik seada korrektsiooni ulatus võrdelisse sõltu- vusse Hiina Rahvavabariigist eksporditava toote eri kvali- teediklasside MgO-sisaldusest. 4. Ekspordihind (25) Koostööd teinud Hiina eksportijate poolt ühendusse eks- porditud CCMi kogus moodustas umbes 87 % kogu kõnea- luse toote Hiina Rahvavabariigist pärit impordist, nagu näi- tavad küsimustiku vastuste põhjal antud hinnangud ja Eurostati andmed CN-koodi2519 99 00 ja TARICi rubriigi 10/80 kohta, mille alla uurimisaluse toote import kirjen- datakse. (28) Kaalutud keskmist normaalväärtust kvaliteediklassi kohta võrreldi vastava CCMi kvaliteediklassi kaalutud keskmise ekspordihinnaga FOB tootjamaa sadamani vastavalt alg- määruse artikli 2 lõikele 11. (29) Selleks, et tagada õiglane võrdlus normaalväärtuse ja eks- pordihinna vahel, võeti nõuetekohaselt arvesse väidetavalt ja tõestatult hindade võrreldavust mõjutavate tegurite eri- nevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Selles mõt- tes korrigeeriti sisemaa- ja mereveo-, kindlustus-, käitlemis- ja lastimiskulusid, lisa- ja krediidikulusid. Peale selle leidis komisjon, et kuna tootjate juurdepääs toormaterjalile on Hiina Rahvavabariigis hõlpsam, tuleks teha veel üks täien- dav korrektsioon, võtmaks arvesse madalamaid magnesiidi kaevamiskulusid, mis tulenevad sellest, et võrreldes Indiaga on Hiina Rahvavabariigis magnesiidi eraldatavus maagist parem. Sellest tulenevalt leiti, et magnesiidi eraldatavus maagist on Indias sarnane sama näitajaga Türgis, mida kasutati võrdlusmaana eelmise uurimise käigus, ning kuna huvitatud pooled ei ole esitanud uusi fakte, otsustati kohal- dada normaalväärtuse suhtes samasugust korrektsiooni, nagu Hiina osapooled taotlesid eelmise uurimise käigus, s. o Indias kindlakstehtud kaevandamiskulude vähendamist 20 %. (26) Kahe koostööd teinud eksportija puhul, kes müüsid ühen- duses üksnes sõltumatutele importijatele, tehti ekspordi- hind kindlaks sõltumatutele importijatele ekspordiks müü- dud toote eest tegelikult makstud või maksmisele kuuluva hinna põhjal. (30) Hiina eksportijate taotlus kohaldada korrektsiooni kauban- dustaseme erinevuste suhtes leiti olevat õigustatud, kuid selle täpset arvutamist ei peetud vajalikuks, kui pidada sil- mas, et käesoleval juhul on tegemist aegumise läbivaatami- sega ning et isegi sellise korrektsiooni kohaldamisel oleks ikka veel tegemist olulise dumpingumarginaaliga. 240 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd 6. Dumpingumarginaal esitanud ühenduse tootjate toodang moodustab ühenduse CCMi toodangust 100 %. Seetõttu kujutavad nad endast ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. (31) Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdlus näitas dum- pingu esinemist, kusjuures dumpingumarginaal võrdus summaga, mille võrra kindlaks tehtud normaalhind ületas ühendusse eksportimise hinda. Leitud dumpingumarginaal protsendina CIF-impordihinnast ühenduse tollipiiril oli märkimisväärne. F. ÜHENDUSE CCMI TURU OLUKORRA ANALÜÜS D. DUMPINGU KORDUMISE VÕI JÄTKUMISE TÕENÄOSUS (36) (32) Lisaks dumpingu olemasolu analüüsile uurimisperioodil uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust, kui kõnealused meetmed kaotataks. Eksportijate antud teabe põhjal pee- takse tõenäoliseks, et Hiina CCMi eksporti jätkatakse samade või koguni veel madalamate hindadega kui uuri- misperioodi jooksul. Seda tõestab tõsiasi, et USA ametlik statistika näitas, et Hiina FOB-ekspordihinnad kõnealusesse riiki, mis on üks peamisi Hiina Rahvavabariigist ekspordi- tava CCMi sihtkohti, olid keskmiselt oluliselt madalamad kui vastavad hinnad uurimisperioodil Hiinast ühendusse eksportimisel. (33) Selle tõsiasja põhjal, et CCMi eksport Hiinast on uurimis- perioodi jooksul toimunud dumpinghinnaga ja et vastavalt eksportijate antud teabele ennustatakse Hiinast ühendusse toimuva ekspordi hindade mõningast langust, ning pida- des silmas Hiina hinnapoliitikat kolmandate riikide suhtes, kus ei ole jõus dumpinguvastaseid meetmeid, on jõutud järeldusele, et kui kehtivad meetmed kaotatakse, dumping tõenäoliselt jätkub. (34) Lisaks sellele tooks allpool nimetatud ekspordilitsentside süsteemi kaotamine tõenäoliselt kaasa Hiina ekspordihin- dade langemise umbes 75 euroni tonni kohta, mis tähen- daks dumpingu veelkordset suurenemist. E. ÜHENDUSE TOOTMISHARU MÄÄRATLUS Esiteks tuleks märkida, et enamik konkreetseid andmeid ühenduse tootmisharu kohta kahjude tuvastamise perioo- dil on arvutatud andmete põhjal, mille esitasid kolm ühen- duse tootjat, nimelt Grecian Magnesite, Magnesitas Navar- ras ja Magnesitas de Rubián. Neljas ühenduse tootja, Styromag, moodustati iseseisva äriühinguna alles 1996. aastal samuti CCMi tootjana tegutsenud äriühingu Magin- dag pankrotistumise tulemusena 1994. aastal. Et Styro- magi kohta oli teavet üksnes alates 1996. aastast ja selleks, et esitada järjepidev ettekujutus majandusolukorrast ühen- duse tootmisharus, pidas komisjon kohatuks võtta ühen- duse tootmisharu olukorra analüüsimisel arvesse Styro- magi kogutarbimise kindlaksmääramisel on Styromagi andmed arvesse võetud ja need kajastuvad hinna allalöömise analüüsis, mis hõl- mab uurimisperioodi. Samuti võib väita, et allpool sätesta- tud olukorra analüüs ühenduse tootmisharus ei oleks olnud teistsugune, kui Styromagi ekstrapoleeritud andmed aastate 1994 ja 1995 kohta olnuksid analüüsi kaasatud. Ühenduse andmeid. 1. Tarbimine ühenduse turul (37) CCMi kogutarbimine uurimisperioodil arvutati järgmiste andmete alusel: — ühenduse tootmisharu läbimüük ühenduse turul, — CCMi import ühendusse Hiina Rahvavabariigist ning — CCMi import ühendusse kõikidest muudest kolmanda- test riikidest. (35) Vastavalt algmääruse artikli 4 lõikele 1 tuleb terminit “ühenduse tootmisharu” tõlgendada viitena ühenduse samasuguste toodete tootjaile tervikuna või neile tootjaile, kelle toodang moodustab ühtekokku algmääruse artikli 5 lõikes 4 määratletud valdava osa ühenduse kõnealuste too- taotluse dete kogutoodangust. Uurimine kinnitas, et (38) Selle põhjal tõusis tarbimine 328 000 tonnilt 1994. aastal 356 000 tonnini uurimisperioodil, mis on lähedane eel- mise uurimisperioodi käigus tuvastatud tasemele (368 000 tonni). Ajavahemikku 1994–1996 iseloomustas tarbimise pidev kasv kuni 422 000 tonnini 1996. aastal. Ühenduse tarbimise tõstis kõrgemale tasemele ilmastikutingimuste mõju peamiselt põllumajanduses kasutatava madalama 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 241 kvaliteediklassi CCMi nõudlusele, ning mitmete äsjahõlva- tud tööstusturgude potentsiaalne areng. Pärast kõrgtaseme saavutamist vähenes nõudlus 1997. aastal 18 %, ent taas- tus osaliselt uurimisperioodi jooksul. 1994–1995, kuid on pärast seda pidevalt kahanenud. Asja- omase impordi keskmine müügihind suurenes seetõttu kahjude tuvastamise perioodil umbes 14 %. (39) Lõpuks võib väita, et ühenduse CCMi tarbimine jagunes suhteliselt ühtlaselt tema kahe kasutusotstarbe vahel, s. o umbes 50 % tarbiti põllumajanduslikul otstarbel ning teine pool tööstusotstarbel. 2. Import asjaomasest riigist a) Impordi maht, impordiosa ja asjaomase impordi turuosa kahjude tuvastamise perioodil tonnilt (40) Hiina Rahvavabariigist pärit CCMi impordi maht suurenes 86 089 tonnini 1994. uurimisperioodil110 592, mis võrdub umbes 28 %lise kasvuga kahjude tuvastamise perioodi jooksul. Uurimispe- rioodi jooksul imporditud kogus on lähedane esialgse uuri- mise käigus eelmise uurimisperioodi suhtes tuvastatud tasemele (120 000 tonni). aastal (41) Hiina Rahvavabariigist imporditud CCMi osakaal ühenduse koguimpordis oli kahjude tuvastamise perioodi jooksul mahuliselt 77–82 %. Suurim impordiosa saavutati nõud- luse kõrgpunktis 1996. aastal. Tuleks siiski märkida, et eel- mise uurimisperioodi jooksul moodustas Hiina Rahvava- bariigi arvele langenud impordiosa üksnes 54 %. (42) Hiina Rahvavabariigist pärit impordi turuosa ühenduse turul kasvas 1994. aastast kuni uurimisperioodini 26,3 %lt 31 %ni. See võrdub 4,7punktilise kasvuga kahjude tuvas- tamise perioodil. 1996. aastal, mil nõudlus oli erakordselt suur, ulatus Hiina turuosa 36,4 %ni. Eelmise uurimise ajal moodustas Hiina Rahvavabariigist pärit impordi turuosa uurimisperioodil 32 %. b) Asjaomase toote impordihindade liikumine ja hinnadünaamika (44) Väideti, et Hiina ekspordilitsentside süsteem, mis öeldavasti seati sisse pärast dumpinguvastaste tollimaksude kehtesta- mist, oleks järk-järgult piiranud Hiina CCMi tarneid ühen- dusse, tõstes nõnda Hiina toote müügihindu ühenduses. Ent nagu eespool nimetatud, kasvas Hiinast pärit impordi maht kahjude tuvastamise perioodi jooksul 28 % ja kuigi ühenduse Hiinast pärit impordi hinnad kasvasid pärast meetmete kehtestamist aastatel 1993–1995, on nad pärast seda pidevalt langenud. ii) Eksportijate hinnadünaamika (45) Selleks, et teha kindlaks eksportijate hinnadünaamikat seostatuna ühenduse tootjate hinnadünaamikaga, analüü- siti uurimisperioodil nii eksportijate hindu kui ka ühenduse tootmisharu hindu. Selles analüüsis kasutati ühenduse tootmisharu läbimüüki ja koostööd tegevate Hiina ekspor- tijate müüki ühenduse sõltumatutele importijatele, aga ka seotud importijate edasimüüki sõltumatutele klientidele, mida loeti samal kaubandustasandil olevaks. Selle analüüsi tarvis liigitati toode kahte kategooriasse vastavalt sellele, kas teda kasutatakse põllumajanduses või tööstuses. Selle alusel võrreldi ühenduse tootmisharu poolt valmistatud ja müüdud CCMi müügihindu Hiina samaotstarbelise CCMi müügihindadega. (46) Tuleks märkida, et koostööd tegevad Hiina eksportijad müüsid olulise osa oma ühendusse suunatud ekspordi mahust väljaspool ühendust asuvate klientide kaudu FOB- hinnaga Hiina piiril. Sellest tulenevalt tuli teha kohandusi, et koostööd tegevate importijate ja eksportijate andmete põhjal saada CIF-väärtus ühenduse tollipiiril. i) Asjaomaste impordihindade liikumine (43) Eurostati andmete kohaselt kasvas ühenduse Hiinast pärit impordi keskmine CIF-müügihind oluliselt ajavahemikus (47) Asjaomase impordi kaalutud keskmisi CIF-hindu võrreldi ühenduse tootjate hindadega, mida oli kohandatud tarne- tingimuste erinevuste võrra turgudel, kus mõlemad poo- led oma toodangut realiseerisid, sest üksnes sellistel turgu- del on võrdlemine otstarbekas. Uurimise käigus tehti 242 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd kindlaks, et Hiina eksportijate keskmine müügihind oli toote mõlema kasutuse puhul madalam kui ühenduse toot- misharu vastav näitaja. Eelkõige tehti kindlaks, et suhteli- ses mõttes oli Hiina ekspordi ja ühenduse tootmisharu hin- dade keskmine vahe tööstussektoris kasutatava CCMi puhul suurem kui põllumajandussektoris kasutatava CCMi puhul. (48) Lõpuks näitas koostööd tegevate importijate poolt küsi- mustikule antud vastuste analüüs, et olulisemate põlluma- jandusotstarbelise CCMi müügitehingute puhul vastas eks- portijate CIF-müügihind minimaalsele hinnatasemele, milleks on 112 eküüd tonni kohta, mis näitab, et neid hindu piirasid antud hetkel kohaldatavad dumpinguvasta- sed meetmed. (49) Kuigi eksportijate hindades ei kajastunud, et Hiina CCM on kõrgema puhtuseastmega kui ühenduse tootmisharu val- mistatud CCM, ei pidanud komisjon vajalikuks kohaldada korrigeerimiskoefitsienti. Sellise korrigeerimiskoefitsiendi kohaldamist oli nõudnud ühenduse tootmisharu. 3. Ühenduse tootmisharu majandusolukord Sestsaadik on ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamisaste pidevalt kahanenud. d) Müügimaht (53) Ühenduse tootjate kogumüügimaht kasvas 209 000 ton- nilt 1994. aastal peaaegu 211 000tonnini uurimisperioo- dil. Müügimaht ajavahemikus suurenes 1994–1995, ent on sestpeale pidevalt vähenenud. oluliselt e) Turuosa (54) Ühenduse tootmisharu turuosa ühenduse turul vähenes 63 %lt 1994. aastal 58 %ni uurimisperioodil. See võrdub viie protsendipunktilise vähenemisega kahjude tuvastamise perioodil. 1996. aastal, mil nõudlus oli erakordselt suur, langes ühenduse tootmisharu turuosa 50 %ni. Kuigi järg- misel aastal võitis ühenduse tootmisharu taas kaotatud protsendipunktid tagasi, on selle turuosa alates 1997. aas- tast uuesti ilmutanud langustendentsi. a) Tootmine f) Hindade liikumine (50) Võrreldes olukorda kahjude tuvastamise perioodi alguses ja lõpus, on CCM kogutoodang 1994. aastast kuni uurimis- perioodini olnud suhteliselt stabiilne. Eespool nimetatud ajavahemikus suurenes toodang 6 %, umbes 207 000 ton- nilt umbes 219 000 tonnini. b) Tootmisvõimsus (55) Uurimine näitas, et ühenduse tootjate keskmine CCMi müügihind tõusis ajavahemikus 1994. aastast uurimispe- rioodini 7 %. Ühenduse tootmisharu müügihinnad saavu- tasid kõrgtaseme 1996. aastal tollase suure turunõudluse tõttu. Kui põllumajandusliku CCMi hinnad tõusid kahjude tuvastamise perioodil 13 %, tõusid tööstusotstarbelise CCMi müügihinnad 6 %. Kui pärast 1996. aasta kõrgtaset näitasid põllumajandusliku CCMi hinnad suhteliselt stabiil- langesid tööstusotstarbelise CCMi hinnad set liikumist, siiski 5 %. (51) Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus kasvas 265 000 tonnilt 1994. aastal 280 000 tonnini uurimisperioodil. See võrdub 6 %lise kasvuga kahjude tuvastamise perioodil. g) Tasuvus c) Tootmisvõimsuse rakendamisaste (52) Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamisaste püsis 78 % juures, olles 1994. aastal ja uurimisperioodil umbkaudu ühel ja samal tasemel. Ent aastatel 1995 ja 1996 tõusis tootmisvõimsuse rakendamisaste vastavalt 89 ja 88 %ni. See tulenes tolle perioodi loodetud suurest läbi- jäi aga tulemata. müügist, mis eelkõige 1996. aastal (56) Tasuvusanalüüsiks võeti arvesse teatavate ühenduse toot- misharus CCMi tootmisel tekkivate kõrvalsaaduste läbi- müüki, mille tulemusena vähenesid CCMi erikulud ja suu- renes CCMiga seotud kasum. Ühenduse tootmisharu väitis siiski, et see müük on üksnes ajutise iseloomuga ja võib vii- vitamata lõppeda. Komisjon oli seisukohal, et kuna kõrval- saaduste läbimüük on olnud märkimisväärne nii väärtuse kui müügimahu poolest ja kuna neid on turustatud juba pikemat aega, peavad nad kajastuma CCMi tasuvusanalüü- sis, ning selle tulemusena suurenes CCMi müügi tasuvus. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 243 (57) Selle põhjal suurenes müügi netokäibe protsendimäärana väljendatud ühenduse tootmisharu tasuvus kahjude tuvas- tamise perioodi jooksul kaalutud keskmisest 4,0 %lisest kahjumist 1994. aastal 5,2 %lise kasumini uurimisperioo- dil. Ühenduse tootmisharu kasumlikkus tervikuna on kah- jude tuvastamise perioodil paranenud 9,2 protsendipunkti võrra. Ühenduse tootmisharu peab oma tegevuse säilitami- seks siiski vajalikuks iga-aastast 10 %list kasumimäära. h) Tööhõive (58) Tööhõive vähenes ühenduse tootmisharus kahjude tuvas- tamise perioodil 6,7 %. i) Varud (59) Ühenduse tootjate lõppvarud tõusid 24 788 tonnilt 1994. aastal 34 240 tonnile uurimisperioodil, mis võrdub umbes 38 %lise tõusuga kahjude tuvastamise perioodil. Ajavahe- mikul 1994–1997 suurenesid lõppvarud pidevalt, ent lan- gesid seejärel uurimisperioodil. j) Investeeringud (60) Ühenduse tootmisharu koguinvesteeringute summa kasvas ajavahemikus 1994. aastast uurimisperioodini umbes 23 %. Ühenduse tootmisharu on rohkesti investeerinud, eriti aastatel 1995 ja 1996. Investeeringud puudutasid pea- miselt tootmisprotsessi parandamist ja edasist ratsionali- seerimist kulude kokkuhoiu eesmärgil. Osa ühenduse toot- misharust paigaldas oma ahjudesse moodsad filtrid, et vähendada keskkonnasaastet. k) Ühenduse tootmisharu eksporditegevus (61) Ühenduse tootmisharu CCMi eksport kolmandatesse riiki- desse näitab suhteliselt stabiilset arengut. Iga-aastane eks- port kasvas kahjude tuvastamise perioodil umbes 8 000 tonnilt 11 000 tonnile aastas. positiivset arengutendentsi. Nii toodang kui ka tootmis- võimsus on kahjude tuvastamise perioodil kasvanud umbes 6 % ning sama aja jooksul on keskmine müügihind tõusnud umbes 7 %. Pärast kahte kahjumiaastat on ühen- duse tootmisharu alates 1996. aastast jälle tulutoovalt müünud. On tõenäoline, et see tulenes personali vähenda- misest ja eelmisel aastal tootmise ratsionaliseerimisse teh- tud investeeringutest. Uurimisperioodi jooksul saavutas ühenduse tootmisharu müügimaht ja tootmisvõimsuse rakendamisaste 1994. aasta taseme. Siiski näitab eespool toodud analüüs, et mitte kõigi näitajate suhtes ei valitse sel- lised arengusuunad ning et eelkõige alates 1996. aastast on tekkinud langustendents. (63) Tootmisvõimsuse rakendamisaste, turuosa, tööhõive ja lõppvarud ei ole arenenud soodsas suunas. Selle perioodi jooksul kaotas ühenduse tootmisharu umbes viis protsen- dipunkti ühenduse turust. Uurimisperioodil vähenes ühen- duse tootmisharus rakendatud töötajate arv 1994. aastaga võrreldes 6,7 %. Ühenduse tootmisharu lõppvarud kasva- sid ajavahemikus 1994–1997 pidevalt: kogukasv kahjude tuvastamise perioodil ulatus 38 %ni. Peale selle on tootmis- võimsuse rakendamisaste ühenduse tootmisharus alates 1995. aastast pidevalt vähenenud, s. o isegi eriti kõrge nõudlusega 1996. aastal ei tõusnud tootmisvõimsuse rakendamisaste üle 88 %. (64) Uurimise käigus tehti kindlaks, et kuigi olukord ühenduse tootmisharus on mõnes valdkonnas paranenud, ei ole mõne teised majandustegurid arenenud nii soodsalt. Seda tuleb vaadelda seostatuna Hiina impordi madalate hinda- dega, mis jäid miinimumhinna lähedale ja avaldasid ühen- duse tootmisharule hinnasurvet. See ei lasknud ühenduse tootmisharul varasema dumpingu tagajärgedest täielikult toibuda. l) Järeldused (62) Pärast dumpinguvastase muutuva tollimaksu kehtestamist 1993. aastal on ühenduse tootmisharu olukord kahjude tuvastamise perioodil paranenud. Majandustegurid, nagu näiteks tootmine, tootmisvõimsus, keskmine müügihind tasuvus ja investeeringud, on näidanud tonni kohta, (65) Väideti, et ühenduse tootmisharu parandas oma olukorda ühenduse turul, vaatamata jätkuvale impordile asjaomasest riigist. Seoses sellega võib märkida, et kuigi dumpinguvas- tased meetmed on aidanud parandada olukorda ühenduse tootmisharus, on nende mõju nõrgenenud, nagu eespool näidatud. Seda väidet toetab tõsiasi, et import Hiina Rah- vavabariigist suurenes kahjude tuvastamise perioodil 28 %, võites samal ajal turuosa seisukohalt juurde 4,7 protsendi- punkti. 244 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd 4. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht ja hinnad a) Impordi maht (66) Muudest kolmandatest riikidest pärit CCMi impordi maht kasvas kahjude tuvastamise perioodil umbes 25 000 ton- nilt 1994. aastal 26 000 tonnini uurimisperioodil. See võr- dub 4 %lise kasvuga. Eespool nimetatud kõrge CCMi nõud- luse import muudest kolmandatest riikidest nimetatud aastal kõrgtaseme, ulatu- des üle 33 000 tonni. tõttu 1996. saavutas aastal (71) Ühenduse tootmisharu tegi märkimisväärseid jõupingutu- si, et parandada oma konkurentsivõimet Hiinas asuvate peakonkurentide ja muudes kolmandates riikides asuvate konkurentide suhtes. Need jõupingutused paistavad silma eelkõige kahjude tuvastamise perioodil tehtud investeerin- gute ulatust vaadeldes. Aastail 1994–1997 investeeris ühenduse tootmisharu märkimisväärseid summasid oma tootmisruumide moderniseerimiseks ja ratsionaliseerimi- seks. Hiina Rahvavabariigist pärit dumpinguhinnaga impordi jätkumise tõttu ei ole need jõupingutused siiski olnud kuigi edukad. Ühenduse tootmisharu on jäänud ohualtisse olukorda. G. KAHJUDE KORDUMISE TÕENÄOSUS (67) Muudest kolmandatest riikidest imporditava CCMi turuosa oli ajavahemikus 1994–1996 8 % ning vähenes 1997. aas- tal ühe protsendipunkti võrra. Kahjude tuvastamise perioo- dil on nimetatud maade turuosa seega olnud suhteliselt sta- biilne. 1. Asjaomase ekspordiriigi olukorra analüüs b) Kolmandatest riikidest imporditava CCMi müügihind a) Hiina litsentsisüsteem (68) Eurostati andmete kohaselt tõusis kolmandatest riikidest imporditava CCMi keskmine müügihind kahjude tuvasta- mise perioodil 43 %. (72) 5. Järeldus (69) Eelmise uurimise andmetega võrreldes on ühenduse toot- misharu näidanud suhteliselt stabiilset arengut. Väideti, et ajavahemikus 1995–1996 suureneb nõudlus ühenduses kiiresti, ületades nõnda ühenduse tootmisharu tootmis- võimsuse ja tingides vajaduse suurendada Hiina CCMi importi. Tuleb siiski märkida, et ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamisaste oli 1995. aastal umbes 89 % ning on sestsaadik pidevalt langenud. Seetõttu võib järeldada, et ühenduse tarbimine ei avaldanud kahjude tuvastamise perioodil ühenduse tootmisharu olukorrale olulist mõju. 1994. aasta aprillis kehtestasid väliskaubanduse ja majan- duskoostöö ministeerium ning Hiina Metalli-, Mineraali- ja Kemikaaliimportijate ja -eksportijate Kaubanduskoda eks- pordilitsentside süsteemi teatavate mineraalide igasuguse ekspordi suhtes, mis on põhimõtteliselt identne ekspordi- kvootide süsteemiga. Sestpeale on selle litsentsisüsteemi alla kuulunud kõik magneesiumoksiidi eri liigid, sealhul- gas kaustiline kaltsineeritud magnesiit. 1998. aastal oli lit- sentsitasu umbes 37 eküüd CCMi tonni kohta. See tähen- dab, et kui järgitakse miinimumhinda 112 eküüd tonni kohta, oleks tegelik müügihind ilma litsentsitasuta umbes 75 eküüd tonni kohta. (73) Lisaks sellele kehtestas Liaoningi provints, kus asub enamik tootjaid, Eurometaux’ andmete kohaselt 1995. aastal veel ühe kohaliku maksu, mis 1997. aastal ulatus umbes 15 eküüni tonni kohta. On väidetud, et sellest litsentsisüstee- mist piisab, et vähendada kahjuliku dumpingu kordumise ohtu. (70) Pealegi näib, et Hiina impordi mahu suurenemist põhjus- tasid eelkõige alates 1995. aastast Hiina impordi kahane- vad hinnad. Igal juhul ajavahemikus kuni uurimisperioo- dini sellist olulist nõudluse kasvu ei toimunud, mis võiks selgitada uurimise käigus kindlaks tehtud Hiina CCMi impordi ja turuosa kasvu. (74) Eurometaux väitis, et Hiina magnesiidi litsentsisüsteem võidakse peagi kaotada, ning kartis, et Hiina magnesii- diekspordi maht suureneks selle kaotamise tagajärjel ja hinnad väheneksid oluliselt, kui dumpinguvastaste meet- mete rakendamist ei jätkata. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 245 (75) (76) Eksportijad väidavad, et litsentsisüsteem on toonud Hiina Rahvavabariigi magnesiidieksporti stabiilsuse ja usaldus- väärsuse ning et ei ole põhjust arvata, et see süsteem peagi kaotatakse. Lisaks sellele on nad teatanud, et kui dumpin- guvastaste meetmete rakendamist ei jätkata ja kui litsent- sisüsteem kaotatakse, ei alanda nad siiski oma hindu sta- biilsel turul, nagu see on Euroopa Ühenduses, ega loobu ootamatult vabatahtlikult suuremast kasust. Eespool toodud argumente silmas pidades ning arvestades eespool kirjeldatud süsteemi, mida haldab ekspordiriigi valitsus ühepoolselt, tuleb märkida, et ekspordilitsentside süsteemi olemasolu või kaotamine ei saa avaldada mingit mõju ühenduse institutsioonide otsusele, kas pikendada dumpinguvastaste meetmete kehtivust või mitte. Siiski too- nitas selle süsteemi analüüs üksnes Hiina eksportijate või- malust müüa CCMi väga madalate hindadega. b) Hiina eksport kolmandatesse riikidesse lähedal miinimumhinnale või lausa sellega võrdsed, s. o paistab, et nad on sel tasemel üksnes miinimumhinna ole- masolu tõttu. c) Tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamisaste ja varud (81) Komisjon saatis küsimustiku kaheksale Hiina tootjale ja kaubandusettevõtjale, muu hulgas selleks, et teha kindlaks tootmise tase, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakenda- misaste ja varud. Komisjonil ei õnnestunud siiski kindlaks teha Hiina tootjate tootmistaset ega täpset tootmisvõim- sust, tootmisvõimsuse rakendamisastet ega varusid, sest kolm neljast koostööd tegevast äriühingust on puhtal kujul kaubandusettevõtjad ja ainult üks toodab ise CCMi. Teised tootjad ei olnud valmis koostööd tegema. Et see ei võimal- danud Hiina CCMi toodangu representatiivset analüüsi ja et ametlik statistika ei ole kättesaadav, pidi komisjon alg- määruse artikli 18 kohaselt kasutama saadaolevat teavet. (77) Komisjon on USA kaubandusstatistika põhjal analüüsinud Hiina CCMi eksporti USAsse. See import moodustas 1997. aastal CCMi ülemaailmsest impordist USAsse 67 % ning 1998. aastal kuni augustikuuni 63 %. (82) Seetõttu otsustati kasutada läbivaatamistaotluses esitatud andmeid tootmisharu kohta ning turu-uuringute andmeid. Nende allikate kohaselt on paari viimase aasta toodang hinnanguliselt umbes 600 000tonni aastas, millest üksnes 200 000 tonni on mõeldud Hiina siseturu jaoks. (78) Hiina ekspordi kogumaht USAsse tõusis 72 477 tonnilt 1994. aastal 89 440tonnini 1997. aastal, mis võrdub 23 %lise tõusuga. 1995. aastal suurenes Hiina eksport USAsse absoluutse maksimumini, ületades 96 000 tonni ja ulatudes seega umbes samale tasemele, nagu on ühendusse siirduva Hiina ekspordi maht, ent 1996. aastal ilmutas see jälle langustendentse. (83) Samal alusel tuli läbivaatamistaotluses esitatud teavet kasu- tada tootmisvõimsuse, tootmisvõimsuse rakendamisastme ja varude kindlakstegemiseks. Sama allika kohaselt ulatus Hiina tootjate tootmisvõimsus rohkem kui 700 000 ton- nini aastas. Hiina tootjatel on ka olulisel määral rakenda- mata tootmisvõimsust. Hiina CCMi varud ulatusid umbes 500 000 tonnini. (79) Kuigi Hiina CIF-müügihinnad tõusid oma väga madalalt tasemelt ajavahemikus 1994–1995 80 %, on nad sestsaa- dik langenud ja jäänud oluliselt alla 1993. aastal kehtesta- tud EL miinimumhinna, mis on 112 eküüd tonni kohta. 2. Järeldus kahjustava dumpingu kordumise kohta (80) Kõigi CCMi liikide hindade võrdlus näitab Eurostati and- mete kohaselt, et Hiina keskmine müügihind ühenduse turul on umbes kolmandiku võrra kõrgem kui keskmine müügihind USA turul. Seetõttu ei ole ilmselt põhjust usku- da, et meetmete puudumisel Hiina hinnad ei lange USAsse imporditava CCMi hinna tasemele, eelkõige seetõttu, et impordihinnad ühendusse on leitud olevalt osaliselt väga (84) Hiina ekspordihinnad teisele peamisele CCMi turule USAs, mille suhtes kehtib samuti ekspordilitsentside süsteem, olid ajavahemikus 1994. aastast 1998. aasta keskpaigani väga madalad. Kuigi need hinnad tõusid ajavahemikus 1994–1997 oma väga madalalt tasemelt umbes 70 %, jäid nad siiski tunduvalt alla 1993. aastal kehtestatud EL miini- mumhinna ja alla tegeliku Hiina ekspordihinna ühendus- se. 246 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd (85) Kui peale selle võtta arvesse Hiina litsentsisüsteemi, mille kaotamine üksi võimaldaks Hiina CIF-müügihindade lan- getamist umbes 37 euro võrra tonni kohta, osutavad tohu- tud toorainevarud ja suur kasutamata tootmisvõimsuse reserv Hiinas märkimisväärsele võimalusele, et Hiina eks- portijad jätkavad kahjustavat dumpingut. Seetõttu jõuti järeldusele, et meetmete puudumisel kahjustav dumping tõenäoliselt kordub ja et kehtivad meetmed tuleks seetõttu säilitada. 2. Ühenduse tootmisharu huvid (90) Uurimise tulemused lubavad järeldada, et kui meetmeid ei jätkata, on ühenduse tootmisharu olukord endiselt ohual- dis ja võib isegi halveneda. H. ÜHENDUSE HUVID 1. Sissejuhatus (91) Ühenduse tootmisharu on Hiina Rahvavabariigist pärit CCMi madala dumpinguhinnaga impordi tõttu kahju kand- nud. Läbivaatusel olevate dumpinguvastaste meetmete ees- märk on taastada ühenduse turul aus konkurents ühenduse tootjate ja kolmandates riikides ekspordiga tegelevate ette- võtjate vahel; nagu eespool näidatud, ei ole seda täiel mää- ral saavutatud. (86) Vastavalt algmääruse artiklile 21 uuriti, kas olemasolevate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse pikendamine oleks vastuolus ühenduse huvidega tervikuna. Ühenduse huvide kindlaksmääramine põhines kõigi erinevate huvide, nagu näiteks ühenduse tootmisharu, importijate ja hulgimüüjate ning asjaomase toote kasutajate huvide hindamisel. Selleks, et hinnata meetmete jätkamise tõenäolist mõju, nõudsid komisjoni talitused teavet kõikidelt eespool nimetatud huvitatud pooltelt. (92) Ühenduse tootmisharu on viimaste aastate jooksul teinud märkimisväärseid jõupingutusi oma tootlikkuse suurenda- miseks, et alandada oma tootmiskulusid ja suurendada konkurentsivõimet praegusel hinnatundlikul turul. On võetud ratsionaliseerimismeetmeid ja tehtud investeerin- guid ning müügi-, üld- ja halduskulud on ühenduse toot- misharus kahjude tuvastamise perioodil langenud. Lisaks sellele on üks eelmises uurimises osalenud ühenduse tootja Kreekas pankrotistunud; samuti pankrotistus 1994. aastal äsja uurimisesse kaasatud Austrias asuva ühenduse tootja Styromag emaettevõtja Magindag ning Styromag tuli täie- likult ümber struktureerida. Ühenduse tootmisharul ei ole olnud võimalik kahjude tuvastamise perioodil mõistlikku kasumit saada. (87) Tuleks meenutada, et eelmise uurimise käigus oldi seisu- kohal, et meetmete kehtestamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Lisaks sellele tuleks märkida, et käesoleva uuri- mise puhul on tegemist läbivaatamisega, seega analüüsi- takse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed on juba kehtinud. Sellest tulenevalt on käesoleva uurimise ajastus ja iseloom võimaldanud hinnata kehtestatud dumpinguvas- taste meetmete võimalikke negatiivseid tagajärgi asjasse- puutuvatele pooltele. (93) (88) Komisjon saatis küsimustiku 24 importijale, kellest täie- likku koostööd tegid kolm sõltumatut importijat ja üks seotud importija. Lisaks sellele saadeti küsimustikud kahele kasutajaorganisatsioonile, kelleks olid CEFIC ja Emfema. Ent nemad küsimustikule ei vastanud. Pidades silmas ühenduse tootmisharul esinenud majandus- raskusi, eelkõige tõsiasja, et tal ei võimaldatud toibuda dumpinguhinnaga impordi tekitatud raskest seisundist, on komisjoni talitused seisukohal, et sekkumise puudumisel on väga tõenäoline, et ühenduse tootmisharu olukord hal- veneb veelgi, võttes arvesse kahjumeid, mida ta pikema aja jooksul on kandnud. See võib kaasa tuua töötajate arvu olulise vähenemise. Käesoleva uurimise käigus on kindlaks tehtud, et ühenduse tootmisharu on elujõuline, ent endi- selt ebakindlas olukorras, ning et on väga tõenäoline, et ilma dumpinguvastaste meetmete jätkumiseta, mis korri- geeriksid dumpinguhindadega impordi mõju, ühenduse tootmisharu finantsolukord halveneb. Niiviisi võib ohtu sattuda ühenduse tootmisharu olemasolu ja palju töökoh- ti. (89) Selle põhjal uuriti, kas vaatamata järeldustele dumpingu, kahju ning kahjustava dumpingu jätkumise või kordumise kohta on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järel- dusele, et meetmete säilitamine ei ole antud juhul ühen- duse huvides. (94) Lisaks sellele näitavad ühenduse tootmisharu jätkuvad jõu- pingutused ümberstruktureerimise alal, et ta ei ole valmis sellest tootmissektorist loobuma. Seetõttu oleks dumpin- guvastaste meetmete säilitamine ühenduse tootmisharu huvides. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 247 3. Importijate ja hulgimüüjate huvid riigist pärit impordi pääsu ühenduse turule. Nagu eespool nimetatud, kasvas import Hiina Rahvavabariigist kahjude tuvastamise perioodil oluliselt, nimelt 28 %. (95) Teisest küljest on mõned importijad ja hulgimüüjad dum- pinguvastaste meetmete pikendamise vastu, väites, et fik- seeritud miinimumhind moonutab rahvusvahelist kauban- dust ja tõstab kunstlikult asjaomase toote impordihinda. Nad on väitnud, et ühenduse tootmisharu alandas kahjude tuvastamise perioodil pidevalt oma hindu, samal ajal kui Hiina tootjatel ei olnud võimalik konkureerida ühenduse tootmisharuga, sest neid piiras miinimumhind. Tuleks siiski märkida, et importijatel ei olnud selle argumendi toe- tuseks ühtki tõendit. Vastupidi, uurimine näitas, et ühen- duse tootmisharu müügihinnad kasvasid kahjude tuvasta- mise perioodil umbes 7 % ja Hiina turuosa ühenduses suurenes kahjude tuvastamise perioodil umbes 5 %. (100) Peale selle leiti, et kui pidada silmas ühenduse tootmisha- rule kuuluvat olulist turuosaning seda, et ta on elujõuline ning investeerinud märkimisväärseid summasid oma kon- kurentsivõime parandamisse, ja võtta arvesse muude väl- jaspool ühendust asuvate tarnijate olemasolu, on tarnede- fitsiidi oht väga väike. (101) Kuna meetmed on teatava aja jooksul kehtinud ja need jäe- takse jõusse samal tasemel, võib järeldada, et kui see üldse kasutajate olukorda mõjutab, siis mitte halvemuse suunas. (96) Teisest küljest väitsid mõned teised importijad ja üks importiv kasutaja, et dumpinguvastased meetmed lõid ühenduse CCMi turul teatava hindade stabiilsuse. Peale selle on miinimumhind võimaldanud ühenduse tootmisha- rul tootmist jätkata ja seega säilitanud konkurentsi Hiina ja ühenduse tootjate vahel. 5. Mõju konkurentsile ühenduse turul (97) Seetõttu ollakse seisukohal, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei ole asjaomase toote importijate kulusei- sundit negatiivselt mõjutanud. On tõenäoline, et meetmete jätkumine tulevikus nende kuluseisundi halvenemist ei põhjusta. 4. Kasutajate huvid (102) Mis puutub konkurentsikeskkonda ühenduse turul, siis ei sulge allpool kavandatud meetmed ühenduse turgu vaatlu- salustele eksportijatele ning seega võimaldab ta neil eks- portijatel jätkuvat turul olla. Tuleks meenutada, et impor- tijatel ja kasutajatel on turul alati olnud mitmeid konkurente. Isegi oma tootmisvõimsust täies ulatuses ära kasutades võiks ühenduse tootmisharu rahuldada ainult umbes 80 % ühenduse turu nõudlusest. Seetõttu on imp- ort kolmandatest riikidest alati vajalik. Seega võiksid asjao- mase riigi eksportijad isegi olemasolevate dumpinguvas- taste meetmete jätkamise korral jätkata õiglaste hindadega eksporti ühendusse. (98) Komisjoni talituste poolt käesoleva uurimise käigus saade- tud küsimustikule ükski ühenduse kasutaja ei vastanud ega andnud tõendeid kehtivate meetmete mõjust oma tootmis- kuludele. Et puuduvad kasutajate esitatud põhjendatud andmed, mis käsitleksid kehtivate meetmete mõju kulude struktuurile CCMi kasutavas tootmises, siis vastavat ana- lüüsi ei tehtud. Kuna kasutajad ei vastanud, võib eeldada, et dumpinguvastastel meetmetel ei olnud negatiivset mõju nende kuluseisundile. (99) Igal juhul ei ole praeguste dumpinguvastaste meetmete tulemusena ühenduse turgu impordile suletud, vaid pigem on seatud vastukaal ebaõiglasele kaubanduspraktikale ning välditud dumpinguhinnaga impordi moonutavat mõju. Antud juhul näib, et meetmed ei takistanud asjaomasest 6. Kokkuvõte ühenduse huvide kohta (103) Olemasoleva teabe põhjal ja olles analüüsinud kõiki asja- omaseid huve, deklareerivad komisjoni talitused järgmist: ühelt poolt toob dumpinguvastaste meetmete jätkamine ühenduse turul tõenäoliselt kaasa stabiilse CCMi hinna, mis jõus olevate meetmete kehtivusajal ei ole nähtavasti kasu- tajate ja importijate majanduslikule olukorrale negatiivset mõju avaldanud. Teisest küljest ei süvendaks ühenduse tootmisharu ilmajätmine piisavast kaitsest dumpinguhin- naga impordi eest mitte üksnes tema raskusi, vaid võiks isegi põhjustada tema kadumise. Dumpinguvastaste meet- mete kehtestamata jätmisest tulenev hinnaeelis kasutajatele ei kompenseeri hüvesid, mida tagaks dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kaubandustingimuste moonutamise kaotamine. 248 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd I. DUMPINGUVASTASED MEETMED ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: (104) Kõiki asjassepuutuvaid isikuid informeeriti olulistest fakti- dest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada ole- masolevad meetmed jõusse jätta. Avalikustamise järel anti neile tähtaeg, mille jooksul oma seisukoht võtta. Poolte märkused võeti arvesse ning vajaduse korral muudeti järel- dusi vastavalt. (105) Eespool toodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks dumpinguvastased meetmed, mis kehtes- tati määrusega (EMÜ) nr 1473/93 Hiina Rahvavabariigist pärit CCMi impordi suhtes muutuva tollimaksu kujul, mis on seotud minimaalse impordihinnaga 112 eküüd tonni kohta, jõusse jätta, ent hinda tuleks väljendada uues Euroopa vääringus ehk eurodes. Uus miinimumhind peab seega olema 112 eurot tonni kohta, Artikkel 1 1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit magneesiumoksiidi impordi suhtes, mis kuulub CN-koodi (TARICi kood 2519 90 90*10). ex 2519 90 90alla 2. Tollimaksu summaks on vahe, mille poolest 112eurone ton- nihind erineb vabast netohinnast ühenduse piiril enne tollivormis- tust, juhul kui viimati nimetatud hind on madalam. 3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimakse ja muid tollitavasid. Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Luxembourg, 21. juuni 1999 Nõukogu nimel eesistuja G. VERHEUGEN


title: Decyzja Rady z dnia 21 czerwca 1999 r. dotycząca zawarcia Porozumienia w formie wymiany listów między Wspólnotą Europejską, z jednej strony, a Republiką Islandii, z drugiej strony, w sprawie protokołu 2 do Umowy między Europejską Wspólnotą Gospodarczą a Republiką Islandii

eurovoc_concepts:
Iceland
Uruguay Round
protocol to an agreement
trade agreement (EU)

formats: html pdf print

text: 11/t. 32 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 73 31999D0492 L 192/47 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 24. 7. 1999 DECYZJA RADY z dnia 21 czerwca 1999 r. dotycząca zawarcia Porozumienia w formie wymiany listów między Wspólnotą Europejską, z jednej strony, a Republiką Islandii, z drugiej strony, w sprawie protokołu 2 do Umowy między Europejską Wspólnotą Gospodarczą a Republiką Islandii (1999/492/WE) RADA UNII EUROPEJSKIEJ, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, w szczególności jego art. 133 wraz z art. 300 ust. 2 zdanie pierw- sze, strony, a Republiką Islandii, z drugiej strony, w sprawie protokołu 2 do Umowy między Europejską Wspólnotą Gospodarczą a Republiką Islandii. Tekst Porozumienia załączony jest do niniejszej decyzji. uwzględniając wniosek Komisji, a także mając na uwadze, co następuje: (1) Porozumienie w formie wymiany listów między Wspól- notą Europejską, z jednej strony, a Republiką Islandii, z drugiej strony, w sprawie protokołu 2 do Umowy mię- dzy Europejską Wspólnotą Gospodarczą a Republiką Islandii (1) było negocjowana tak, by uwzględnić przystą- pienie Republiki Austrii, Republiki Finlandii i Królestwa Szwecji do Unii Europejskiej oraz wprowadzanie w życie ustaleń Rundy Urugwajskiej. (2) Umowa ta powinna zostać zatwierdzona, Artykuł 2 Komisja przyjmuje szczegółowe zasady stosowania niniejszej decyzji, wspierana przez komitet określony w art. 15 rozporządzenia (WE) nr 3448/93 (2), zgodnie z procedurą przewidzianą w art. 16 tego rozporządzenia. Artykuł 3 Przewodniczący Rady zostaje niniejszym zatwierdzony do wyznaczenia osoby upoważnionej do podpisania Umowy, określonej w art. 1, w celu zobowiązania Wspólnoty. PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ: Sporządzono w Luksemburgu, dnia 21 czerwca 1999 r. Artykuł 1 W imieniu Wspólnoty niniejszym zatwierdza się Porozumienie w formie wymiany listów między Wspólnotą Europejską, z jednej W imieniu Rady G. VERHEUGEN Przewodniczący (1) Dz. U. L 301 z 31. 12. 1972, str. 2. (2) Dz. U. L 318 z 20. 12. 1993, str. 18. Rozporządzenie ostatnio zmie- nione rozporządzeniem (WE) nr 2491/98 (Dz. U. L 309 z 19. 11. 1998, str. 28)


title: Regulamento (CE) n° 1305/1999 da Comissão, de 21 de Junho de 1999, que fixa, para a campanha de comercialização de 1999/2000, o preço mínimo a pagar aos produtores para as pêras Williams e Rocha e o montante da ajuda à produção para as pêras Williams e Rocha em calda e/ou em sumo natural de frutas

eurovoc_concepts:
minimum price
pip fruit
preserved product
producer price
production aid

text: 22. 6. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 155/33 REGULAMENTO (CE) N. o 1305/1999 DA COMISSÃO de 21 de Junho de 1999 que fixa, para a campanha de comercialização de 1999/2000, o preço mínimo a pagar aos produtores para as pêras Williams e Rocha e o montante da ajuda à produção para as pêras Williams e Rocha em calda e/ou em sumo natural de frutas A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 2201/96 do Conselho, de 28 de Outubro de 1996, que estabelece a organização comum de mercado no sector dos produtos transformados à base de frutas e produtos hortícolas (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2199/97 (2), e, nomeadamente, o n. o 3 do seu artigo 3. o e o n. o 9 do seu artigo 4. o, (1) Considerando que é conveniente fixar o preço mínimo e a ajuda à produção da campanha de 1999/2000 para as pêras Williams e rocha em calda e/ou em sumo natural de frutas com base nos crité- rios fixados nos artigos 3. o e 4. o, respectivamente, do Regulamento (CE) n. o 2201/96 e atendendo ao limiar de garantia, instituído pelo artigo 5. o do refe- rido regulamento, para além do qual a ajuda é reduzida; (2) Considerando que as medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão dos Produtos Transformados à base de Frutas e Produtos Hortícolas, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Para a campanha de comercialização de 1999/2000: a) O preço mínimo, referido no artigo 3. o do Regula- mento (CE) n. o 2201/96, é de 35,552 euros por 100 quilogramas líquidos no estádio «saída do produtor» para as pêras Williams e Rocha destinadas ao fabrico de pêras em calda e/ou em sumo natural de frutas; b) A ajuda à produção, referida no artigo 4. o do mesmo regulamento, é de 11,886 euros por 100 quilogramas líquidos para as pêras Williams e Rocha em calda e/ou em sumo natural de frutas. Artigo 2. o O pesente regulamento entra em vigor no terceiro dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. É aplicável a partir de 15 de Julho de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 21 de Junho de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 297 de 21. 11. 1996, p. 29. (2) JO L 303 de 6. 11. 1997, p. 1


title: Verordening (EG) nr. 1300/1999 van de Commissie van 21 juni 1999 inzake de levering van witte suiker als voedselhulp

eurovoc_concepts:
Rwanda
award of contract
food aid
white sugar

formats: pdf print

text: L 155/20 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 22. 6. 1999 VERORDENING (EG) Nr. 1300/1999 VAN DE COMMISSIE van 21 juni 1999 inzake de levering van witte suiker als voedselhulp DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEEN- SCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 1292/96 van de Raad van 27 juni 1996 betreffende het voedselhulpbeleid en het beheer van de voedselhulp en van de specifieke acties ter ondersteuning van de voedselzekerheid (1), en met name op artikel 24, lid 1, onder b), (1) (2) (3) Overwegende dat bĳ deze verordening de lĳst van de landen en organisaties die in aanmerking komen voor Gemeenschapssteun, en de algemene criteria voor het vervoer van de voedselhulp na het fob-stadium zĳn vastgesteld; Overwegende dat de Commissie, ingevolge een aantal besluiten met betrekking tot de verlening van voedselhulp, aan bepaalde begunstigden witte suiker heeft toegewezen; Overwegende dat dit product moet worden gele- verd overeenkomstig het bepaalde in Verordening (EG) nr. 2519/97 van de Commissie van 16 december 1997 tot vaststelling van algemene voor- schriften op grond van Verordening (EG) nr. 1292/ 96 van de Raad voor de beschikbaarstelling van als communautaire voedselhulp te leveren produc- ten (2); dat met name de leveringstermĳnen en -voorwaarden om de aan de levering verbonden kosten te bepalen, dienen te worden vastgesteld, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 In het kader van de communautaire voedselhulp wordt in de Gemeenschap witte suiker beschikbaar gesteld voor levering aan de in de bĳlage vermelde begunstigden met inachtneming van Verordening (EG) nr. 2519/97 en de in de bĳlage vermelde voorwaarden. De inschrĳver wordt geacht kennis te hebben genomen van alle geldende algemene en bĳzondere voorwaarden. Elk ander in zĳn offerte gemaakt beding of voorbehoud is nietig. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 21 juni 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 166 van 5. 7. 1996, blz. 1. (2) PB L 346 van 17. 12. 1997, blz. 23. 22. 6. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 155/21 BöLAGE PARTĲ A 1. Actie nr. : 640/97 2. Begunstigde (2): Euronaid, Postbus 12, 2501 CA Den Haag, Nederland tel. : (31-70) 33 05 757; telefax: 36 41 701; telex: 30960 EURON NL 3. Vertegenwoordiger van de begunstigde: door de begunstigde aan te wĳzen 4. Land van bestemming: Rwanda 5. Beschikbaar te stellen product: witte suiker 6. Totale hoeveelheid (aantal ton netto): 115 7. Aantal part¶en: 1 8. Kenmerken en kwalitieit van het product (3) (5) (9): Zie PB C 114 van 29. 4. 1991, blz. 1 [V. A. 1] 9. Verpakking (7) (8): Zie PB C 267 van 13. 9. 1996, blz. 1 [11. 2 A 1. b, 2. b en B. 3] 10. Etikettering of merken (6): Zie PB C 114 van 29. 4. 1991, blz. 1 [V. A. 3]  Voor het merken te gebruiken taal: Frans  Bĳkomende opschriften:  11. W¶ze van beschikbaarstelling van het product: in de Gemeenschap geproduceerde suiker in de zin van artikel 24, lid 1 bis, zesde alinea, van Verordening (EEG) nr. 1785/81 van de Raad: A- of B-suiker (onder a) of b)) 12. Voorgeschreven leveringsstadium: franco laadhaven 13. Alternatief leveringsstadium:  14. a) Laadhaven:  b) Laadadres:  15. Loshaven:  16. Plaats van bestemming:   doorgangshaven of transitpakhuis:   vervoerroute over land:  17. Leveringsterm¶n of uiterste leveringsterm¶n in het voorgeschreven stadium:  eerste termĳn: 26. 7  15. 8. 1999  tweede termĳn: 9  29. 8. 1999 18. Leveringsterm¶n of uiterste leveringsterm¶n in het alternatieve stadium:  eerste termĳn:   tweede termĳn:  19. Uiterste term¶n voor de indiening van de offertes (om 12. 00 uur, Brusselse t¶d):  eerste termĳn: 6. 7. 1999  tweede termĳn: 20. 7. 1999 20. Bedrag van de inschr¶vingszekerheid: 15 EUR/ton 21. Adres voor de inzending van de offertes en de inschr¶vingszekerheden (1): Afdeling Voedsel- hulp, ter attentie van de heer T. Vestergaard Gebouw Loi 130, kamer 7/46, Wetstraat 200, B-1049 Brussel alleen op nummer: tlx: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03 / 296 70 04 22. Uitvoerrestitutie (4): restitutie van toepassing op witte suiker op 14. 6. 1999, vastgesteld bĳ Verordening (EG) nr. 1193/1999 van de Commissie (PB L 145 van 10. 6. 1999, blz. 16) L 155/22 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 22. 6. 1999 Voetnoten (1) Aanvullende informatie: Andre Debongnie (tel. : Torben Vestergaard (tel. : (32-2) 295 14 65) of (32-2) 299 30 50). (2) De leverancier neemt zo spoedig mogelĳk contact op met de begunstigde of met zĳn vertegenwoordiger om na te gaan welke documenten voor verzending zĳn vereist. (3) De leverancier bezorgt aan de begunstigde een certificaat van een officiële instantie, waarin wordt verklaard dat voor het te leveren product de in de betrokken lidstaat geldende stralingsnormen niet zĳn over- schreden. Op het radioactiviteitsattest moet het gehalte aan caesium 134 en 137 en aan jodium 131 worden vermeld. (4) Verordening (EG) nr. 259/98 van de Commissie (PB L 25 van 31. 1. 1998, blz. 39) is van toepassing voor de restitutie bĳ uitvoer. De in artikel 2 van voornoemde verordening bedoelde datum is de datum die is vermeld in punt 22 van deze bĳlage. De aandacht van de leverancier wordt gevestigd op artikel 4, lid 1, laatste alinea, van genoemde verorde- ning. De kopie van het certificaat wordt onmiddellĳk ingediend zodra de uitvoeraangifte is aanvaard (fax: (32-2) 296 20 05). (5) De leverancier legt aan de begunstigde of aan zĳn vertegenwoordiger bĳ de levering de volgende bescheiden voor:  een gezondheidscertificaat. (6) In afwĳking van PB C 114 van 29. 4. 1991 wordt de tekst van punt V. A. 3. c) als volgt gelezen: „de vermelding „Europese Gemeenschap””. (7) Met het oog op eventueel opnieuw opzakken, dient de leverancier 2 % lege zakken extra te leveren van dezelfde kwaliteit als die waarin het product zich bevindt; op deze lege zakken dient eveneens de vermelding voor te komen, gevolgd door een hoofdletter R. (8) De goederen worden verscheept in containers van 20 voet op de condities FCL/FCL (elke container moet een netto-inhoud van ten hoogste 17,5 ton hebben). De leverancier draagt de kosten voor het leveren van de containers, gestapeld in de terminal van de laadhaven. De begunstigde neemt alle verdere laadkosten voor zĳn rekening, inclusief de kosten voor het weghalen van de containers uit de terminal. De leverancier overhandigt aan de vertegenwoordiger van de begunstigde een paklĳst met de volledige inhoud van elke container, met opgave van het aantal zakken per actienummer zoals aangegeven in het bericht van open aanbesteding. De leverancier moet elke container afsluiten met een genummerd slot (Oneseal, Sysko, Locktainer 180 of soortgelĳke veiligheidssluiting) waarvan het nummer moet worden medegedeeld aan de vertegenwoordiger van de begunstigde. (9) De toepassing van het bepaalde in artikel 18, lid 2, onder a), tweede streepje, van Verordening (EEG) nr. 2103/77 van de Commissie (PB L 246 van 27. 9. 1977, blz. 12), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 260/96 (PB L 34 van 13. 2. 1996, blz. 16), is beslissend voor de vaststelling van de categorie van de suiker


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1305/1999 av den 21 juni 1999 om fastställande för regleringsåret 1999/2000 av det minimipris som skall betalas till producenter av williams- och rochapäron och av produktionsstödet för sådana päron i sockerlag eller naturlig fruktsaft

text: 22. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 155/33 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1305/1999 av den 21 juni 1999 om fastställande för regleringsåret 1999/2000 av det minimipris som skall betalas till producenter av williams- och rochapäron och av produktionsstödet för sådana päron i sockerlag eller naturlig fruktsaft EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING mittén för bearbetade produkter av frukt och grön- saker. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2201/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisa- tionen av marknaden för bearbetade produkter av frukt och grönsaker (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2199/97 (2), särskilt artiklarna 3. 3 och 4. 9 i denna, och av följande skäl: (1) Minimipris och produktionsstödets belopp bör fast- ställas för regleringsåret 1999/2000 för williams- och rochapäron i sockerlag eller naturlig fruktsaft på grundval av de kriterier som anges i artikel 3 respektive artikel 4 i förordning (EG) nr 2201/96 med beaktande av den garantitröskel som infördes genom artikel 5 i samma förordning, och som, om den överskrids, medför att stödet skall sänkas. (2) De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är från Förvaltningskom- förenliga med yttrandet HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 För regleringsåret 1999/2000 fastställs a) det minimipris som avses i artikel 3 i förordning (EG) nr 2201/96 till 35,552 EUR per 100 kilo netto, fritt producent, för williams- och rochapäron som är avsedda för framställning av sådana päron i sockerlag eller naturlig fruktsaft, och b) det produktionsstöd som avses i artikel 4 i nämnda förordning till 11,886 EUR per 100 kilo netto för päron i sockerlag eller naturlig fruktsaft. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den 15 juli 1999. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 21 juni 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 297, 21. 11. 1996, s. 29. (2) EGT L 303, 6. 11. 1997, s. 1


title: A Tanács 1263/1999/EK rendelete (1999. június 21.) a Halászati Orientációs Pénzügyi Eszközről

eurovoc_concepts:
FIFG
aquaculture
fisheries policy

text: 01/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 121 31999R1263 L 161/54 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1999. 6. 26. A TANÁCS 1263/1999/EK RENDELETE (1999. június 21. ) a Halászati Orientációs Pénzügyi Eszközről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, (4) tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és külö- nösen annak 37. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel az Európai Parlament véleményére (2), szóló, 1999. mivel a strukturális alapokra vonatkozó általános rendel- kezések meghatározásáról június 21-i 1260/1999/EK tanácsi rendelet (5) 2000 január 1-jével bevezeti a strukturális politikák működési szabályainak átfogó felülvizsgálatát; mivel az ilyen strukturális intézke- dések a szóban forgó rendelet 2. cikkében említett eszkö- zök és feladatok részét képezik; mivel a Halászati Orientá- ciós Pénzügyi Eszközre vonatkozóan a 2052/88/EGK rendelet rendelkezéseit megállapító 1993. július 20-i 2080/93/EGK tanácsi rendeletet (6) ezért hatályon kívül kell helyezni és egy olyan új rendelettel kell helyettesíteni, amely elsősorban olyan intézkedéseket tar- talmaz, amelyek biztosítani fogják a strukturális intézkedé- sek bármiféle megszakításának elkerülését szolgáló átme- netet, végrehajtási tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (3), ELFOGADTA EZT A RENDELETET: (1) (2) (3) mivel a közös halászati politika hozzájárul a Szerződés 33. cikke általános célkitűzéseinek megvalósításához; mivel különösen a halászat és akvakultúra közösségi rend- szerének létrehozásáról szóló, 1992. december 20-i 3760/92/EGK tanácsi rendelet (4) hozzájárul egyfelől az erőforrások megőrzése és az azokkal való gazdálkodás közötti, másfelől a halászati anyagi ráfordításokkal és az erőforrásokkal való tartós és ésszerű gazdálkodás közötti egyensúly eléréséhez; mivel a strukturális intézkedéseknek a halászatban és az akvakultúrában hozzá kell járulniuk a közös halászati poli- tika és a Szerződés 100. cikke célkitűzéseinek eléréséhez; mivel az ilyen strukturális intézkedések 1993-ban történt beillesztése a strukturális alapok működésének keretrend- szerébe javította a közösségi eljárások szinergiáját és lehe- tővé tette, hogy koherensebb módón járuljanak hozzá a gazdasági és szociális kohézió erősítéséhez; (1) HL C 176. , 1998. 6. 9, 44. o. (2) 1999. május 6-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették köz- zé). (3) HL C 407. , 1998. 12. 28. , 74. o. (4) HL L 389. , 1992. 12. 31. 1. o. A 1181/98/EK rendelettel (HL L 164. , 1998. 6. 9, 3. o. ) módosított rendelet. 1. cikk (1) A Közösség pénzügyi támogatásával az e rendelet értelmében a halászati és akvakultúra ágazatban, valamint az ezek termékeit feldolgozó iparban és értékesítésben (továbbiakban: „ágazat”) vég- rehajtott strukturális intézkedések hozzájárulnak a Szerződés 33. és 100. cikke általános célkitűzéseinek és a 3760/92/EGK, továbbá a 1260/1999/EK rendeletben meghatározott célkitűzé- seknek a megvalósításához. (2) Az (1) bekezdésben említett intézkedések feladatai az aláb- biak: a) hozzájárulás az erőforrások és az azokkal való gazdálkodás közötti fenntartható egyensúly eléréséhez; b) az ágazat szerkezeti versenyképességének és gazdaságilag élet- képes vállalkozásai fejlődésének erősítése; (5) HL L 161. , 1999. 6. 26. , 1. o. (6) HL L 193. , 1993. 7. 31, 1. o. 122 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 01/3. kötet c) a piaci ellátás javítása, továbbá a halászati és akvakultúra ter- – új piacok felkutatását és az új piacokon való jelenlét támoga- mékek körében a hozzáadott érték növelése; tását szolgáló intézkedések, d) hozzájárulás a halászattól és az akvakultúrától függő térségek gazdasági rehabilitációjához; – a kereskedelem szereplői által végzett műveletek, (3) Közösségi pénzügyi támogatás nyújtható a 2. cikk szerint, a (2) bekezdésben említett egy vagy több feladat támogatását szol- gáló intézkedések végrehajtásához; – tevékenységek ideiglenes szüneteltetése és egyéb pénzügyi kompenzáció, (4) A Tanács a 4. cikkben említett eljárás szerint megállapítja az e cikk (1) bekezdésében megjelölt strukturális intézkedések támo- gatási területeit. – innovatív intézkedések és technikai segélynyújtás. 2. cikk (1) A Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz elnevezése a továb- biakban: „HOPE”. (2) A strukturális alapok 1. célkitűzésének keretében a HOPE támogatásával végrehajtott intézkedések e célkitűzés programjá- nak a részét képezik. A strukturális alapok 1. célkitűzésén kívül a HOPE segítségével megvalósított intézkedések minden érintett tagállamban egy egy- séges programdokumentum tárgyát képezik. (3) A (2) bekezdésben említett intézkedések, az ágazatot érintő valamennyi strukturális intézkedést felölelik az alábbi területeken: – a halászflotta és a halászhajók felújítása és korszerűsítése, – a halászati anyagi ráfordítások kiigazítása, – közös vállalkozások, – kisipari jellegű part menti halászat, – szociális-gazdasági intézkedések, – a part menti vizek tengeri erőforrásainak megóvása, – akvakultúra, – kikötői halászati berendezések, A 4. cikkben megállapított eljárásnak megfelelően a Tanács kiiga- zíthatja a fenti intézkedések listáját. (4) A tagállamok nemzeti szinten biztosítják, hogy a HOPE kere- tében megvalósuló flottaszerkezetváltási beavatkozások össz- hangban legyenek a közös halászati politikából és különösen a többéves halászati orientációs programokból fakadó kötelezettsé- geikkel. (5) Ezenkívül az 1260/199/EK rendelet 22. és 23. cikkének meg- felelően a HOPE pénzügyi hozzájárulást nyújt az alábbiakhoz: a) különösen a transznacionális műveleteket, és a szektorban, továbbá a halászattól és a vízgazdaságtól függő területeken tevékenykedők hálózatokba való szervezését magukban fog- laló innovatív intézkedések; b) technikai segélynyújtás. Az 1260/1999/EK rendelet 22. cikke (2) bekezdésének megfele- lően, az (1) bekezdés a) pontja alá besorolt kísérleti projektek hatókörét kiterjesztette az alapok olyan intézkedésekben való részvételéről szóló döntés, amelyeket az Európai Regionális Fej- lesztési Alapról szóló, 1999. június 21-i 1261/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1), az Európai Szociális Alapról szóló, 1999. június 21-i 1262/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) és az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalapból (EMOGA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatás- illetve hatályon ról, valamint egyes rendeletek módosításáról, kívül helyezéséről szóló, 1999. május 17-i 1257/1999/EK taná- csi rendelet (3) alapján finanszírozhatnak, annak érdekében, hogy az érintett innovatív cselekvésekkel előírt valamennyi intézkedést végrehajtsák. – halászati és akvakultúra-termékek feldolgozása és értékesítése, (1) HL L 161. , 1999. 6. 26. , 43. o. (2) HL L 161. , 1999. 6. 26. , 48. o. (3) HL L 160. , 1999. 6. 26. , 80. o. 01/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 123 3. cikk Az 1. cikk (3) bekezdésében említett intézkedések alapján a valamennyi egyedi művelethez folyósított pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a 4. cikkben említett eljárás szerint meghatározandó maximális összeget. Bizottsághoz nem nyújtottak be kifizetés iránti végleges kérelmet legkésőbb a támogatás megítélését követő hat évvel és három hónappal, a Bizottság legkésőbb hat évvel és kilenc hónappal a támogatás megítélését követően hivatalból felszabadítja, és ez maga után vonja az indokolatlanul folyósított összegek visszafi- zetését a jogi indokok alapján felfüggesztett projektek sérelme nélkül. 4. cikk 6. cikk Az 5. cikk sérelme nélkül, a Tanács, a Bizottság javaslata alapján, a Szerződés 37. cikkében megállapított eljárás szerint, legkésőbb 1999. december 31-ig elfogadja a 2. cikkben említett strukturális intézkedéseket támogató közösségi pénzügyi hozzájárulás részletes szabályait és feltételeit. A 2080/93/EGK rendelet 2000. január 1-jével hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat az e rendeletre való hivatkozásokként kell értelmezni. 5. cikk 7. cikk Az 1260/1999/EK rendelet 52. cikkében előírt átmeneti intézkedéseket értelemszerűen alkalmazni kell erre a rendeletre. (1) Az 1994. január 1. előtt benyújtott támogatási pályázatokra továbbra kell a 4042/89/EGK (2) tanácsi rendeletet. a 4028/86/EGK (1) alkalmazni és is (2) A Bizottság által 1989. december 31. és 1993. december 31. között a 4028/86/EGK rendelet értelmében odaítélt projekttámo- amelyekre vonatkozóan a gatási összegek azon tételeit, Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba. 8. cikk Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Luxembourgban, 1999. június 21-én. a Tanács részéről az elnök G. VERHEUGEN (1) HL L 376. , 1986. 12. 31. , 7. o. A legutóbb a 2080/93/EK rendelettel módosított rendelet. (2) HL L 388. , 1989. 12. 30. , 1. o. A legutóbb a 2080/93/EK rendelettel módosított rendelet


title: Uredba Sveta (ES) št. 1265/1999 z dne 21. junija 1999 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1164/94 o ustanovitvi Kohezijskega sklada

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
budgetary assessment
project evaluation
technology assessment

text: 78 SL Uradni list Evropske unije 31999R1265 26. 6. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 14/Zv. 1 L 161/62 UREDBA SVETA (ES) št. 1265/1999 z dne 21. junija 1999 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1164/94 o ustanovitvi Kohezijskega sklada SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta št. 1164/94 z dne 16. maja 1994 o ustanovitvi Kohezijskega sklada (1), in zlasti člena K Priloge II k Uredbi, (ES) ob upoštevanju predloga Komisije (2), ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (3), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (4), ob upoštevanju mnenja Odbora regij (5), (4) ker bi želeno poenostavitev moralo spremljati izboljšano preverjanje, da so izdatki dejansko nastali, in večja odgovornost držav članic za zagotovitev dobrega finanč- nega poslovanja; (5) ker bi morale Komisija in države članice izboljšati svoje sodelovanje pri preverjanju projektov in bi moralo biti to sodelovanje sistematično; (6) ker bi moral v primerih odkritih nepravilnosti obstajati sistem finančnih korekcij za zaščito finančnih interesov Skupnosti; (7) ker bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo II Uredbe (ES) št. 1164/94, (1) (2) (3) ker bi bilo treba za večjo učinkovitost Sklada opredeliti pojme „projekt“, „skupine projektov“ in „faze projektov“ ter merila za združevanje v skupine; SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: ker bi bilo treba poenostaviti sistem finančnega poslova- nja, pri tem pa ohraniti njegovo povezavo z dejanskim izvajanjem aktivnosti; Člen 1 Priloga II Uredbe (ES) št. 1164/94 se spremeni: v bi bilo treba prehodnem obdobju ker (od 1. januarja 1999 do 31. decembra 2001) vsako skliceva- nje na evro praviloma razumeti kot sklicevanje na evro kot monetarno enoto, kakor predvideva drugi stavek člena 2 Uredbe Sveta (ES) št. 974/98 z dne 3. maja 1998 o uvedbi evra (6); 1. Člen A se nadomesti: „Člen A (1) UL L 130, 25. 5. 1994, str. 1. (2) UL C 159, 26. 5. 1998, str. 11. (3) Mnenje, dano dne 6. maja 1999 (še ni objavljeno v Uradnem listu). (4) UL C 407, 28. 12. 1998, str. 74. (5) UL C 51, 22. 2. 1999, str. 10. (6) UL L 139, 11. 5. 1998, str. 1. Določitev projektov, faz ali skupin projektov 1. Zaradi dodelitve pomoči lahko Komisija v dogovoru z državami članicami upravičenkami združi projekte v skupine ter posamezni projekt tehnično in finančno loči na faze. 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 79 2. V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov: 3. Člen C se spremeni: (a) ‚projekt‘ je ekonomsko nedeljiva celota del, ki izpolnju- jejo natančno določeno tehnično funkcijo in imajo jasno opredeljene cilje, na podlagi katerih je mogoče presojati, ali projekt izpolnjuje merilo iz prve alinee člena 10(5); (a) odstavek 2 se spremeni: (b) ‚tehnično in finančno samostojna faza‘ je faza, katere operativno samostojnost je mogoče ugotoviti. 3. Za fazo projekta je mogoče šteti tudi predhodne študije, študije izvedljivosti ali tehnične študije, potrebne za izvedbo projekta. 4. Za izpolnitev merila iz tretje alinee člena 1(3) se lahko v skupino združijo projekti, ki izpolnjujejo naslednje tri pogoje: (a) locirani morajo biti na istem območju ali ležati ob istem prometnem koridorju; (i) v drugem pododstavku točke (a) se drugi stavek nadomesti: „Obveznosti v zvezi z nadaljnjimi letnimi obroki temeljijo na prvotnem ali revidiranem finančnem načrtu za ta projekt in se običajno prevzemajo na začetku vsakega proračunskega leta, praviloma vsako leto do 30. aprila, na podlagi napovedi izdatkov za ta projekt v tekočem letu. “; (ii) točka (b) se nadomesti: „(b) za projekte, ki jih je treba izvesti v manj kakor dveh letih, ali kadar je pomoč Skupnosti manjša od 50 milijonov evrov, je prvo obveznost v višini 80 % pomoči mogoče prevzeti takrat, ko Komisija sprejme odločbo o dodelitvi pomoči Skupnosti. Obveznost za preostali znesek se prevzame glede na izvajanje projekta;“ (b) izvajati jih je treba na podlagi celostnega načrta za območje ali koridor in imeti morajo jasno opredeljene cilje, kakor predvideva člen 1(3); (b) doda se naslednji odstavek 5: (c) nadzorovati jih mora organ, pooblaščen za koordinacijo in spremljanje skupine projektov, kadar projekte izvajajo različni pristojni organi. “ 2. V členu B(2) se drugi stavek nadomesti: „Države članice upravičenke zagotovijo vse potrebne informacije, določene v členu 10(4), vključno z rezultati štu- dij izvedljivosti in predhodnih ocen. Da bi bila ta ocena čim učinkovitejša, države članice zagotovijo tudi rezultate presoje vplivov na okolje v skladu z zakonodajo Skupnosti ter nji- hovo skladnost s splošno okoljsko ali prometno strategijo na teritorialni ravni ali na ravni sektorja in po potrebi tudi: „5. Razen v utemeljenih primerih se pomoč, ki je bila dodeljena za projekt, skupino projektov ali fazo projekta, pri katerem se dela niso začela v dveh letih od datuma predvidenega začetka, navedenega v odločbi o dodelitvi pomoči, ali od datuma odobritve, če je ta poznejši, pre- kliče. V vsakem primeru Komisija pravočasno obvesti države članice in imenovani organ, kadar koli obstaja nevarnost preklica. “ 4. Člen D se spremeni: — navedbo možnih alternativ, ki niso bile izbrane, in (a) v odstavku 1 se drugi stavek nadomesti: — povezavo med projekti v skupnem interesu, ki ležijo ob istem prometnem koridorju. “ „Plačila so lahko v obliki predplačil, vmesnih plačil ali plačil preostankov. Vmesna plačila in plačila preostankov 80 SL Uradni list Evropske unije 14/Zv. 1 se nanašajo na dejansko izplačane izdatke, ki morajo biti utemeljeni s prejetimi računi ali računovodskimi listi- nami enakovredne dokazne vrednosti. “; Komisija nemudoma obvesti države članice, če kateri od navedenih pogojev ni izpolnjen; (b) odstavka 2 in 3 se nadomestita: „2. Plačila se izvršijo, kakor sledi: (a) enkratno predplačilo v višini 20 % pomoči Sklada, kakor je prvotno odobrena, se izplača, ko je sprejeta odločba o dodelitvi pomoči Skupnosti in, razen v utemeljenih primerih, po podpisu pogodb v zvezi z javnimi naročili. Imenovani organ ali telo iz odstavka 1 vrne celotno predplačilo ali njegov del, če Komisiji ni poslan zahtevek za plačilo v 12 mesecih od datuma plačila predplačila; (b) vmesna plačila je mogoče izplačati, kadar projekt zadovoljivo napreduje, kot povračilo potrjenih in dejansko plačanih izdatkov pa se izvršijo, če so izpol- njeni naslednji pogoji: — da je država članica predložila zahtevek, ki s stvarnimi in finančnimi kazalci opisuje napredo- vanje projekta in njegovo skladnost z odločbo o dodelitvi pomoči, po potrebi vključno s specifič- nimi pogoji, vsebovanimi v navedenimi odločbi, — da so se upoštevale ugotovitve in priporočila in/ali inšpekcijskih nacionalnih inšpekcijskih organov Skupnosti, zlasti glede odpravljanje kakršnih koli ugotovljenih ali dom- nevnih nepravilnosti, organov — da so navedeni glavni tehnični, in pravni problemi, ki so se pojavili, ter ukrepi, sprejeti za njihovo odpravljanje, finančni (c) skupni znesek plačil iz točk (a) in (b) ne sme prese- gati 80 % celotne dodeljene pomoči. Za pomembne projekte, za katere se obveznosti prevzemajo v letnih obrokih, in v utemeljenih primerih je ta odstotek mogoče zvišati na 90 %; (d) plačilo preostanka pomoči Skupnosti, izračunano na podlagi potrjenih in dejansko plačanih izdatkov, se izvrši, če so izpolnjeni naslednji pogoji: — da se projekt, faza projekta ali skupina projektov izvaja v skladu z njegovimi cilji, — da imenovani organ ali telo iz odstavka 1 pred- loži Komisiji vlogo za plačilo v šestih mesecih od končnega roka za dokončanje del in za izdatke, ki so določeni v odločbi o dodelitvi pomoči za zadevni projekt, fazo projekta ali skupino projektov, — da se Komisiji predloži končno poročilo iz člena F(4), — da država članica potrdi Komisiji, da so informacije v vlogi za plačilo in v poročilu res- nične, — da je država članica Komisiji poslala izjavo iz člena 12(1), — da so izvedeni vsi ukrepi informiranja in obve- ščanja javnosti, ki jih je sprejela Komisija na podlagi člena 14(3). — da so analizirana vsa odstopanja od prvotnega finančnega načrta, — da so opisani ukrepi za zagotovitev obveščanja javnosti o projektu. 3. Če končno poročilo iz odstavka 2 ni poslano Komi- siji v 18 mesecih od končnega roka za dokončanje del in izvršitev plačil, kakor je naveden v odločbi o dodelitvi 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 81 pomoči, setisti del pomoči, ki predstavlja preostali zne sek za zadevni projekt, prekliče. “; (b) informacije o ukrepih obveščanja javnosti; (c) v odstavku 4 se zadnje besede glasijo: „v odstavku 2(d). “; (c) potrditev, da je opravljeno delo v skladu z odločbo o dodelitvi pomoči; (d) vstavi se naslednji odstavek: „4a. Države članice zagotovijo, da se vloge za plačilo predložijo Komisiji praviloma trikrat na leto, najpozneje do 1. marca, 1. julija in 1. novembra. “; (d) prvo presojo po členu 13(4), ki presodi, ali bodo doseženi pričakovani rezultati, in vključuje zlasti: — navedbo datuma dejanskega začetka projekta, (e) v odstavku 5 se za besedami „za plačilo“ doda: „če so proračunska sredstva na voljo. “; — navedbo načina upravljanja po njegovem dokončanju, (f) doda se naslednji odstavek: „7. Komisija določi skupna pravila glede upravičenosti izdatkov. “ 5. Člen E se spremeni: (a) v naslovu in odstavkih od 1 do 4 se beseda „eku(-ji)“ nadomesti z „evri“: (b) v odstavkih 1 in 3 se črtajo besede „ali v nacionalni valuti“; (c) doda se naslednji odstavek: — po potrebi potrditev finančnih napovedi, zlasti glede stroškov obratovanja in pričakovanega prihodka, — potrditev socialnoekonomskih napovedi, zlasti pričakovanih stroškov in koristi, — navedbo okoljevarstvenih ukrepov in njihovih stroškov, vključno z upoštevanjem načela, da plača povzročitelj obremenitve. “; (b) odstavku 5 se doda naslednji pododstavek: „Odločba o dodelitvi pomoči vključuje ustrezne ureditve za spremembe, ki se razlikujejo glede na njihovo naravo in pomen. “ „5. Za države članice, ki niso uvedle evra, se za menjalni tečaj uporablja računovodski tečaj Komisije. “ 7. Člen G se spremeni: 6. Člen F se spremeni: (a) odstavku 4 se doda naslednji pododstavek: „To poročilo vključuje: (a) opis izvedenih del z navedbo stvarnih kazalcev, izdatke po vrsti dela in morebitne ukrepe po poseb- nih klavzulah v odločbi o dodelitvi pomoči; Člen G Pregledi Sedanji odstavek 1 se prestavi v člen 12(2), drugi pododsta- vek. Novi odstavek 1 se glasi: „1. Komisija in država članica sodelujeta na podlagi dvo- stranskih upravnih dogovorov pri koordiniranju načrtov, metod in izvajanja pregledov, za čim večji izkoristek že izve- si denih pregledov. Rezultate pregledov izvedenih 82 SL Uradni list Evropske unije 14/Zv. 1 nemudoma izmenjata. Najmanj enkrat na leto se pregleda in opravi vrednotenje: različice na splošno sprejetih nosilcih podatkov, ki so v skladu z izvirniki) glede izdatkov in pregledov zadevnega projekta. (a) rezultatov pregledov, ki jih izvedeta država članica in Komisija; To obdobje se prekine bodisi v primeru sodnih postopkov bodisi na utemeljeno zahtevo Komisije. “ (b) vseh pripomb drugih nacionalnih nadzornih organov ali inštitucij ali nadzornih organov ali inštitucij Skupnosti; 8. Člen H se spremeni: (c) finančnega vpliva opaženih nepravilnosti, ukrepov, ki so bili že sprejeti ali so še potrebni za njihovo odpravo ter po potrebi prilagoditev sistemov upravljanja in nadzora. (a) naslov se nadomesti: „Finančni popravki“; (b) odstavek 1 se nadomesti: Po tem pregledu in vrednotenju ter brez poseganja v ukrepe, ki jih nemudoma sprejme država članica po členu H, lahko Komisija oblikuje ugotovitve, zlasti v zvezi s finančnim vpli- vom odkritih nepravilnosti. Te ugotovitve so naslovljene na državo članico in imenovani organ zadevnega projekta. Ugotovitvam je po potrebi priložena zahteva po korektivnih ukrepih, da se odpravijo ugotovljene pomanjkljivosti v upravljanju in popravijo tiste odkrite nepravilnosti, ki še niso bile odpravljene. Država članica ima možnost dati pripombe na te ugotovitve. „1. Če po koncu potrebnih preverjanj Komisija ugotovi, da: (a) izvedba projekta ne upravičuje dela ali celote pomoči, ki je bila zanj dodeljena, vključno z neizpolnjevanjem katerega od pogojev iz odločbe o dodelitvi pomoči in zlasti kakršno koli bistveno spremembo, ki vpliva na naravo ali pogoje izvedbe projekta, za katero ni bila zaprošena odobritev Komisije, ali Ko Komisija po prejemu pripomb države članice ali ob nji- hovi odsotnosti sprejme sklepe, država članica uvede potrebne ukrepe v rokih, določenih za izpolnitev zahtev Komisije, in o svojih ukrepih obvesti Komisijo. (b) obstaja nepravilnost v zvezi s pomočjo iz Sklada in da zadevna država članica ni sprejela ustreznih korektivnih ukrepov, 2. Brez poseganja v ta člen lahko Komisija odloži celotno vmesno plačilo ali njegov del, če ugotovi, da je zadevni izda- tek povezan s hujšo nepravilnostjo. Komisija obvesti zadevno državo članico o sprejetem ukrepu in razlogih zanj. Komisija opusti pomoč za zadevni projekt, navede svoje razloge in prosi državo članico, naj predloži svoje pri- pombe v določenem roku. Če se država članica z ugotovitvami Komisije ne strinja, jo Komisija povabi na zaslišanje, na katerem si obe strani prizadevata doseči dogovor o ugotovitvah in sklepih, do katerih je mogoče priti. “; 3. Za obdobje treh let, če ni drugače dogovorjeno z dvo- stranskimi upravnimi dogovori, po plačilu preostanka Komi- sije za projekt, pristojni organi hranijo na voljo Komisiji vso spremljajočo dokumentacijo (bodisi izvirnike bodisi overjene lahko „2. Na koncu obdobja, ki ga določi Komisija, Komisija, čev treh mesecih ni dosežen sporazum in ob (c) odstavek 2 se nadomesti: 14/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 83 upoštevanju morebitnih pripomb države članice po ustreznem postopku, odloči, da: 9. V drugem pododstavku člena J se dodajo naslednji stavki: (a) zmanjša predplačilo iz člena D(2), ali (b) izvede potrebne finančne popravke. To pomeni pre- klic celote ali dela pomoči, ki je bila dodeljena za projekt. Ti sklepi upoštevajo načelo sorazmernosti. Komisija pri določanju zneska popravka upošteva vrsto nepravilnosti ali spremembe ter obseg potencialnih finančnih posledic pomanjkljivosti v sistemih upravljanja in nadzora. Pri zmanjšanju ali preklicu je treba izplačane zneske vrniti. “; (d) v odstavku 3 se drugi stavek nadomesti: „Vsak neupravičeno prejeti znesek, ki ga je treba vrniti, se plača Komisiji. Obresti na znesek zamujenega vračila se zaračunajo v skladu s pravili, ki jih sprejme Komisija. “; (e) doda se naslednji odstavek: „4. Komisija na tem zasedanju seznani države članice zlasti z bistveno vsebino letnega poročila ter s sprejetimi ukrepi in odločbami. Komisija pred zasedanjem pravočasno pošlje ustrezne dokumente državam članicam. “ 10. Priloga k Prilogi II se spremeni: (a) točka 2 se nadomesti: „2. ekonomski in socialni vpliv Sklada v državah člani- cah ter na ekonomsko in socialno kohezijo v Uniji, vključno z vplivom na zaposlovanje;“ (b) točka 4 se konča z besedami „… v členu 6“. „4. Komisija določi podrobna pravila za izvajanje odstavkov 1 do 3 ter o tem obvesti države članice in Evropski parlament. “ Člen 2 Ta uredba začne veljati 1. januarja 2000. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Luxembourgu, 21. junija 1999 Za Svet Predsednik G. VERHEUGEN