title: 1999/474/EG: Kommissionens beslut av den 16 juni 1999 om ett förfarande enligt artikel 81 i EG-fördraget (Ärende IV/35.992/F3 - Scottish and Newcastle) [delgivet med nr K(1999) 1474] (Endast den engelska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
beverage industry
business lease
exclusive purchasing agreement
restriction on competition
retail trade
wholesale trade

formats: html pdf print

text: L 186/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 KOMMISSIONENS BESLUT av den 16 juni 1999 om ett f(cid:246)rfarande enligt artikel 81 i EG-f(cid:246)rdraget (˜rende IV/35. 992/F3 (cid:150) Scottish and Newcastle) [delgivet med nr K(1999) 1474] (Endast den engelska texten (cid:228)r giltig) (1999/474/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:229)dets f(cid:246)rordning nr 17 av den 6 februari 1962, F(cid:246)rsta f(cid:246)rordningen om till(cid:228)mpning av f(cid:246)rdragets artiklar 85 och 86 (1), senast (cid:228)ndrad genom Anslutningsakten f(cid:246)r Osterrike, Finland och Sverige, s(cid:228)rskilt artiklarna 4, 6 och 8 i denna, med beaktande av den ans(cid:246)kan om icke-ingripandebesked och den beg(cid:228)ran om undantag som Scottish and Newcastle plc i enlighet med artiklarna 2 och 4 i f(cid:246)rordning nr 17 inkom den 25 april 1996, efter att i enlighet med artikel 19. 3 i f(cid:246)rordning nr 17 (2) ha offentliggjort ett sammandrag av ans(cid:246)kan och anm(cid:228)lan, efter att ha samr(cid:229)tt med R(cid:229)dgivande kommittØn f(cid:246)r kartell- och monopolfr(cid:229)gor, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: I. FAKTA A. INLEDNING 1. P(cid:229) beg(cid:228)ran av kommissionen inledde den brittiska kon- kurrensmyndigheten Office of Fair Trading, (nedan kallad OFT) i frebruari 1995 en unders(cid:246)kning av de brittiska bryggeriernas prispolitik i grossisledet. Denna unders(cid:246)k- ning, som bland annat omfattade Scottish and Newcastle plc (nedan kallat S&N), ledde till att den interna OFT- rapporten om myndighetens unders(cid:246)kning av brygge- (1) EGT 13, 21. 2. 1962, s. 204/62. (2) EGT C 8, 13. 1. 1998, s. 4. riernas prispolitik i gossistledet (nedan kallad FT-rappor- ten) antogs i maj 1995. OFT gav ut ett pressmeddelande om rapporten den 16 maj 1995. 2. Den 25 april 1996 anm(cid:228)lde S&N (cid:229)tta former av stan- dardhyresavtal (nedan kallade hyresvtalen), som vart och ett g(cid:228)llde en fullt utrustad pub (3) i F(cid:246)renade kungariket med utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd och (cid:246)link(cid:246)pskontrakt med bryggeriet enligt beskrivningen nedan. De (cid:229)tta standard- hyresavtalen kan delas in i f(cid:246)ljande tre grupper: de (cid:148)eng- elska hyresavtalen(cid:148) best(cid:229)ende av S&N:s standardhyresav- tal f(cid:246)r England och Wales fr(cid:229)n november 1993 (novem- beravtalen f(cid:246)r England och Wales), S&N:s standardhyres- avtal f(cid:246)r England och Wales fr(cid:229)n 1993, vilket (cid:228)ndrats genom ett (cid:228)ndringsavtal, samt Matthew Brown-avtalet; de (cid:148)skotska hyresavtalen(cid:148) best(cid:229)ende av S&N:s standard- f(cid:246)r Skottland fr(cid:229)n november 1993, det hyresavtal skotska hyresavtalet av typ E och det skotska hyresavta- let av typ S, vilket (cid:228)ndrats genom ett (cid:228)ndringsavtal och slutligen korttidsavtalen som inbegriper ett tillf(cid:228)lligt hyresavtal och ett avtal med arrende p(cid:229) obest(cid:228)md tid. icke-ingripandebesked eller en S&N ans(cid:246)kte om ett bekr(cid:228)ftelse p(cid:229) att avtalet omfattades av kommissionens f(cid:246)rordning (EEG) nr 1984/83 av den 22 juni 1983 om till(cid:228)mpning av f(cid:246)rdragets artikel 85. 3 p(cid:229) grupper av exklusiva ink(cid:246)psavtal (4) (nedan kallad f(cid:246)rordningen), senast (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning (EG) nr 1582/97 (5) eller skulle beviljas individuellt undantag enligt artikel 81. 3 i EG-f(cid:246)rdraget med verkan fr(cid:229)n och med den dag d(cid:229) avtalen ingicks. 3. 4. Informationen i anm(cid:228)lan har ut(cid:246)kats genom en under- s(cid:246)kning enligt artikel 14. 2 i f(cid:246)rordning nr 17 i S&N:s lokaler och genom flera f(cid:246)rfr(cid:229)gningar om information. Efter offentligg(cid:246)randet i Europeiska gemenskapernas offici- ella tidning av tillk(cid:228)nnagivandet enligt artikel 19. 3 i f(cid:246)r- ordning nr 17 (nedan kallat tillk(cid:228)nnagivandet), i vilket kommissionen deklarerade sin avsikt att bevilja ett retro- (3) Lokaler som har utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd (cid:228)r s(cid:229)dana som har tillst(cid:229)nd att s(cid:228)lja alkoholhaltiga drycker f(cid:246)r konsumtion b(cid:229)de i och utanf(cid:246)r lokalen, till skillnad fr(cid:229)n lokaler som har f(cid:246)rs(cid:228)ljningstillst(cid:229)nd, som till exempel stormarknader, vilka enbart har tillst(cid:229)nd att s(cid:228)lja alko- holhaltiga drycker f(cid:246)r konsumtion utanf(cid:246)r lokalen. (4) EGT L 173, 30. 6. 1983, s. 5. (5) EGT L 214, 6. 8. 1997, s. 27. 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/29 aktivt undantag enligt artikel 81. 3, mottog kommissio- nen synpunkter fr(cid:229)n ber(cid:246)rda tredje parter. Tjugoen syn- punkter av nuvarande eller tidigare hyrestagare l(cid:228)mna- des enligt en modell som utarbetats av Scottish License Trade Consultants (SLTC-modellen). Tv(cid:229) hyrestagare bifogade underlag fr(cid:229)n en revisor som (cid:228)ven l(cid:228)mnade in synpunkter f(cid:246)r egen del. Synpunkter l(cid:228)mnades ocks(cid:229) fr(cid:229)n Bavarian Lager Company, tre branschorganisationer samt fr(cid:229)n en anst(cid:228)lld i Finnish Petrol Retailers Organisa- tion. 5. Uppgifterna i dessa synpunkter kommer att behandlas i (cid:229)terstoden av detta belsut. Tjugosex av de ber(cid:246)rda tredje parterna beg(cid:228)rde att kommissionen (cid:228)ven skulle regi- strera deras inlagor som formella klagom(cid:229)l mot S&N. N(cid:229)gra av dessa klagande drog tillbaka sina klagom(cid:229)l, men de femton (cid:229)terst(cid:229)ende klagande informerades i november 1998 i enlighet med artikel 6 i kommissio- nens f(cid:246)rordning nr 99/63/EEG av den 25 juli 1963 om s(cid:229)dana f(cid:246)rh(cid:246)r som avses i artikel 19. 1 och 19. 2 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning nr 17 (6) om kommissionens avsikt att till- bakavisa deras klagom(cid:229)l. Elva av dem kom med ytterli- gare synpunkter som svar p(cid:229) denna skrivelse. Dessa syn- punkter ing(cid:229)r ocks(cid:229) i detta beslut. ningstillst(cid:229)nd i F(cid:246)renade kungariket och dessa lokaler st(cid:229)r f(cid:246)r 4,4 % av den totala f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av (cid:246)l som kon- sumerades i utsk(cid:228)nkningslokaler i F(cid:246)renade kungariket. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande hyrs 432 pubar ut till hyrestagare enligt de anm(cid:228)lda avtalen och dessa k(cid:246)pte in 152 000 fat (cid:246)l fr(cid:229)n S&N under det r(cid:228)kenskaps(cid:229)r som slutade den 3 maj 1998, vilket motsvarar 0,6 % av den brittiska marknaden f(cid:246)r (cid:246)lf(cid:246)rs(cid:228)ljning p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llen. 9. S&N:s globala oms(cid:228)ttning under det r(cid:228)kenskaps(cid:229)r som slutade den 30 april 1997 uppgick till 3 349 miljoner pund sterling. Under det (cid:229)ret uppgick oms(cid:228)ttningen fr(cid:229)n S&N:s detaljistverksamhet till 779 miljoner pund ster- ling. 10. I mars 1998 f(cid:246)rv(cid:228)rvade S&N 310 lokaler med utsk(cid:228)nk- ningstillst(cid:229)nd fr(cid:229)n Inntrepreneur Pub Company Limited (IPLC). Dessa lokaler ing(cid:229)r i S&N:s 2 739 till(cid:229)tna kon- trakterade och f(cid:246)rvaltade lokaler. F(cid:246)r att (cid:246)ka sitt man(cid:246)- verutrymme inom det tak som godk(cid:228)nts f(cid:246)r f(cid:246)rv(cid:228)rv av dessa lokaler l(cid:246)ste S&N 184 hyrestagare fr(cid:229)n ink(cid:246)ps(cid:229)ta- gandena i deras hyresavtal och avyttrade ytterligare 126 lokaler. B. PARTERNA 6. 7. F(cid:246)retagsgruppen S&N best(cid:229)r av tre aff(cid:228)rsverksamheter: bryggerier, pubdetaljistf(cid:246)rs(cid:228)ljning och fritidsklubbar. S&N:s bryggeriverksamhet (cid:228)r huvudsakligen f(cid:246)rlagd till F(cid:246)renade kungariket och Irland, d(cid:228)r man brygger och distribuerar sina egna m(cid:228)rken och sorter och/eller distri- buerar ett antal m(cid:228)rken p(cid:229) licens. I augusti 1995 f(cid:246)rv(cid:228)rvade S&N f(cid:246)retaget Courage Limi- teds bryggeri- och distributionsverksamhet. De f(cid:246)renade bryggerif(cid:246)retagen verkar i F(cid:246)renade kungariket under namnet Scottish Courage. P(cid:229) Irland handlar S&N fr(cid:228)mst genom Beamish and Crawford plc, vilket f(cid:246)rv(cid:228)rvades av S&N som en del av Courage-f(cid:246)rv(cid:228)rvet. Denna bryggeri- verksamhet utg(cid:246)r 28(cid:150)29 % av den brittiska (cid:246)lmarknaden r(cid:228)knat i tillverkad volym. 8. Till f(cid:246)ljd av (cid:229)taganden som efter f(cid:246)rv(cid:228)rvet av Courage l(cid:228)mnats till beh(cid:246)rig minister enligt F(cid:246)renade kungarikets lag om r(cid:228)ttvisa handelsvillkor fr(cid:229)n 1973 (Fair Trading Act) f(cid:229)r S&N inte kontraktera eller f(cid:246)rvalta fler (cid:228)n 2 624 pubar med utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd. Den 16 november 1998 l(cid:246)ste den brittiska konkurrensmyndigheten S&N fr(cid:229)n dess (cid:229)taganden och gav f(cid:246)retaget till(cid:229)telse att kon- traktera 2 739 pubar. Detta antal utg(cid:246)r uppskattningsvis 1,9 % av det sammanlagda antalet pubar med utsk(cid:228)nk- 11. N(cid:228)rmare uppgifter om det antal fat (7) som S&N s(cid:229)lt till olika kategorier och dessa kategoriers andelar av den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarknaden anges tabell 1 nedan, d(cid:228)r a) representerar alla kontrakterade pubar, d(cid:228)ribland de som (cid:228)r uthyrda enligt tidsbegr(cid:228)nsade avtal, b) f(cid:246)rvaltade pubar, c)I pubar med l(cid:229)neavtal med S&N, d) S&N:s sammanlagda f(cid:246)rs(cid:228)ljning till de tre f(cid:246)reg(cid:229)ende kategorierna, f(cid:246)rs(cid:228)ljning till pubar med utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd och f) den samman- lagda brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarknaden. sammanlagda e) S&N:s i Tabell 1 S&N:s st(cid:228)llning p(cid:229) den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarknaden (a) (b) (c) (d) (e) (f) Antal fat (tusental) 1990/91 421 471 1 070 1 962 2 677 31 186 1997/98 [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] 1990/91 1,32 1,48 3,36 6,16 8,40 100 1997/98 [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] (%) 12. S&N:s l(cid:229)neavtal har sedan 1990 en genomsnittlig l(cid:228)ngd p(cid:229) ungef(cid:228)r 10 (cid:229)r. Den genomsnittliga l(cid:228)ngden p(cid:229) dessa (6) EGT 127, 20. 8. 1963, s. 2268/63. (7) 1 fat motsvarar 1,63659 hl, 1 hl motsvarar 0,611026 fat. L 186/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 l(cid:229)neavtal f(cid:246)re (cid:229)terbetalning eller omf(cid:246)rhandling (cid:228)r 2,5(cid:150) 3,5 (cid:229)r. S&N har inte registrerat vilka tidigare arrange- mang de f(cid:246)retag har haft som man har ing(cid:229)tt nya l(cid:229)ne- avtal med. S&N:s utest(cid:229)ende utl(cid:229)ning har (cid:246)kat fr(cid:229)n omkring 72,9 miljoner pund sterling 1990 till 217,6 miljoner pund sterling 1998. 13. Kommissionen har begr(cid:228)nsad information om hur m(cid:229)nga fat/hur stor andel av den (cid:246)l som S&N s(cid:229)lt till andra akt(cid:246)rer p(cid:229) grossistniv(cid:229)n p(cid:229) den brittiska utsk(cid:228)nk- ningsmarknaden som s(cid:229)lts med n(cid:229)gon form av villkor s(cid:229)som skyldighet att k(cid:246)pa minst en viss m(cid:228)ngd, skyldig- het att ha en viss vara i lager eller en (begr(cid:228)nsad) klausul om att inte konkurrera. Dessa andra akt(cid:246)rer omfattar frist(cid:229)ende grossister eller pubf(cid:246)retag andra bryggerier, utan egen bryggeriverksamhet. Det f(cid:246)rekommer inga villkor i avtal med frist(cid:229)ende grossister. I avtal med pub- f(cid:246)retag f(cid:246)rekommer som utg(cid:246)r omkring 1,1 % av den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarkna- den. Vad g(cid:228)ller (cid:246)vriga bryggerier utgjorde dessa villkor omkring 1,2 % av den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarkna- den. Det antyds i den information som kommissionen har tillg(cid:229)ng till att den volym som (cid:228)r kopplad till s(cid:229)dana avtal som inneh(cid:229)ller krav p(cid:229) att minst en viss m(cid:228)ngd inhandlas f(cid:246)r att straff skall undvikas har minskat j(cid:228)m- f(cid:246)rt med b(cid:246)rjan av 1990-talet, eftersom de avtal som tr(cid:228)ffats p(cid:229) senare tid i st(cid:246)rre utstr(cid:228)ckning grundar sig p(cid:229) rabatter, som ges om vissa volym- och distributionsm(cid:229)l uppn(cid:229)s. emellertid villkor, MMC:s rapport 1989 och de resulterande lagarna om (cid:246)l 16. Till f(cid:246)ljd av MMC:s rapport fr(cid:229)n 1989 om (cid:246)lleveranser utf(cid:228)rdades ett antal rekommendationer som syftade till att l(cid:228)tta p(cid:229) den traditionella bindningen ((cid:229)taganden om exklusiva ink(cid:246)p och (cid:229)taganden om att inte konkurrera) mellan bryggerierna och pubarna. De flesta av MMC:s fr(cid:228)mst genom tv(cid:229) rekommendationer genomf(cid:246)rdes, lagar om (cid:246)lleveranser, m(cid:228)nligen Supply of Beer (Tied Estate) Order 1989 och Supply of Beer (Loan Ties, Licensed Premises and Wholesale Prices) Order 1989 (nedan kallade lagarna). Genom Tied Estate Order (cid:229)lades de nationella bryggerierna, det vill s(cid:228)ga bryggerier som (cid:228)ger minst 2 000 lokaler med utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd, att genomf(cid:246)ra f(cid:246)ljande (cid:228)ndringar: (cid:151) Hyrestagarna skulle vara fria fr(cid:229)n kontrakt vad g(cid:228)ller andra drycker (cid:228)n (cid:246)l och alkoholsvaga (cid:246)lsorter. (cid:151) Hyrestagarna skulle ha r(cid:228)tt att k(cid:246)pa ett fat(cid:246)l (ett (cid:246)l som j(cid:228)st p(cid:229) fat) av en annan leverant(cid:246)r (cid:228)n brygge- riet/hyresv(cid:228)rden (nedan kallad g(cid:228)st(cid:246)lsklausulen) (8). (cid:151) Bryggerierna fick endast kontraktera ett vist antal pubar. Detta tvingade dem att s(cid:228)lja, eller s(cid:228)ga upp kontrakten med, runt 11 000 av sina pubar i F(cid:246)re- nade kungariket, som d(cid:229) uppskattades vara 60 000 till antalet. S&N f(cid:229)r kontraktera h(cid:246)st 2 739 pubar. 14. Den andra parten i dessa avtal, vilka (cid:228)r grundade p(cid:229) de anm(cid:228)lda standardavtalen, bet(cid:229)r av enskilda eller deras f(cid:246)retag, vilka i allm(cid:228)nhet har intressen i endast en lokal med utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd. Efterfr(cid:229)gefaktorer C. MARKNADEN 15. Sedan 1985, d(cid:229) avtalen inf(cid:246)rdes, har det skett betydande f(cid:246)r(cid:228)ndringar av strukturen p(cid:229) den brittiska marknaden f(cid:246)r (cid:246)lf(cid:246)rs(cid:228)ljning till utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llen och (cid:228)ven bete- endet p(cid:229) marknaden (cid:228)r annorlunda. I de flesta fall beror detta p(cid:229) de lagar om (cid:246)l (Beer Orders) som blev f(cid:246)ljden av den brittiska konkurrensmyndighetens Monopolies and Mergers Commission (nedan kallad MMC) rapport om (cid:246)lleveranser, tillsammans med en sjunkande efterfr(cid:229)gan framf(cid:246)r allt p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llen, en f(cid:246)rskjutning av konsumenternas preferenser i riktning mot pubar som erbjuder ett st(cid:246)rre urval av drycker och mat, det faktum att flera f(cid:246)retag upph(cid:246)rt med bryggeriverksamheten och det f(cid:246)r(cid:228)ndrade f(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan bryggerier och pub- kedjor (cid:229) ena sidan och hyrestagare (cid:229) andra sidan. 17. (cid:214)l s(cid:228)ljs antingen p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llen s(cid:229)som pubar, hotell och restauranger, eller i butiker och lokaler med f(cid:246)rs(cid:228)ljningstillst(cid:229)nd. Dessutom uppskattades den privata f(cid:246)rtullade importen, huvudsakligen fr(cid:229)n Calais, st(cid:229) f(cid:246)r n(cid:228)stan 5 % av den sammanlagda (cid:246)lkonsumtionen under 1996 i F(cid:246)renade kungariket. I volym r(cid:228)knat f(cid:246)ll den totala (cid:246)lf(cid:246)rs(cid:228)ljningen i F(cid:246)renade kungariket med 9,5 % mellan 1989 och 1995 (1996 (cid:246)kade den totala volymen marginellt j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1995) och den volymm(cid:228)ssiga f(cid:246)rs(cid:228)ljningen p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llen sj(cid:246)nk med 17,3 % under samma period. Utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llenas andel av f(cid:246)rs(cid:228)ljningsvolymen har s(cid:229)lunda minskat (fr(cid:229)n 79,3 % (cid:229)r 1989 till runt 69 % (cid:229)r 1996) men (cid:228)r fortfarande h(cid:246)gst i gemenskapen, med undantag av Irland. 18. Den minskande (cid:246)lf(cid:246)rs(cid:228)ljningen p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llen har motverkats av f(cid:246)ljande: a) (cid:214)lpriserna p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llen (cid:246)kade med 21 % realt sett mellan 1989 och 1996, vilket endast till en f(cid:246)rsumbar del berodde p(cid:229) skatteh(cid:246)jningar. (8) Den brittiska regeringen utvidgade omfattningen av denna klausul till att fr(cid:229)n och med den 1 april 1998 (cid:228)ven omfatta ett (cid:246)l som j(cid:228)st p(cid:229) flaska. 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/31 b) En (cid:246)kning i den andel av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen p(cid:229) pubar som utg(cid:246)rs av annat (cid:228)n (cid:246)l. Denna andel (cid:246)kade 1996 till 37 % av den totala oms(cid:228)ttningen, huvudsakligen till f(cid:246)ljd av (cid:246)kad f(cid:246)rs(cid:228)ljning av mat. 19. Konsumtionen av fat(cid:246)l utgjorde 63 % av den totala kon- sumtionen (cid:229)r 1996. Det (cid:228)r ocks(cid:229) den h(cid:246)gsta siffran i gemenskapen, med undantag av Irland. Som j(cid:228)mf(cid:246)relse kan n(cid:228)mnas att andelen var 39 % f(cid:246)r Belgien, som har den tredje st(cid:246)rsta konsumtionen av fat(cid:246)l i gemenskapen. Med ett genomsnitt p(cid:229) 6,5 varum(cid:228)rken per pub erbjuder brittiska pubar (cid:228)ven ett st(cid:246)rre urval av fat(cid:246)l (cid:228)n pubar i andra l(cid:228)nder i gemenskapen. Utbudsfaktorer Bryggeriverksamheten 20. Den st(cid:246)rsta f(cid:246)r(cid:228)ndring som skett sedan 1989 (cid:228)r att bryggerimarknaden har blivit mer koncentrerad. Den (cid:246)kade koncentrationen har uppst(cid:229)tt genom att f(cid:246)retag har l(cid:228)mnat bryggerimarknaden och s(cid:229)lt sin bryggeriverk- samhet till befintliga konkurrenter. Under 1996 stod de fyra (cid:229)terst(cid:229)ende nationella bryggerierna, det vill s(cid:228)ga Scottish & Newcastle, Bass, Carlsberg Tetley Brewing och Whitbread, f(cid:246)r 78 % av utbudet p(cid:229) den brittiska (cid:246)lmarknaden. Herfindahl-Hirschmann-indexet (nedan kallat HHI), som anv(cid:228)nds f(cid:246)r att beskriva graden av marknadskoncentration, (cid:246)kade f(cid:246)r den brittiska (cid:246)lmark- naden fr(cid:229)n 1 350 (cid:229)r 1991 till 1 678 (9) (cid:229)r 1996 ber(cid:228)k- nat p(cid:229) de nationella bryggeriernas marknadsandelar. Med ett HHI p(cid:229) mellan 1 000 och 1 800 anses markna- den (cid:148)m(cid:229)ttligt koncentrerad(cid:148). N(cid:229)gra regionala brygge- rier (10) l(cid:228)mnade marknaden mellan 1989 och 1996, vil- ket ledde till att antalet regionala bryggerier minskade fr(cid:229)n elva till (cid:229)tta. Det noteras i SLTC-modellen att S&N har 38 % av marknaden i Skottland och att Bass har 42 % av samma marknad. Grossistledet Meningen var att detta skulle (cid:246)ka den fria handeln och betydelsen av oberoende grossister. Under 1995(cid:150)1996 stod de oberoende grossisterna dock fortfarande endast f(cid:246)r 6 % av leveranserna, j(cid:228)mf(cid:246)rt med 5 % 1985. De nationella bryggerierna dominerar fortfarande grossist- sektorn, och deras andel av leveranserna motsvarar deras andel av produktionen. 22. De pubar som s(cid:229)ldes av de nationella bryggerierna k(cid:246)p- tes till st(cid:246)rsta delen av pubkedjor p(cid:229) detaljistniv(cid:229) eller av regionala bryggerier. I allm(cid:228)nhet har pubkedjorna egen grossistverksamhet, men de kan ocks(cid:229) f(cid:229) leveranser direkt fr(cid:229)n bryggerierna. Inte heller de regionala brygge- rierna beh(cid:246)ver oberoende grossister. I kombination med den allm(cid:228)nt f(cid:246)rs(cid:228)mrade (cid:246)lf(cid:246)rs(cid:228)ljningen och de nationella bryggerigrossisternas f(cid:246)rb(cid:228)ttrade effektivitet har detta medf(cid:246)rt att tillv(cid:228)xten i sektorn f(cid:246)r oberoende grossister varit f(cid:246)rsumbar. Detaljistledet 23. I F(cid:246)renade kungariket kr(cid:228)vs tillst(cid:229)nd fr(cid:229)n lokal domstol f(cid:246)r detaljf(cid:246)rs(cid:228)ljning av (cid:246)l och andra alkoholhaltiga drycker f(cid:246)r konsumtion p(cid:229) st(cid:228)llet. Det finns f(cid:246)r n(cid:228)rva- rande tre olika typer av tillst(cid:229)nd (11): (cid:151) Fullst(cid:228)ndigt utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd: En person kan k(cid:246)pa en alkoholhaltig dryck, utan att vara g(cid:228)st p(cid:229) hotellet eller inta en m(cid:229)ltid. Ungef(cid:228)r 83 100 fullst(cid:228)n- diga tillst(cid:229)nd har utf(cid:228)rdats, varav runt 57 000 till pubar. De (cid:246)vriga avser hotell och vinbarer. (cid:151) Begr(cid:228)nsade utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd: F(cid:246)r att f(cid:229) k(cid:246)pa en alkoholhaltig dryck m(cid:229)ste personen antingen vara g(cid:228)st p(cid:229) hotellet eller inta en m(cid:229)ltid. Omfattar runt 32 300 privata hotell och restauranger. (cid:151) Klubbar: Personen m(cid:229)ste vara medlem f(cid:246)r att f(cid:229) k(cid:246)pa en alkoholhaltig dryck. Omfattar runt 31 500 utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llen, vilka oftast (cid:228)gs gemensamt av medlemmarna. 21. En f(cid:246)ljd av lagarna var att n(cid:229)gra av de nationella brygge- rierna s(cid:229)lde en del av sina kontrakterade fastigheter. (9) Kommissionen har inte tillg(cid:229)ng till precis information om de andra brittiska bryggeriernas marknadsandelar. Den anser emeller- tid inte att HHI f(cid:246)r alla bryggerier skulle (cid:246)verskrida v(cid:228)rdet 1 800, ovanf(cid:246)r vilket en marknad anses (cid:148)mycket koncentrerad(cid:148). (10) Regionala bryggerier definieras i MMC-rapporten som bryggerier vars (cid:148)verksamhet huvudsakligen, men inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis uteslu- tande, (cid:228)r koncentrerad till en enda region i F(cid:246)renade kungariket(cid:148). Antalet regionala bryggerier (cid:229)r 1996 definieras genom att ta anta- let (cid:228)gda pubar och produktionsvolymen f(cid:246)r det minsta regionala bryggeriet in MMC-rapporten som j(cid:228)mf(cid:246)relsenorm. 24. Genom att tvinga fram (cid:228)ndrade (cid:228)garf(cid:246)rh(cid:229)llanden n(cid:228)r det g(cid:228)ller pubar har lagarna (cid:228)ven p(cid:229)verkat hur mycket (cid:246)l som s(cid:228)ljs genom de olika detaljhandelskanalerna som (cid:228)r a) bryggeriernas egna kontrakterade fastigheter, b) fastig- heter som f(cid:246)rvaltas av bryggerierna, c) oberoende pubf(cid:246)- retags kontrakterade fastigheter, d) fastigheter som f(cid:246)r- valtas av oberoende pubf(cid:246)retag, e) lokaler vars kontrakt med bryggerierna omfattar l(cid:229)n, samt f) icke-kontrakte- rade eller fria pubar. Detta framg(cid:229)r av f(cid:246)ljande (cid:246)versikt (11) Tillst(cid:229)ndssystemet i Skottland (cid:228)r n(cid:229)got annorlunda. L 186/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 (cid:246)ver (cid:246)lf(cid:246)rs(cid:228)ljningen (volym). Uppgifterna f(cid:246)r 1985 (cid:228)r tagna ur MMC:s rapport och kan anses vara representa- tiva f(cid:246)r (cid:229)ren 1985(cid:150)1989. Uppgifterna f(cid:246)r 1997 har l(cid:228)mnats av den brittiska branschorganisationen Brewers and Licensed Retailers Association (nedan kallad BLRA) och inneh(cid:229)ller uppskattningar av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen f(cid:246)r icke-med- lemmar. Tabell 2 Konsumtion av (cid:246)l p(cid:229) utsk(cid:228)nkningst(cid:228)llen i F(cid:246)renade kungariket (a) (b) (c) (d) (e) (f) (%) 1985 1997 30,8 24,2 0,0 0,0 22,0 23,0 10,0 17,2 11,4 8,3 18,1 35,0 25. Andelen 10 % f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning via bryggeriernas egna kontrakterade fastigheter 1997 omfattar hyrestagarnas kontrakterade ink(cid:246)p och den fat(cid:246)l som de nationella byggeriernas hyrestagare inhandlar till ett rabatterat pris fr(cid:229)n sin bryggerihyresv(cid:228)rd (12). Andelen omfattar inte de ink(cid:246)p av g(cid:228)st(cid:246)l fr(cid:229)n en annan leverant(cid:246)r som de natio- nella bryggeriernas hyrestagare g(cid:246)r. 26. Andelen 18,1 % f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning via lokaler med l(cid:229)neavtal f(cid:246)r 1997 omfattar hela den volym som en pub med l(cid:229)neavtal k(cid:246)per fr(cid:229)n den leverant(cid:246)r med vilken puben har ett l(cid:229)nekontrakt. Denna volym kan (cid:246)verstiga den kontrakterade volym som fastst(cid:228)lls i l(cid:229)neavtalet. Det (cid:228)r emellertid inte k(cid:228)nt hur stor andel av de 18,1 procent- enheterna som utg(cid:246)r ink(cid:246)p ut(cid:246)ver den kontrakterade kvantitet som anges i l(cid:229)neavtalet. Andelen 18,1 % omfat- tar inte de (cid:148)fria(cid:148) ink(cid:246)p fr(cid:229)n leverant(cid:246)rer som g(cid:246)rs av den som driver en pub vars kontrakt med bryggerierna omfattar l(cid:229)n. 27. Medan tabellen ovan ger en uppfattning om f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningen p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llen genom att (cid:228)garsituationen beskrivs, kan det ocks(cid:229) konstateras att inom kategorin lokaler med utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd s(cid:228)ljs 70 % av all (cid:246)l via de uppskattningsvis 57 000 pubarna, 20 % via klubbar och 10 % via restauranger, hotell, vinbarer och s(cid:229) vidare med fullst(cid:228)ndiga eller begr(cid:228)nsade utsk(cid:228)nkningsr(cid:228)ttighe- ter (uppgifter fr(cid:229)n 1995). 28. Lagarna gjorde (cid:228)ven l(cid:229)nekontrakten mindre strikta, genom att det blev till(cid:229)tet f(cid:246)r hyrestagaren att s(cid:228)ga upp avtalet n(cid:228)r som helst med en upps(cid:228)gningstid p(cid:229) tre m(cid:229)nader. Lagarna inf(cid:246)rde (cid:228)ven r(cid:228)tten f(cid:246)r pubinnehavare som har l(cid:229)nekontrakt med de nationella bryggerierna att k(cid:246)pa in (cid:246)l fr(cid:229)n ytterligare en leverant(cid:246)r. Av information som l(cid:228)mnats av BLRA (efter det att en s(cid:228)rskild studie genomf(cid:246)rts 1996) framg(cid:229)r att den vanliga l(cid:229)neperioden (cid:228)r p(cid:229) fem eller tio (cid:229)r och den genomsnittliga faktiska l(cid:228)ngden (cid:228)r n(cid:228)stan fyra (cid:229)r. 31 bryggerier hade ungef(cid:228)r 37 000 l(cid:229)n utest(cid:229)ende vid slutet av den period som stu- dien omfattade (n(cid:228)stan 35 000 vid dess b(cid:246)rjan). Under (cid:229)ret hade n(cid:228)stan 8 000 nya l(cid:229)neavtal ing(cid:229)tts och (cid:246)ver 5 000 (cid:229)terbetalats. V(cid:228)rdet av de l(cid:229)n som (cid:229)terbetalades under perioden (cid:246)versteg v(cid:228)rdet av de nya l(cid:229)n som bevil- jades (gamla eller nya kunder). Ungef(cid:228)r 2 % av det ute- st(cid:229)ende kapitalet skrevs av som os(cid:228)kra fordringar. Det genomsnittliga v(cid:228)rdet av ett l(cid:229)n (cid:228)r ungef(cid:228)r 30 000 pund sterling. Det verkar f(cid:246)rekomma tv(cid:229) typer av l(cid:229)n, dels de relativt sm(cid:229) l(cid:229)nen (ett v(cid:228)rde av n(cid:228)stan 5 000 pund ster- ling i b(cid:246)rjan av perioden, men endast ett genomsnittligt v(cid:228)rde av mindre (cid:228)n 2 000 pund i slutet av perioden), som ofta beviljas sm(cid:229) oberoende pubar och som f(cid:246)refal- ler vara mycket volatila. ¯ andra sidan f(cid:246)rekommer mycket st(cid:246)rre l(cid:229)n som beviljas f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen som (genomsnittligt s(cid:228)ljer v(cid:228)rde ungef(cid:228)r 60 000 pund sterling) och dessa (cid:228)r van- ligtvis inte kopplade till krav p(cid:229) att endast ett m(cid:228)rke skall erbjudas. De (cid:228)r dock vanligtvis skyldiga att k(cid:246)pa in en vissa m(cid:228)ngd (cid:246)l. BLRA gjorde ingen uppskattning av hur volymen f(cid:246)rdelade sig p(cid:229) sm(cid:229) respektive stora l(cid:229)n, hur stort antalet icke-exklusiva l(cid:229)n var, hur stor andel av den sammanlagda f(cid:246)rs(cid:228)ljningsvolymen p(cid:229) lokaler med utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd som dessa icke-exklusiva l(cid:229)n stod f(cid:246)r, eller hur stor andel av den sammanlagda f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningen p(cid:229) ber(cid:246)rda lokaler som utgjordes av den (cid:246)lkvan- titet som anges i s(cid:229)dana l(cid:229)neavtal. Inga uppgifter l(cid:228)mna- des om hur stor andel av l(cid:229)nen som pubinnehavaren betalar tillbaka med pengar som l(cid:229)nats denne av ett annat bryggeri (i utbyte mot l(cid:229)nekontraktet). Den (cid:246)lvo- lym som s(cid:229)lts genom l(cid:229)nekontrakt har minskat under de senaste (cid:229)ren och under (cid:229)ren 1994(cid:150)1996 har (cid:229)terbetal- ningarna av l(cid:229)n (cid:246)verstigit v(cid:228)rdet av nya l(cid:229)n. s(cid:229)som klubbar stora volymer, Konkurrens mellan bryggerier 29. P(cid:229) grossistniv(cid:229) har de st(cid:246)rre bryggerierna viss garanterad avs(cid:228)ttning genom de fastigheter de har kontrakterat eller f(cid:246)rvaltar. Bryggerierna m(cid:229)ste konkurrera om leveran- serna till resten av marknaden genom att f(cid:246)rs(cid:246)ka f(cid:229) enskilda avtal med fria utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llen (med eller utan l(cid:229)nekontrakt) och leveransavtal med pubkedjor och andra bryggerier (med eller utan l(cid:229)nekontrakt) och leve- ransavtal med pubkedjor och andra bryggerier (med eller utan s(cid:229)dana (cid:148)krav(cid:148) som krav p(cid:229) miniminiv(cid:229) p(cid:229) ink(cid:246)pen, icke-konkurrens och lagerh(cid:229)llning). De viktigaste kon- kurrensfaktorerna (cid:228)r pris och varum(cid:228)rkenas styrka, (cid:228)ven om bryggerierna ocks(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)ljningen genom att erbjuda andra f(cid:246)rdelar, s(cid:229)som reklamst(cid:246)d. f(cid:246)rs(cid:246)ker (cid:246)ka Marknadsintr(cid:228)de p(cid:229) bryggeriniv(cid:229) (12) Detta kallas ocks(cid:229) ibland ett g(cid:228)st(cid:246)l, (cid:228)ven om den juridiska defini- tionen av g(cid:228)st(cid:246)l avser indhandlandet av ett fat(cid:246)l fr(cid:229)n en annan leverant(cid:246)r (se sk(cid:228)l 16). 30. De st(cid:246)rsta intr(cid:228)deshindren p(cid:229) denna niv(cid:229) (cid:228)r behovet av att s(cid:228)kra tillg(cid:229)ngen till f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen och ett distri- 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/33 butionssystem. Ett nytt f(cid:246)retag m(cid:229)ste se till att f(cid:229) leve- rera till oberoende utsk(cid:228)nkningsst(cid:228)llen och pubkedjor, att f(cid:229) ing(cid:229) i de (cid:246)lsortiment som bryggerierna levererar till sina egna fastigheter, eller (n(cid:228)r det g(cid:228)ller de natio- nella bryggerierna), att f(cid:229) utg(cid:246)ra det (cid:246)l som f(cid:229)r k(cid:246)pas in fr(cid:229)n en annan leverant(cid:246)r (det s. k. g(cid:228)st(cid:246)let). Konkurren- ternas innehav av v(cid:228)lk(cid:228)nda varum(cid:228)rken kan hindra till- tr(cid:228)de till marknaden eller de befintliga bryggeriernas expansion. Detta kan spela st(cid:246)rre roll n(cid:228)r det g(cid:228)ller lager(cid:246)l, vilka normalt sett marknadsf(cid:246)rs nationellt och fr(cid:229)ga om reklam g(cid:246)r det d(cid:228)r mindre l(cid:246)nsamt att g(cid:229) in p(cid:229) marknaden i liten skala. Sv(cid:229)righeten med att g(cid:229) in p(cid:229) marknaden i liten skala kan komma att bli st(cid:246)rre, eftersom de resurser som l(cid:228)ggs p(cid:229) reklam f(cid:246)r nationella lager(cid:246)lm(cid:228)rken har (cid:246)kat avsev(cid:228)rt under de senaste (cid:229)ren, (cid:228)ven p(cid:229) varum(cid:228)rkesniv(cid:229). stordriftsf(cid:246)rdelarna i inte lika strikt i hela F(cid:246)renade kungariket, men n(cid:228)r de till(cid:228)mpas kan de g(cid:246)ra det sv(cid:229)rt att (cid:246)ppna en pub p(cid:229) en viss ort. Dessutom v(cid:228)gras numera tillst(cid:229)nd i vissa delar av F(cid:246)renade kungariket med h(cid:228)nvisning till uppr(cid:228)tth(cid:229)l- landet av allm(cid:228)n ordning. Ett av pubf(cid:246)retagen har under de senaste (cid:229)ren dock lyckats (cid:246)ppna (cid:246)ver 100 pubar p(cid:229) tidigare obebyggd mark. F(cid:246)r(cid:228)ndrade avtal mellan hyrestagare och hyresv(cid:228)rdar 31. Behovet av att s(cid:228)kra tillg(cid:229)ngen till f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen har minskat sedan lagarna genomf(cid:246)rdes, eftersom den kon- trakterade andelen av marknaden har minskat och det har tillkommit pubkedjor (i den m(cid:229)n de inte (cid:228)r kontrak- terade (cid:150) se sk(cid:228)l 22 ovan). Det (cid:228)r l(cid:228)ttare f(cid:246)r ett nytt f(cid:246)re- tag att sluta leveransavtal med en kedja (cid:228)n med enskilda pubar. Medan det (cid:228)r relativt l(cid:228)tt att bygga upp ett distri- butionssystem som (cid:228)r begr(cid:228)nsat till leveranser till de andra bryggeriernas och/eller grossisternas grossistlager, (cid:228)r det d(cid:228)remot sv(cid:229)rare att n(cid:229) de enskilda f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)l- lena i detaljistledet. 35. Tidigare hyrdes pubar ut enligt traditionella hyresavtal med kort l(cid:246)ptid. Bryggeriet beh(cid:246)ll ansvaret f(cid:246)r sj(cid:228)lva byggnaden samt dess fasta inredning, medan hyrestaga- ren ansvarade f(cid:246)r att s(cid:228)lja det (cid:246)l som hyresv(cid:228)rden leve- rerade, samt andra drycker och mat. Efter MMC:s rap- port kom hyrestagarna att omfattas av hyreslagen fr(cid:229)n 1954 (Landlord and Tenant Act) och fick d(cid:228)rmed besitt- ningsskydd (13). De f(cid:246)rsta l(cid:229)ngtidsavtalen enligt vilka hyrestagarna ansvarade f(cid:246)r fullst(cid:228)ndiga reparationer och underh(cid:229)ll samt fick ett visst besittningsskydd och m(cid:246)jlig- het att (cid:246)verl(cid:229)ta avtalet erbj(cid:246)ds dock l(cid:229)ngt f(cid:246)re MMC:s rekommendation. 32. De flesta utl(cid:228)ndska producenterna av (cid:246)l (huvudsakligen lager(cid:246)l) har valt att g(cid:229) in p(cid:229) den brittiska marknaden genom att ing(cid:229) exklusiva licensavtal med befintliga nationella bryggerier. Det inneb(cid:228)r att (cid:246)let bryggs i F(cid:246)re- nade kungariket och s(cid:228)ljs som en del av det nationella bryggeriets varum(cid:228)rkessortiment. Dessa utl(cid:228)ndska lager- (cid:246)l har ofta marknadsf(cid:246)rts som premiumvarum(cid:228)rken med avsev(cid:228)rda reklambudgetar. S&N har ing(cid:229)tt s(cid:229)dana licensavtal med bland annat Foster’s, Beck’s, Kronen- bourg och Holsten. Marknadsintr(cid:228)de p(cid:229) detaljistniv(cid:229) 33. Pubar konkurrerar endast med varandra p(cid:229) lokal niv(cid:229). I princip har varje omr(cid:229)de ett lokalt pris f(cid:246)r ett visst paket, som omfattar allt puben erbjuder (lokaler, st(cid:228)m- ning) och inte enbart (cid:246)lpriset. 34. P(cid:229) detaljistniv(cid:229)n (cid:228)r intr(cid:228)deshindren f(cid:246)rh(cid:229)llandevis l(cid:229)ga. Det enda som (cid:228)r av n(cid:229)gon betydelse (cid:228)r tillst(cid:229)ndslagarna, som kan f(cid:246)rhindra att nya pubar (cid:246)ppnas om det inte finns n(cid:229)got direkt behov av dem. Dessa lagar till(cid:228)mpas D. AVTALEN 36. Enligt hyresavtalen mellan S&N och hyrestagarna skall S&N tillhandah(cid:229)lla hyrestagaren en pub med fast inred- ning och tillst(cid:229)nd, s(cid:229) att denne kan bedriva pubverksam- het. Hyrestagaren skall betala hyra till S&N och sam- tycker till att k(cid:246)pa de (cid:246)lsorter som anges i hyresavtalet av S&N, eller av en leverant(cid:246)r som S&N utser, och inte fr(cid:229)n n(cid:229)gon annan leverant(cid:246)r. 37. Det finns (cid:229)tta typer av hyresavtal och de kan delas in i f(cid:246)ljande tre grupper: (cid:151) De (cid:148)engelska(cid:148) hyresavtalen: S&N:s standardhyresavtal fr(cid:229)n november 1993 f(cid:246)r England och Wales (13) F(cid:246)rutom i ett begr(cid:228)nsat antal n(cid:228)rmare angivna fall, till exempel om pub(cid:228)garen vill driva f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llet i egen regi som en f(cid:246)r- valtad pub, i vilket fall hyrestagaren skall erh(cid:229)lla lagstadgad ers(cid:228)tt- ning, kan parterna f(cid:246)rhandla fram ett nytt avtal. Om ett nytt avtal inte tr(cid:228)ffas, skall domstolarna i F(cid:246)renade kungariket f(cid:246)rnya avtalet p(cid:229) samma villkor som f(cid:246)reg(cid:229)ende avtal, med undantag f(cid:246)r hyresni- v(cid:229)n och avtalets giltighetstid som inte f(cid:229)r (cid:246)verstiga 14 (cid:229)r. L 186/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 (novemberavtalet f(cid:246)r England och Wales) l(cid:246)per f(cid:246)r en ursprungligen fastlagd period, vanligen tre (cid:229)r, och f(cid:246)rl(cid:228)ngs automatiskt med ytterligare tre (cid:229)r i taget (ett f(cid:229)tal kontrakt l(cid:246)per ursprungligen p(cid:229) mel- lan fyra och nio (cid:229)r, och f(cid:246)rl(cid:228)ngs med tre(cid:229)rsperio- der). Enligt detta avtal ansvarar hyrestagaren inte f(cid:246)r reparationer av sj(cid:228)lva byggnadskonstruktionen eller av vissa delar som ing(cid:229)r i byggnaden som el- och v(cid:228)rmesystem, men m(cid:229)ste reparera andra utrymmen, inventarier och inredning samt sj(cid:228)lva publokalen. f(cid:246)r England och Wales S&N:s standardhyresavtal fr(cid:229)n april 1993 (aprilavtalet), vilket (cid:228)ndrats genom ett (cid:228)ndringsavtal, (cid:228)r ett avtal med samma villkor och reparationskrav som novemberavtalet, men d(cid:228)r hyrestagaren m(cid:229)ste inreda hela fastigheten. Matthew Brown-avtalet, (cid:228)ndrat genom ett (cid:228)ndringsavtal, (cid:228)r ett hyresavtal som anv(cid:228)ndes av Matthew Brown plc innan f(cid:246)retaget 1985 f(cid:246)rv(cid:228)rvades av S&N. Detta avtal kan s(cid:228)gas upp av S&N med tolv m(cid:229)naders upps(cid:228)gningstid eller av hyrestagaren med tre m(cid:229)na- ders upps(cid:228)gningstid. Enligt detta avtal ansvarar hyrestagaren f(cid:246)r reparationer och inredning av loka- len samt f(cid:246)r inventarier och fast inredning. (cid:151) De (cid:148)skotska(cid:148) hyresavtalen: S&N:s standardhyresavtal f(cid:246)r Skottland fr(cid:229)n november 1993 l(cid:246)per f(cid:246)r en ursprungligen fastlagd period, vanligen fem (cid:229)r (ett f(cid:229)tal kontrakt l(cid:246)per p(cid:229) mellan sex och nio (cid:229)r), och f(cid:246)rl(cid:228)ngs automatiskt till dess att antingen S&N eller hyrestagaren s(cid:228)ger upp dem med sex m(cid:229)naders upp- s(cid:228)gningstid. Enligt detta avtal ansvarar hyrestagaren f(cid:246)r alla reparationer f(cid:246)rutom av sj(cid:228)lva byggnadskon- struktionen, samt f(cid:246)r reparationer av sj(cid:228)lva publoka- len. S&N:s skotska hyresavtal av typ E, vilket (cid:228)ndrats genom ett (cid:228)ndringsavtal, l(cid:246)per d(cid:228)remot p(cid:229) en tio(cid:229)rs- period och f(cid:246)rl(cid:228)ngs sedan automatiskt s(cid:229)vida inte S&N eller hyrestagaren s(cid:228)ger upp dem med sex m(cid:229)naders upps(cid:228)gningstid. Hyrestagarens ansvar f(cid:246)r reparation och inredning (cid:228)r samma som i standard- avtalet, f(cid:246)rutom att hyrestagaren skall utf(cid:246)ra repara- tioner av fastighetens yttre. S&N:s skotska hyresavtal av typ S, vilket (cid:228)ndrats genom ett (cid:228)ndringsavtal, (cid:228)r identiskt med typ E-avtalet och l(cid:246)per vanligtvis p(cid:229) en tio(cid:229)rsperiod och ibland p(cid:229) en tjugo(cid:229)rsperiod. Den fr(cid:228)msta skillnaden mellan S-avtalet och de andra tv(cid:229) skotska avtalen (cid:228)r att hyrestagaren (cid:228)ger egendomens goodwill. Denna goodwill r(cid:228)knas inte med vid hyresomf(cid:246)rhandlingar och kan vid (cid:246)verl(cid:229)- telse s(cid:228)ljas till n(cid:228)sta hyresinnehavare. inventarier och inredning. Enligt hyresavtalen mellan S&N och hyrestagarna skall S&N tillhandah(cid:229)lla hyrestagaren en pub med fast inredning och till- st(cid:229)nd, s(cid:229) att denne kan bedriva pubverksamhet. Hyrestagaren skall betala hyra till S&N och sam- tycker till att k(cid:246)pa de (cid:246)lsorter som anges i hyresav- talet av S&N, eller av en leverant(cid:246)r som S&N utser, och inte fr(cid:229)n n(cid:229)gon annan leverant(cid:246)r. F(cid:246)rpliktelsen att k(cid:246)pa (cid:246)l 38. Hyrestagarna f(cid:246)rbinder sig att k(cid:246)pa alla angivna (cid:246)lsorter av S&N, eller av en leverant(cid:246)r som utsetts av S&N, med undantag av (cid:246)l som inneh(cid:229)ller mindre (cid:228)n 1,2 % alkohol och av ett fat(cid:246)lsm(cid:228)rke. (cid:214)lsorterna anges i till(cid:228)gget till hyresavtalet, som inneh(cid:229)ller aff(cid:228)rsvillkoren, och (cid:228)r f(cid:246)l- jande: light, pale (inklusive scotch ale) eller bitter ale ((cid:228)ven k(cid:228)nd i Skottland som 70 shilling, heavy eller spe- cial ale), export eller premium ale ((cid:228)ven k(cid:228)nd i Skottland som 80 shilling ale), mild ale ((cid:228)ven k(cid:228)nd i Skottland som 60 shilling ale eller light ale), brown ale, strong ale (inbegripet barley wine), frukt(cid:246)l, vete(cid:246)l, stout, sweet lager, export eller premium lager ((cid:228)ven stout, porter, k(cid:228)nd som malt lager eller malt liquor), strong lager, (cid:148)diet pils(cid:148) (eller premium low carbohydrate beer eller lager) och (cid:246)l med l(cid:229)g kolsyrehalt (eller (cid:148)lite(cid:148)) beer eller lager och (cid:246)l med l(cid:229)g alkoholhalt eller lager. Dessa sorter (cid:228)r representerade bland de varum(cid:228)rken eller beteckningar som ing(cid:229)r i S&N:s aktuella prislista. 39. Hyrestagaren f(cid:229)r s(cid:228)lja vilket (cid:246)l som helst ut(cid:246)ver de angivna sorterna, om det s(cid:228)ljs i flaskor, burkar eller andra sm(cid:229) f(cid:246)rpackningar eller om det (cid:228)r ett fat(cid:246)l och den (cid:246)lsorten brukar s(cid:228)ljas fr(cid:229)n fat eller om det (cid:228)r n(cid:246)d- v(cid:228)ndigt f(cid:246)r att tillfredsst(cid:228)lla en tillr(cid:228)cklig efterfr(cid:229)gan fr(cid:229)n kunderna. (cid:151) Korttidsavtal: Tillf(cid:228)lliga hyresavtal anv(cid:228)nds i England vid de tillf(cid:228)llen d(cid:229) hyreslagen fr(cid:229)n 1954 (cid:229)sidosatts genom domstolsbeslut. Avtalet l(cid:246)per p(cid:229) ett (cid:229)r och kan s(cid:228)gas upp av b(cid:229)da parterna med 28 dagars upp- s(cid:228)gningstid. Hyrestagarens ansvar f(cid:246)r reparationer och inredning (cid:228)r samma som i novemberavtalet f(cid:246)r England och Wales. Avtal med arrende p(cid:229) obest(cid:228)md tid anv(cid:228)nds i England medan f(cid:246)rhandlingar om l(cid:228)ngre kontrakt p(cid:229)g(cid:229)r. Avtalet till(cid:229)ter hyrestagaren att nyttja fastigheten och det kan s(cid:228)gas upp n(cid:228)r som helst. Enligt detta avtal m(cid:229)ste hyrestagaren h(cid:229)lla lokalen i gott skick och reparera verksamhetens 40. N(cid:229)gra inlagor inneh(cid:246)ll kommentarer om detta. Det p(cid:229)pekades att de (cid:148)specificerade(cid:148) typdefinitionerna i prak- tiken omfattar alla (cid:246)lsorter som s(cid:228)ljs i F(cid:246)renade kungari- ket. Detta ifr(cid:229)gas(cid:228)tts inte. En av de klagande har h(cid:228)vdat att de tolv angivna typerna skulle vara alltf(cid:246)r allm(cid:228)nna och s(cid:229)ledes inte (cid:148)tydligt (cid:229)tskiljbara genom sammans(cid:228)tt- ning, utseende eller smak(cid:148), vilka (cid:228)r de kriterier som f(cid:246)rordningen och som skall till(cid:228)mpas f(cid:246)r att anges i definiera olika typer av (cid:246)l (14). Den klagande h(cid:228)nvisade till skillnaden mellan (cid:246)ltyperna cask conditioned beer (ett (14) Artikel 7. 2. 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/35 (cid:246)l som j(cid:228)st p(cid:229) fat) och keg beer (ett (cid:246)l som inte j(cid:228)st p(cid:229) fat) och bristen p(cid:229) distinktion mellan dessa i specificer- ingen av de typerna. Kommissionen inst(cid:228)mmer i att (cid:246)lk(cid:228)nnare kan k(cid:228)nna skillnaden i smak mellan det (cid:246)l som har j(cid:228)st p(cid:229) fat och det som inte har det f(cid:246)r (cid:246)l av ett och samma m(cid:228)rke. Kommissionen anser emellertid inte att denna skillnad n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis skall beaktas vid specificeringen av de olika (cid:246)ltyperna. Att specificera olika (cid:246)ltyper (cid:228)r en uppgift f(cid:246)r experter (15). Eftersom branschf(cid:246)reningarna f(cid:246)r bryggare respektive kr(cid:246)gare i F(cid:246)renade kungariket, vilka f(cid:229)r r(cid:228)knas som experter p(cid:229) (cid:246)l, fr(cid:229)n b(cid:246)rjan kom (cid:246)verens om hur de tolv typerna skulle specificeras anser kommissionen att deras defini- tion (cid:228)r ett l(cid:228)mpligt och framkomligt s(cid:228)tt att definiera (cid:246)ltyper i F(cid:246)renade kungariket. Hyran 41. Hyran betalas m(cid:229)nadsvis eller kvartalsvis i f(cid:246)rskott f(cid:246)r alla hyresavtal utom f(cid:246)r avtal med arrende p(cid:229) obest(cid:228)md tid och hyrestagaren betalar de premier som hyresv(cid:228)r- den betalat f(cid:246)rlust eller skada genom t. ex. eldsv(cid:229)da samt tv(cid:229) (cid:229)rs marknadshyra f(cid:246)r lokalen och avgifter f(cid:246)r en expert. (F(cid:246)r avtal med arrende p(cid:229) obest(cid:228)md tid betalas hyran veckovis. ) Hyrorna f(cid:246)r de skotska hyresavtalen h(cid:246)js varje (cid:229)r med konsumentprisindex. f(cid:246)rs(cid:228)kra lokalen mot f(cid:246)r att 42. Flera hyrestagare p(cid:229)pekar i sina inlagor att de anser att priset p(cid:229) den f(cid:246)rs(cid:228)kring som de (cid:228)r skyldiga att ers(cid:228)tta S&N f(cid:246)r (cid:246)verstiger marknadspriset f(cid:246)r liknande t(cid:228)ckning och att de inte har r(cid:228)tt att se avtalet. 43. S&N f(cid:246)rs(cid:228)krar alla sina lokaler med utsk(cid:228)nkningstill- st(cid:229)nd (cid:150) s(cid:229)v(cid:228)l f(cid:246)rvaltade som hyrda (cid:150) i en riskportf(cid:246)lj som omfattar hela koncernen, d(cid:228)ribland byggnader, for- don, ansvar och s(cid:229) vidare. S&N anv(cid:228)nder sin k(cid:246)pkraft f(cid:246)r att erh(cid:229)lla b(cid:228)sta m(cid:246)jliga pris d(cid:228)r premien (cid:228)r n(cid:228)ra sammanbunden med fastighetens tidigare ers(cid:228)ttningsan- spr(cid:229)k, vilket leder till att f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolagets marginal minskas. Det inneb(cid:228)r att f(cid:246)rs(cid:228)kringsavtalet och den sam- manlagda premien (cid:228)r aff(cid:228)rsm(cid:228)ssigt k(cid:228)nslig och inte kan avsl(cid:246)jas f(cid:246)r hyrestagarna. (15) Se (cid:228)ven punkt 51 i kommissionens tillk(cid:228)nnagivande om kommis- sionens f(cid:246)rordningar (EG) nr 1983/83 och (EEG) nr 1984/83 om till(cid:228)mpning av f(cid:246)rdragets artikel 85. 3 p(cid:229) grupper av exklusiva ink(cid:246)psavtal och exkluisva distributionsavtal (nedan kallat tillk(cid:228)nna- givandet om f(cid:246)rordningen (EGT C 101, 13. 4. 1984, s. 2). 44. Ett system d(cid:228)r hyrestagarna var f(cid:246)r sig f(cid:246)rs(cid:228)krar hyres- v(cid:228)rdens intressen skulle medf(cid:246)ra h(cid:246)gre kostnader f(cid:246)r hyrestagarna. Kontraktet inneh(cid:229)ller en redog(cid:246)relse f(cid:246)r vilka risker hyresv(cid:228)rden har r(cid:228)tt att f(cid:246)rs(cid:228)kra lokalen mot och sedan debitera hyrestagaren f(cid:246)r. Det finns inget som hindrar hyrestagaren fr(cid:229)n att utifr(cid:229)n denna beg(cid:228)ra upp- gifter om priset f(cid:246)r att f(cid:246)rs(cid:228)kra lokalerna eller att s(cid:246)ka r(cid:229)dgivning om huruvida debiteringen (cid:228)r lagenlig. Det l(cid:228)mnades inte in n(cid:229)gra bevis som tydde p(cid:229) att det belopp som S&N debiterade var (cid:246)verdrivet stort. 45. Hyran ompr(cid:246)vas normalt vart tredje (cid:229)r. Den nyra hyran (cid:228)r den som (cid:228)r h(cid:246)gst av den aktuella hyran och mark- nadshyran f(cid:246)r lokalen den dag d(cid:229) hyran f(cid:229)r h(cid:246)jas. Mark- nadshyran definieras som antingen den hyra parterna kommer (cid:246)verens om utg(cid:246)r marknadshyran vid det till- f(cid:228)llet, eller det belopp som en skiljeman fastst(cid:228)ller. 46. Det h(cid:228)vdas i inlagorna baserade p(cid:229) SLTC-modellen att kostnaderna f(cid:246)r att anlita en skiljeman p(cid:229)verkade beslu- tet om huruvida eller inte man skulle bestrida de hyror som fastst(cid:228)llts av S&N. Inga bevis l(cid:228)mnades emellertid f(cid:246)r att visa att S&N:s hyresf(cid:246)reslag inte h(cid:229)ller f(cid:246)r skilje- domsf(cid:246)rfaranden, vilket skulle vara fallet om hyrorna generellt sett l(cid:229)g p(cid:229) h(cid:246)gre niv(cid:229)er (cid:228)n vad skiljemannen skulle fastst(cid:228)lla. 47. I en skrivelse som skickades i b(cid:246)rjan av juli 1998 p(cid:229)pe- kade S&N f(cid:246)r hyrestagarna att Royal Institution of Char- tered Surveyors kommer att utse experter till ett fast pris f(cid:246)r en snabb l(cid:246)sning av hyresomf(cid:246)rhandlingar. 48. 49. Flera hyrestagare anger i sina inlagor baserade p(cid:229) SLTC- modellen vad de anser vara de negativa effekterna av en hyresompr(cid:246)vning som inneb(cid:228)r att hyran endast kan justeras upp(cid:229)t, s(cid:228)rskilt om oms(cid:228)ttningen i en enskild pub sjunker p(cid:229) grund av lokala omst(cid:228)ndigheter eller en recession i hela landet. I OFT-rapporten behandlas denna fr(cid:229)ga (se punkt 50) och OFT diskuterade detta f(cid:246)rfaringss(cid:228)tt med milj(cid:246)de- partementet, som under 1995 h(cid:246)ll p(cid:229) att genomf(cid:246)ra en st(cid:246)rre (cid:246)versyn av hyreskontrakten f(cid:246)r aff(cid:228)rslokaler i F(cid:246)r- enade kungariket. Det framkom att hyresompr(cid:246)vning av den typ som beskrivs ovan (cid:228)r ett utbrett fenomen f(cid:246)r alla typer av aff(cid:228)rslokaler och (cid:228)r s(cid:229)ledes inte n(cid:229)got s(cid:228)r- skilt f(cid:246)r pubuthyrningskontrakt. S(cid:229)dana hyresompr(cid:246)v- ningar kan s(cid:228)gas fr(cid:228)mja investeringar i fastigheter till f(cid:246)ljd av det mer f(cid:246)ruts(cid:228)gbara inkomstfl(cid:246)det. Om inte dessa hyresompr(cid:246)vningar f(cid:246)rekom g(cid:246)rs bed(cid:246)mningen att hyresniv(cid:229)n vid intr(cid:228)destillf(cid:228)llet skulle kunna bli h(cid:246)gre f(cid:246)r att kompensera f(cid:246)r den (cid:246)kade os(cid:228)kerheten i inkomstfl(cid:246)det. L 186/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 Rabatter och uppv(cid:228)gande f(cid:246)rm(cid:229)ner 50. I F(cid:246)renade kungariket kan enskilda pubf(cid:246)retag som inte har ink(cid:246)pskontrakt med andra f(cid:246)retag (enskilda fria pub- f(cid:246)retag) f(cid:229) rabatter f(cid:246)r sina (cid:246)link(cid:246)p som inte erbjuds de kontrakterade pubf(cid:246)retagen. Kommissionen har d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:246)kt bed(cid:246)ma dels hur stor skillnaden (cid:228)r mellan det pris de enskilda fria pubf(cid:246)retagen betalar och det pris som S&N:s hyrestagare betalar vid (cid:246)link(cid:246)p fr(cid:229)n S&N, dels vilket v(cid:228)rdet (cid:228)r av de f(cid:246)rdelar som S&N erbjuder sina hyrestagare och som inte (cid:228)r l(cid:228)tt tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r de enskilda fria pubf(cid:246)retagen eller som g(cid:229)r ut(cid:246)ver S&N:s skyldigheter enligt kontraktet (nedan kallade uppv(cid:228)gande f(cid:246)rm(cid:229)ner). Utg(cid:229)ngspunkten f(cid:246)r denna bed(cid:246)mning var rapporten fr(cid:229)n Office of Fair Trading (h(cid:228)danefter OFT) om deras unders(cid:246)kning av bryggeriernas priss(cid:228)ttningspolitik i grossistledet i maj 1995 (OFT-rapporten), vilken kom- pletterades med ytterligare unders(cid:246)kningar som kom- missionen genomf(cid:246)rde. 51. F(cid:246)r att f(cid:229) fram prisskillnaden gjordes en ber(cid:228)kning av de genomsnittliga rabatter som S&N beviljar de av sina kunder som (cid:228)r enskilda fria pubf(cid:246)retag utifr(cid:229)n faktiska fakturerade belopp f(cid:246)r antingen den b(cid:228)sts(cid:228)ljande lagern eller alen bland ett slumpm(cid:228)ssigt urval av 400 enskilda fria kundkonton. Den genomsnittliga rabatten (cid:246)kades sedan med en faktor som baseras p(cid:229) tidigare volym f(cid:246)r de valda pubarna. 52. Det genomsnittliga priset som de kontrakterade hyresta- garna betalar beaktar ett rabattssystem som inf(cid:246)rdes i november 1993, (cid:228)ven kallat (cid:228)ndringsavtalet, och som 80 % av S&N:s hyrestagare deltar i. Enligt avtalet (cid:246)kar den hyra som hyrestgaren betalar (j(cid:228)mf(cid:246)rt med hyran f(cid:246)r de hyrestagare som inte deltar) med ett fast belopp och i utbyte mot att hyrestagaren f(cid:229)r en grundrabatt per fat vid k(cid:246)p av angivna (cid:246)lsorter. Hyresh(cid:246)jningen ber(cid:228)k- nas fr(cid:229)n b(cid:246)rjan till 90 % av rabatten f(cid:246)r ett avtalat antal fat, utifr(cid:229)n tidigare f(cid:246)rs(cid:228)ljningsniv(cid:229)er. 53. Det h(cid:228)vdas i en inlaga fr(cid:229)n en branschorganisation att fungerar som ett avtal med krav p(cid:229) (cid:228)ndringsavtalet minsta ink(cid:246)psm(cid:228)ngd f(cid:246)r att straff skall undvikas. Med tanke p(cid:229) att hyrestagarens hyra (cid:246)kar med 90 % av rabat- ten i det h(cid:228)r fallet minst 25 pund sterling per fat, dvs. 22,50 pund sterling (cid:228)r den faktiska rabatten 2,50 pund sterling. Om hyrestagaren k(cid:246)per ett g(cid:228)st(cid:246)l kommer denne att f(cid:246)rverka 22,50 pund sterling av den extra f(cid:246)r- skottshyra som betalats in. Detta (cid:228)r straffet f(cid:246)r ink(cid:246)p av andra produkter. 54. Det b(cid:246)r noteras att S&N:s hyrestagare hade ett val, d(cid:229) de helt och h(cid:229)llet hade r(cid:228)tt att beh(cid:229)lla de befintliga vill- koren, vilket 20 % av dem gjorde. Ber(cid:228)kningen av den hyra som tillkommer sker dessutom endast baserat p(cid:229) kontrakterade produkter. G(cid:228)st(cid:246)l tas inte med i ber(cid:228)k- ningen av hyresh(cid:246)jningen. I de fall d(cid:228)r hyrestagaren inte f(cid:246)r n(cid:228)rvarande k(cid:246)per en g(cid:228)st(cid:246)l fr(cid:229)n en annan leverant(cid:246)r tas det volymm(cid:228)ssigt st(cid:246)rsta fat(cid:246)l som leveras av S&N inte med i ber(cid:228)kningen. 55. ˜ndringsavtalet (cid:228)ndrar avtalsvillkoren och (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte ett frist(cid:229)ende avtal. Avtalet som s(cid:229)dant (cid:229)l(cid:228)gger inga ink(cid:246)pskrav p(cid:229) hyrestagaren. Hyresavtalet och (cid:228)ndrings- avtalet utg(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r ett enda nytt avtal och som s(cid:229)dant m(cid:229)ste avtalet ses som en helhet i f(cid:246)rh(cid:229)llande till alla for- mer av skyldighet att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p eller uppv(cid:228)g- ande f(cid:246)rdelar. 56. Genom (cid:228)ndringsavtalet inf(cid:246)rs ett kontraktsvillkor att l(cid:228)mna rabatter i utbyte mot en h(cid:246)gre fast avgift. Mark- nadshyran f(cid:246)r ett hyreskontrakt med rabatt m(cid:229)ste vara h(cid:246)gre (cid:228)n ett utan rabatt. Det (cid:228)r ofr(cid:229)nkomligen s(cid:229) att ju h(cid:246)gre hyran och rabatten (cid:228)r desto mer utsatt (cid:228)r hyres- tagaren (snarare (cid:228)n hyresv(cid:228)rden) f(cid:246)r risken f(cid:246)r/m(cid:246)jlighe- ten till ett s(cid:228)mre/b(cid:228)ttre resultat vid l(cid:228)gre/h(cid:246)gre f(cid:246)rs(cid:228)lj- ning (cid:228)n v(cid:228)ntat. 57. De flesta ber(cid:246)rda tredje parter har uppgett att de (cid:228)r medvetna om att S&N beviljar enskilda fria pubf(cid:246)retag st(cid:246)rre rabatter (cid:228)n dem som anges i tabell 3 (sk(cid:228)l 77) och n(cid:229)gra av dem har tillhandah(cid:229)llit kopior av erbjudan- den som S&N gjort till s(cid:229)dana kunder. Det ifr(cid:229)gas(cid:228)tts inte att st(cid:246)rre rabatter erbjuds i enskilda fall, eftersom tabell 3 bygger p(cid:229) ett genomsnitt f(cid:246)r alla de av S&N:s kunder som utg(cid:246)rs av fria pubar. Det framg(cid:229)r (cid:228)ven av sk(cid:228)l 51 att den relevanta uppgiften i tabell 3 (cid:228)r resulta- tet av den genomsnittliga rabatten till fria pubf(cid:246)retag (exklusive kunder med l(cid:229)nekontrakt) minus de rabatter som beviljas S&N-hyrestgare. 58. En viktig uppv(cid:228)gande f(cid:246)rdel (cid:228)r den s(cid:229) kallade hyressub- ventionen, det vill s(cid:228)ga den f(cid:246)rdel som framg(cid:229)r av en j(cid:228)mf(cid:246)relse mellan den hyra som betalas f(cid:246)r ett kontrak- terat f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)lle och motsvarande lokalkostnader f(cid:246)r ett fritt pubf(cid:246)retag. 59. Hyressubventionen kan r(cid:228)knas ut p(cid:229) ett antal olika s(cid:228)tt. I OFT-rapporten anges tre huvudsakliga j(cid:228)mf(cid:246)relsemeto- der. Den f(cid:246)rsta inneb(cid:228)r att man tittar p(cid:229) en (cid:148)genomsnitt- lig pub(cid:148) och ber(cid:228)knar fastighetens v(cid:228)rde och nettovinst f(cid:246)r att sedan j(cid:228)mf(cid:246)ra den avbetalning som detta resulte- rar i med den hyra ett bryggeri skulle beg(cid:228)ra. Den andra g(cid:229)r ut p(cid:229) att titta p(cid:229) arbetande kapital i puben och sedan j(cid:228)mf(cid:246)ra denna med en uppskattning av en normal avkastning. Den tredje (cid:228)r att ber(cid:228)kna skillnaden mellan kvoten hyra/oms(cid:228)ttning f(cid:246)r det kontrakterade f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningsst(cid:228)llet och den ber(cid:228)knade kvoten hyra/oms(cid:228)ttning 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/37 f(cid:246)r ett fritt f(cid:246)rs(cid:228)ljningst(cid:228)lle. Denna tredje metod anv(cid:228)n- des i OFT-rapporten, eftersom OFT hade tillg(cid:229)ng till de flesta uppgifter som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att anv(cid:228)nda denna metod. Kommissionen har anv(cid:228)nt denna metod d(cid:228)rf(cid:246)r att det gjorde det m(cid:246)jligt f(cid:246)r kommissionen att bygga vidare p(cid:229) det arbete som OFT genomf(cid:246)rt, vilket inneb(cid:228)r en uppenbar besparing i arbetet. 60. I praktiken ber(cid:228)knas hyressubventionen genom att den faktiska hyresint(cid:228)kten fr(cid:229)n den kontrakterade fastigheten subtraheras fr(cid:229)n 15 % av fastighetens oms(cid:228)ttning (hyran f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)lle antas vara f(cid:246)r ett 15 % av oms(cid:228)ttningen). F(cid:246)r att f(cid:229) fram hyressubventio- nen i pund sterling per fat, divideras den totala hyres- subventionen med det antal fat som S&N sammanlagt s(cid:229)lt till puben i fr(cid:229)ga. icke-kontrakterat 61. Den sammanlagda hyresinkomsten definieras som sum- man av avtalshyran, hyran i samband med (cid:228)ndringsavta- let och av S&N:s andel av automatint(cid:228)kterna. 62. Den sammanlagda detaljhandelsoms(cid:228)ttningen f(cid:246)r fastig- heten (cid:228)r den uppskattning d(cid:228)r man har utg(cid:229)tt ifr(cid:229)n en uppskattning, som gjordes av den ansvarige linjechefen av den (cid:229)rliga sammanlagda oms(cid:228)ttningen f(cid:246)r varje enskild pub i februari 1995 (16). Oms(cid:228)ttningen f(cid:246)r varje enskild pub fr(cid:229)n f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av alkoholhaltiga och alkoholfria drycker uppskattades genom en granskning av faktiska och tidigare ink(cid:246)psvolymer fr(cid:229)n S&N. Siffrorna fr(cid:229)n tidigare ink(cid:246)p avser det (cid:229)r som slutade i oktober 1993, eftersom n(cid:228)stan alla hyrestagare dittills var tvungna att k(cid:246)pa all (cid:246)l, cider och mineralvatten fr(cid:229)n S&N (17). Vin och spritvolymer uppskattades oks(cid:229) genom en unders(cid:246)kning av faktiska ink(cid:246)p fr(cid:229)n vissa kunder f(cid:246)re oktober 1993 och nuvarande omr(cid:228)knings- kurser (det vill s(cid:228)ga antal vinl(cid:229)dor per 100 s(cid:229)lda fat (cid:246)l) fr(cid:229)n ett j(cid:228)mf(cid:246)rbart urval av pubar som f(cid:246)rvaltas av S&N, dvs. S&N Retail (North) Ltd. Den uppskattade ink(cid:246)psvo- lymen per ink(cid:246)psst(cid:228)lle anv(cid:228)ndes sedan f(cid:246)r att ber(cid:228)kna oms(cid:228)ttningen, baserad p(cid:229) aktuellare priser. Oms(cid:228)tt- ningen fr(cid:229)n automatf(cid:246)rs(cid:228)ljning ber(cid:228)knades med avse- ende p(cid:229) det faktiska antalet samt typen av automater p(cid:229) varje pub och med k(cid:228)nnedom om de typiska int(cid:228)kterna f(cid:246)r (med st(cid:246)d av uppskattningar gjorda av specialiserade konsulter och faktiska int(cid:228)kter f(cid:246)r ett stort antal pubar f(cid:246)re oktober 1993 haft en (cid:246)ver- enskommelse om automatdelning). F(cid:246)rs(cid:228)ljningen av s(cid:229)dana automater (16) Revisorn kommenterade att S&N saknar faktakunskaper om sina hyrestagare. S&N informerade kommissionen om att den har stora faktakunskaper om sina hyrestagares oms(cid:228)ttning (baserat p(cid:229) S&N:s f(cid:246)rs(cid:228)ljning till hyrestgarna samt hyrestagarnas prislistor som finns uppsatta i lokalerna i enlighet med brittisk lagstiftning). (17) I oktober 1993 blev S&N ett nationellt bryggeri, vilket medf(cid:246)rde att dess hyrestagare enligt lagarna om (cid:246)l fick tillg(cid:229)ng till de s(cid:228)r- skilda r(cid:228)ttigheter som beskrivs i sk(cid:228)l 28). tobak och diverse uppskattades till motsvarande 6 % av oms(cid:228)ttningen f(cid:246)r drycker. Oms(cid:228)ttningen f(cid:246)r mat och rum l(cid:229)g endast p(cid:229) 3 % av den totala oms(cid:228)ttningen. Fr(cid:229)n och med 1994/1995 har den del av oms(cid:228)ttningen som avser matf(cid:246)rs(cid:228)ljning (cid:246)kat avsev(cid:228)rt. Efter att ha sett de uppgifter som S&N l(cid:228)mnat anser kommissionen efter en f(cid:246)rsiktig ber(cid:228)kning att denna procentsats har (cid:246)kat fr(cid:229)n tre procent 1994/1995 till sex procent 1997/1998. Kommissionen valde slumpm(cid:228)ssigt ut 20 pubar f(cid:246)r att kontrollera tillf(cid:246)rlitligheten i uppskattningen av den totala oms(cid:228)ttningen mot S&N:s interna register f(cid:246)r varje pub. 63. Oms(cid:228)ttningen f(cid:246)r 1997/1998 som uppskattades enligt ovan omvandlades till oms(cid:228)ttning per fat (cid:246)l (fr(cid:229)n alla leverant(cid:246)rer). Siffran f(cid:246)r 1997/1998 anv(cid:228)ndes sedan f(cid:246)r att ber(cid:228)kna uppskattad oms(cid:228)ttning per fat (cid:246)l f(cid:246)r de tv(cid:229) f(cid:246)reg(cid:229)ende (cid:229)ren, genom att justera siffran eller (cid:246)kningen av S&N:s listpris per fat. Denna siffra minskades med 2 % per (cid:229)r under de f(cid:246)reg(cid:229)ende tv(cid:229) (cid:229)ren, f(cid:246)r att avspegla den (cid:246)kade oms(cid:228)ttningen f(cid:246)r andra varor (cid:228)n drycker, fr(cid:228)mst mat. 64. Metoden f(cid:246)r att ber(cid:228)kna hyressubventionen har kritise- rats. Flera hyrestagare anger i sina inlagor baserade p(cid:229) SLTC-modellen att det (cid:228)r allm(cid:228)nt k(cid:228)nt att den sk(cid:228)liga och sk(cid:246)nsm(cid:228)ssiga hyran f(cid:246)r en genomsnittlig pub ligger p(cid:229) 6(cid:150)8 % av oms(cid:228)ttningen till skillnad fr(cid:229)n den hyra p(cid:229) 15 % av oms(cid:228)ttningen f(cid:246)r pubar som inte (cid:228)r kontrakte- rade som anv(cid:228)nds i tillk(cid:228)nnagivandet. 65. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta noterar kommissionen att det i den skri- velse som hyrestagarnas baserar sina inlagor p(cid:229) inte n(cid:228)mns n(cid:229)got om huruvida dessa 6(cid:150)8 % avser en fri eller en kontrakterad pub. F(cid:246)r det andra (cid:228)r det, om det i skri- velsen h(cid:228)nvisas till att hyran f(cid:246)r en fri pub (cid:228)r 6(cid:150)8 %, inte tydligt varf(cid:246)r en ny akt(cid:246)r skulle v(cid:228)lja att hyra av S&N om kvoten hyra/oms(cid:228)ttning (cid:228)r 11,36 %, vilket kommissionens urval av S&N:s kontrakterade pubar tyder p(cid:229). 66. Tv(cid:229) hyrestagare anger utifr(cid:229)n ett underlag fr(cid:229)n en revi- sor som ocks(cid:229) l(cid:228)mnade in detta separat att hyrorna best(cid:228)ms p(cid:229) grundval av 50 % av nettoresultatet (18). Det h(cid:228)vdas d(cid:228)rf(cid:246)r att antagande om att hyran p(cid:229) ett riktigt s(cid:228)tt grundar sig p(cid:229) en procentandel av oms(cid:228)ttningen (cid:228)r oriktigt och s(cid:229)ledes att antagandet om att hyran f(cid:246)r fria hyrestagare grundar sig p(cid:229) 15 % av oms(cid:228)ttningen ocks(cid:229) (cid:228)r oriktigt. De anser att den sammanlagda hyra som S&N tar ut, det vill s(cid:228)ga hyran och kostnaden f(cid:246)r ute- (18) Revisor lade f(cid:246)r en klagandes r(cid:228)kning fram dokumentation f(cid:246)r hur han skulle ber(cid:228)kna hyran f(cid:246)r en pub. Det f(cid:246)rekom emellertid inga bel(cid:228)gg f(cid:246)r att modellen speglade situationen p(cid:229) den fria markna- den. L 186/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 blivna rabatter wet rent, inneb(cid:228)r att hyrestagarna miss- gynnas ekonomiskt. Hyrestagarna och revisorn har sedan g(cid:229)tt l(cid:228)ngre genom att h(cid:228)vda att hyressubventio- nen inte kan (cid:246)verstiga prisskillnaden (men utan att ange varf(cid:246)r). De l(cid:228)mnar inga bevis f(cid:246)r att detta inte skulle vara fallet p(cid:229) den fria marknaden, d(cid:228)r potentiella hyres- tagare g(cid:246)r sin egen bed(cid:246)mning av risker och beh(cid:229)llning. 67. Kommissionen bestrider inte att faktiska hyres(om)f(cid:246)r- handlingar sker mellan f(cid:246)retaget och den (potentiella) hyrestagaren p(cid:229) grundval av en skuggresultatr(cid:228)kning i vilken olika faktorer beaktas, s(cid:229)som det resultat en kom- petent hyrestagare kan uppn(cid:229), det marknadssegment som f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llet tillbeh(cid:246)r, varusortimentet, ink(cid:246)ps- villkoren avseende den kontrakterade varan, fastighetens storlek och skick, och verksamhetens komplexitet (till exempel antalet barer). 68. Den hyra som parterna f(cid:246)rhandlar fram fastst(cid:228)lls inte automatiskt p(cid:229) grundval av 50 % av nettoresultatet. Till f(cid:246)ljd av (cid:246)ppen konkurrens p(cid:229) marknaden f(cid:246)rhandlar parterna vanligtvis fram en hyra p(cid:229) 40(cid:150)50 % av nettore- sultatet. 69. Syftet med den aktuella bed(cid:246)mningen (cid:228)r emellertid inte att beskriva hur enskilda hyresavtal f(cid:246)rhandlas fram, utan att g(cid:246)ra en j(cid:228)mf(cid:246)rande analys av den genomsnitt- liga hyresniv(cid:229)n i tv(cid:229) olika delar av marknaden. F(cid:246)rdelen med att anv(cid:228)nda kvoten hyra/oms(cid:228)ttning i denna analys snarare (cid:228)n den andra m(cid:246)jliga metoden som grundar sig p(cid:229) skillnaden i den genomsnittliga kvoten hyra/nettore- sultat (cid:228)r att den f(cid:246)rstn(cid:228)mnda metoden grundar sig p(cid:229) f(cid:228)rre uppskattningar av v(cid:228)rden p(cid:229) variabla parametrar. Inga uppskattningar beh(cid:246)ver g(cid:246)ras betr(cid:228)ffande pubarnas kostnadsstruktur om kvoten hyra/oms(cid:228)ttning anv(cid:228)nds. 70. N(cid:228)r det g(cid:228)ller resultatet av de olika metoderna skulle det inte vara ovanligt f(cid:246)rekommande att den genomsnittliga hyran f(cid:246)r okantrakterade pubar uppg(cid:229)r till 15 % av oms(cid:228)ttningen och 50 % av det genomsnittliga nettoresul- tatet. h(cid:246)gre hyra om f(cid:246)rs(cid:228)ljningsperioden hade varit l(cid:228)ngre. (cid:151) Gerald Eve och Cristie & Co, Surveyors, Valuers and Agents har meddelat S&N att de flesta omf(cid:246)rhand- lingarna av hyresavtal med okontrakterade pubar b(cid:246)r leda till en hyra p(cid:229) mellan 13 och 17 %. Dess- utom har de (cid:228)ven informerat S&N att de genom- snittliga hyrorna i branschen enligt deras expertbe- till 50 % av den d(cid:246)mning i allm(cid:228)nhet uppg(cid:229)r genomsnittligt framg(cid:229)ngsrika operat(cid:246)rens nettoresul- tat medan (cid:229)terst(cid:229)ende 50 % tillfaller hyrestagaren. I den fall dessa (cid:229)terst(cid:229)ende 50 % inte ger hyrestagaren tillr(cid:228)ckliga inkomster kan hyran neds(cid:228)ttas till en l(cid:228)gre procentsats. Omv(cid:228)nt (cid:228)r hyror som (cid:246)verstiger 50 % inte ovanliga p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen d(cid:228)r rabattni- v(cid:229)n och vinsterna (cid:228)r h(cid:246)gre och de anser att 60 % (cid:228)r den h(cid:246)gsta niv(cid:229)n. (cid:151) Med dessa slutsatser bekr(cid:228)ftas de uppgifter som lagts fram f(cid:246)r OFT om att fria pubar betalar 2(cid:150)3 procent- enheter mer av sin oms(cid:228)ttning i hyra i j(cid:228)mf(cid:246)relse med hyrestagare som kontrakterats av bryggerier och att de fria pubarnas hyra uppgick till motsva- rande mellan 14 och 15 % av oms(cid:228)ttningen. Detta gjorde det m(cid:246)jligt f(cid:246)r OFT att i sin rapport grunda sin ber(cid:228)kning av hyressubventionen p(cid:229) skillnaden mellan den hyra som de kontrakterade hyrestagarna faktiskt betalar och det uppskattade v(cid:228)rdet p(cid:229) mellan 14 % och 15 % av oms(cid:228)ttningen. 72. Kommissionen anser av de sk(cid:228)l som anges ovan d(cid:228)rf(cid:246)r att den metod som grundar sig p(cid:229) kvoten hyra/oms(cid:228)tt- ning (cid:228)r den som b(cid:246)r anv(cid:228)ndas n(cid:228)r hyressubventionen till kontrakterade hyrestagare skall ber(cid:228)knas. 73. Flera hyrestagare noterade i sina inlagor baserade p(cid:229) SLTC-modellen att hyreslagen fr(cid:229)n 1954 inte g(cid:228)ller i Skottland. Det h(cid:228)vdas d(cid:228)rf(cid:246)r att hyrestagaren inte har n(cid:229)got besittningsskydd och att hyresf(cid:246)rhandlingar s(cid:229)le- des inte sker utifr(cid:229)n ett j(cid:228)mviktsf(cid:246)rh(cid:229)llande mellan par- terna. 71. F(cid:246)r den viktigaste (cid:229)terst(cid:229)ende variabeln i kommissionens metod, n(cid:228)mligen att kvoten hyra/oms(cid:228)ttning i procent uppg(cid:229)r till 15 % f(cid:246)r okontrakterade pubar, st(cid:246)djer sig kommissionen p(cid:229) f(cid:246)ljande uppgifter: 74. Hyrestagare i Skottland har besittningsskydd i enlighet med villkoren i sina respektive kontrakt. F(cid:246)r S&N:s hyrestagare inneb(cid:228)r detta att de har besittningsskydd tills kontraktet l(cid:246)per ut. Vid hyresomf(cid:246)rhandlingar under hyresavtalets l(cid:246)ptid har hyrestagaren samma besittnings- skydd som en hyrestagare i England. (cid:151) S&N har meddelat kommissionen i en skrivelse av den 22 april 1998 att man inom sex veckor under 1998 l(cid:246)ste omkring 184 pubar fr(cid:229)n (cid:229)tagandena f(cid:246)r att uppfylla lagarna om (cid:246)l. Den genomsnittliga hyra som dessa f(cid:246)rhandlingar resulterade i var i j(cid:228)mf(cid:246)- relse med den tidigare hyran, som var f(cid:246)rknippad med villkor, omkring 18 % h(cid:246)gre, dvs. en kvot mel- lan hyra oms(cid:228)ttning p(cid:229) uppskattningsvis 14,6 %. S&N anser att de skulle ha kunnat f(cid:229) till st(cid:229)nd en 75. Vid en hyresf(cid:246)rhandling d(cid:229) en f(cid:246)rl(cid:228)ngning av hyreskon- trakt diskuteras har hyrestagaren inte besittningsr(cid:228)tt. F(cid:246)rl(cid:228)ngningen av hyreskontraktet och hyrestagarens fortsatta besittning av puben beror av resultatet av hyresf(cid:246)rhandlingen. Hyrestagarna har in n(cid:229)gra bevis som tyder p(cid:229) att de genomsnittliga hyresni- v(cid:229)erna i Skottland p(cid:229)verkas av den p(cid:229)st(cid:229)dda bristande j(cid:228)mvikten vad g(cid:228)ller f(cid:246)rhandlingsstyrka. inte l(cid:228)mnat 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/39 76. Det h(cid:228)vdades i en inlaga fr(cid:229)n Licensed and Gaming Asso- ciation att S&N skulle kunna fatta beslut om att l(cid:246)sa hyrestagarna fr(cid:229)n kontraktsvillkoren vad g(cid:228)ller tillhanda- h(cid:229)llande av hj(cid:228)lputrustning och spelautomater f(cid:246)r mynt. Enligt villkoren i hyresavtalen (med undantag av hyres- avtalen av typ E respektive typ S d(cid:228)r godk(cid:228)nnande inte (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt) kr(cid:228)vs skriftligt f(cid:246)rhandlingsgodk(cid:228)nnande fr(cid:229)n S&N f(cid:246)r att hyrestagaren ska f(cid:229) inf(cid:246)ra eller driva n(cid:229)gon form av spelautomater i lokalen. S(cid:229) l(cid:228)nge S&N (cid:228)r hyresv(cid:228)rd f(cid:229)r f(cid:246)retaget enligt det skotska hyresavtalet, novemberavtalet f(cid:246)r England och Wales samt det tillf(cid:228)l- liga hyresavtalet inte st(cid:228)lla som villkor f(cid:246)r ett s(cid:229)dant godk(cid:228)nnande att f(cid:229) ta del av int(cid:228)kter fr(cid:229)n s(cid:229)dana spelau- tomater. Enligt de andra hyresavtalen kan S&N st(cid:228)lla som villkor f(cid:246)r ett s(cid:229)dant godk(cid:228)nnande att f(cid:229) ta del av int(cid:228)kterna eller alternativt kr(cid:228)va en hyresomf(cid:246)rhandling. Vad g(cid:228)ller de hyresavtal d(cid:228)r S&N kan st(cid:228)lla som villkor att f(cid:229) ta del av int(cid:228)kterna, s(cid:229) g(cid:246)r man vanligtvis det ocks(cid:229). 77. Resultatet av denna bed(cid:246)mning av prisskillnaden och de uppv(cid:228)gande f(cid:246)rdelarna visas i f(cid:246)ljande tabell: Tabell 3 Prisskillnad och uppv(cid:228)gande f(cid:246)rdelar ¯rets slut 30 april 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 Prisskillnader Hyres-subvention Resultat (cirka) 1 31 30 8 35 27 13 37 24 21 31 10 13 18 5 18 24 6 25 25 0 27 27 0 (GBP/fat) 78. Det finns andra m(cid:246)jliga uppv(cid:228)gande f(cid:246)rdelar som inte f(cid:246)rekommer i tabell 3. Det var inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att ta med de uppv(cid:228)gande f(cid:246)rdelarna nedan eftersom hyres- subventionen mer (cid:228)n v(cid:228)l kompenserade prisskillnaden. 81. Hyrestagarna gynnas ocks(cid:229) av S&N-koncernens k(cid:246)pkraft med h(cid:228)nsyn till f(cid:246)rs(cid:228)kringen av lokalerna. Slutligen har S&N ocks(cid:229) under vissa omst(cid:228)ndigheter samtyckt till att l(cid:229)ta hyresavtal g(cid:229) tillbaka. 79. S&N l(cid:228)gger avsev(cid:228)rda belopp p(cid:229) fastighetsunderh(cid:229)ll och reparationer av inventarier och inredning. Dessa kostna- der kan i den m(cid:229)n de faller utanf(cid:246)r S&N:s kontraktsvill- kor r(cid:228)knas som en uppv(cid:228)gande f(cid:246)rdel. Hyrestagare och tidigare hyrestagare har i enskilda fall uppgett att de inte har haft n(cid:229)gon f(cid:246)rdel av utgifter i detta syfte. II. R˜TTSLIG BED(cid:214)MNING A. ARTIKEL 81. 1 1. Den relevanta marknaden Den relevanta produktmarknaden 80. Dessutom erbjuder S&N en del icke-kvantifierade f(cid:246)rde- lar. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta beviljar S&N l(cid:229)n till kontrakterade hyrestagare. Dessa l(cid:229)n utg(cid:246)r (cid:228)ven om de inte (cid:228)r subven- tionerade en f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r hyrestagarna om de inte kan f(cid:229) finansiering fr(cid:229)n andra k(cid:228)llor. F(cid:246)r det andra erbjuds utbildning. Det noterades i synpunkterna som baserats p(cid:229) SLTC-modellen att det (cid:228)ven finns andra som erbjuder utbildning. F(cid:246)r det tredje erbjuder S&N sina hyrestagare exklusiva f(cid:246)rdelar vad g(cid:228)ller visst tekniskt st(cid:246)d och hj(cid:228)lp med marknadsf(cid:246)ring. Bland s(cid:229)dana tj(cid:228)nster ing(cid:229)r s(cid:229)v(cid:228)l r(cid:229)d om f(cid:246)rvaring och sk(cid:246)tsel av produkter som st(cid:246)d i samband med ans(cid:246)kningen om utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd och (cid:246)verklaganden, samt reklammaterial och (cid:229)terkom- mande rabatterbjudanden. 82. Den relevanta produktmarknaden omfattar i princip alla varor och tj(cid:228)nster som p(cid:229) grund av sina utm(cid:228)rkande egenskaper, sitt pris eller sin avsedda funktion av konsu- menten uppfattas som n(cid:229)gorlunda utbytbara mot var- andra (19). i Delimitis- domen (20) skall (cid:148)den relevanta marknaden [(cid:133)] f(cid:246)r det Som domstolen fastst(cid:228)llde (19) Dom av den 14 februari 1978 i m(cid:229)l 27/76, United Brands mot kommissionen, Rec. 1978, s. 207, punkt 12. (20) Dom av den 28 februari 1991 i m(cid:229)l C-234/89, Stergios Delimitis mot Henninger Br(cid:228)u, Rec. 1991, s. I-935, punkt 16. L 186/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 f(cid:246)rsta fastst(cid:228)llas med h(cid:228)nsyn till arten av ekonomisk i detta fall (cid:246)lf(cid:246)rs(cid:228)ljning. Denna sker b(cid:229)de verksamhet, genom detaljhandeln och genom serveringsst(cid:228)llen. Ur konsumentens synpunkt skiljer sig den senare sektorn, som bland annat omfattar kafØer (21) och restauranger, fr(cid:229)n detaljhandeln p(cid:229) grund av att f(cid:246)rs(cid:228)ljningen i serve- ringslokaler (cid:228)r f(cid:246)renad inte bara med ink(cid:246)p av en vara utan (cid:228)ven med ett tillhandah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster och p(cid:229) grund av att konsumtionen av (cid:246)l i dessa lokaler inte huvudsakligen (cid:228)r beroende av ekonomiska (cid:246)verv(cid:228)gan- den. Den speciella karakt(cid:228)r som f(cid:246)rs(cid:228)ljningen i dessa lokaler har bekr(cid:228)ftas av att bryggerierna har organiserat s(cid:228)rskilda f(cid:246)rs(cid:228)ljningssystem f(cid:246)r denna sektor som n(cid:246)d- v(cid:228)ndigg(cid:246)r speciella installationer och av att de priser som till(cid:228)mpas inom den sektorn i allm(cid:228)nhet (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n de som g(cid:228)ller f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning i detaljhandeln. (cid:148) 83. Med tanke p(cid:229) det s(cid:228)rskilda tillst(cid:229)ndssystemet i F(cid:246)renade kungariket m(cid:229)ste det klarg(cid:246)ras vilka delar av de tre olika klasserna av lokaler med utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd (sk(cid:228)l 23) som utg(cid:246)r den relevanta (cid:148)pub- och restaurangmarkna- den(cid:148). I detta sammanhang h(cid:228)nvisas till punkt 43 i till- k(cid:228)nnagivandet om f(cid:246)rordningen, i vilket det fastst(cid:228)lls att (cid:148)begreppet (cid:146)lokaler f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning och konsumtion av drycker(cid:146) omfattar alla de lokaler med utsk(cid:228)nkningstill- st(cid:229)nd som anv(cid:228)nds i detta syfte. Privata klubbar omfattas ocks(cid:229)(cid:148). Detta (cid:228)r rimligt, eftesom alla dessa lokaler, (cid:228)ven de med begr(cid:228)nsat utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd, har det gemen- samt att dryckerna k(cid:246)ps f(cid:246)r att konsumeras p(cid:229) plats och att det f(cid:246)rekommer ett betydande inslag av service. Kommissionen erk(cid:228)nner att (cid:246)lpriset p(cid:229) klubbar (cid:228)r l(cid:228)gre (cid:228)n det pris som beg(cid:228)rs i pubar och att (cid:246)lpriset p(cid:229) klub- bar i december 1994 uppgick till 82(cid:150)83 av priset i pubar (22). Detta (cid:229)terspeglar dock i stor utstr(cid:228)ckning det faktum att dessa klubbar bedriver sin verksamhet utan vinstsyfte. Priset i klubbarna (cid:228)r p(cid:229) grund av serviceinsla- get fortfarande h(cid:246)gre (cid:228)n priset p(cid:229) (cid:246)l livsmedelsaff(cid:228)- rerna. Dessutom (cid:228)r det s(cid:228)rskilda distributionssystemet detsamma f(cid:246)r alla inr(cid:228)ttningar med utsk(cid:228)nkningstill- st(cid:229)nd, d(cid:228)ribland klubbar. De s(cid:228)rskilda anordningarna f(cid:246)r servering av fat(cid:246)l, bryggeriets listpriser f(cid:246)r (cid:246)l och f(cid:246)re- komsten av l(cid:229)nekontrakt har de alla gemensamt. i 84. Av detta f(cid:246)ljer att referensmarknaden utg(cid:246)rs av markna- den f(cid:246)r distribution av (cid:246)l p(cid:229) lokal f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning och konsumtion av drycker (samtliga lokaler med utsk(cid:228)nk- ningstillst(cid:229)nd). Som konstateras i Delimitis-domen (23) p(cid:229)verkas inte denna slutsats av det faktum att det f(cid:246)re- kommer en viss (cid:246)verlappning mellan f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen med respektive utan utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd, n(cid:228)mligen s(cid:229) till vida att f(cid:246)rs(cid:228)ljning i detaljhandeln g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r nya konkurrenter att g(cid:246)ra sina m(cid:228)rken k(cid:228)nda och att utnyttja sitt anseende f(cid:246)r att f(cid:229) tilltr(cid:228)de till den marknad som utg(cid:246)rs av lokaler f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning och konsumtion av drycker. (21) I den tyska (r(cid:228)tteg(cid:229)ngsspr(cid:229)k) versionen av domen anv(cid:228)nds begrip- pet (cid:146)Schankwirtschaften(cid:146). Eftersom franska (cid:228)r arbetsspr(cid:229)k i domsto- len anv(cid:228)nds i den framska versionen begrept (cid:146)cafØs(cid:146). (22) Utdrag fr(cid:229)n Stats MR:s studie av detaljistpriser, vilka ett inhemskt bryggeri skickat till OFT. (23) Se fotnot 20, punkt 17. Den relevanta geografiska marknaden 85. De objektiva konkurrensm(cid:228)ssiga utbuds- och efterfr(cid:229)ge- f(cid:246)rh(cid:229)llandena f(cid:246)r leverans av (cid:246)l till lokaler med utsk(cid:228)nk- ningstillst(cid:229)nd varierar avsev(cid:228)rt i de olika delarna av gemenskapen. Som domstolen konstaterar i punkt 18 i Delimitis-domen ing(cid:229)s de flesta (cid:246)lleveransavtalen p(cid:229) nationell niv(cid:229). Detta (cid:228)r s(cid:228)rskilt fallet i F(cid:246)renade kungari- ket som saknar landgr(cid:228)nser. Av detta f(cid:246)ljer att n(cid:228)r gemenskapens konkurrensregler till(cid:228)mpas p(cid:229) avtalet, skall h(cid:228)nsyn tas till marknaden i F(cid:246)renade kungariket f(cid:246)r (cid:246)ldistribution i lokaler avsedda f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning och konsumtion av drycker. 86. Marknaden i F(cid:246)renade kungariket skiljer sig ocks(cid:229) fr(cid:229)n (cid:246)lmarknaden i andra medlemsstater med tanke p(cid:229) lagarna (sk(cid:228)l 16), den h(cid:246)ga konsumtionen av fat(cid:246)l (sk(cid:228)l 19), f(cid:246)rekomsten av pubf(cid:246)rvaltningsbolag (sk(cid:228)l 22), best(cid:228)mmelserna om tillst(cid:229)nd f(cid:246)r pubar (sk(cid:228)len 23 och 34) och bredden p(cid:229) det (cid:246)lsortiment som erbjuds (sk(cid:228)l 38). 2. Avtal mellan f(cid:246)retag 87. S&N och hyrestagarna (cid:228)r f(cid:246)retag enligt artikel 81. 1. 88. De enskilda hyresavtalen mellan S&N och var och en av dess hyrestagare, vilkas utformning liknar de standardav- tal som beskrivs ovan, (cid:228)r avtal enligt artikel 81. 1. 3. De viktigaste begr(cid:228)nsningarnas h(cid:228)mmande inverk- an p(cid:229) konkurrensen 3. 1. Beskrivning av de viktigaste begr(cid:228)nsningarnas beskaffenhet och karakt(cid:228)r 89. S(cid:229)dana (cid:246)lleveransavtal som hyresavtalen beskrivs i all- m(cid:228)nhet genom att h(cid:228)nvisa till skyldigheten att g(cid:246)ra ink(cid:246)p hos vissa utvalda leverant(cid:246)rer vilken i regel kom- bineras med en skyldighet att inte konkurrera (24). Dessa klausuler formuleras i avtalet p(cid:229) f(cid:246)ljande vis (punkterna 38(cid:150)39): (cid:151) Hyrestagaren (cid:228)r skyldig att av S&N eller av en leve- rant(cid:246)r som utsetts av S&N och inte fr(cid:229)n n(cid:229)gon f(cid:246)retag k(cid:246)pa de annan person eller n(cid:229)got annat angivna (cid:246)lsorter (med undantag f(cid:246)r g(cid:228)st(cid:246)lsklausulen) som denne beg(cid:228)r f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning p(cid:229) lokalen. I prakti- (24) Se fotnot 20, punkt 10. 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/41 ken har bryggeriet r(cid:228)tt att l(cid:228)gga till, byta ut eller ta f(cid:246)retagets prislista. bort m(cid:228)rken av angiven typ i (skyldighet att g(cid:246)ra ink(cid:246)p hos vissa utvalda leveran- t(cid:246)rer), 94. I m(cid:229)let Brasserie De Haecht mot Wilkin (26) fastst(cid:228)llde domstolen att effekterna av ett (cid:246)lleveransavtal m(cid:229)ste bed(cid:246)mas med h(cid:228)nsyn till det ekonomiska och r(cid:228)ttsliga sammanhang i vilket de (cid:228)ger rum och d(cid:228)r de skulle kunna samverka med andra och f(cid:229) en sammanlagd effekt p(cid:229) konkurrensen. Det f(cid:246)ljer (cid:228)ven av domen att den sammanlagda effekten av flera liknande avtal utg(cid:246)r en faktor bland flera andra vid bed(cid:246)mningen av huru- vida konkurrensen f(cid:246)rhindrats, begr(cid:228)nsats eller snedvri- dits (27). (cid:151) Hyrestagaren f(cid:229)r inte s(cid:228)lja eller utbjuda till f(cid:246)rs(cid:228)lj- ning i lokalen eller ta in i lokalen i syfte att s(cid:228)lja i denna lokal a) n(cid:229)gra (cid:246)lsorter som (cid:228)r av samma typ som ett angivet (cid:246)l men som inte levererats av S&N eller en leverant(cid:246)r som utsetts av S&N, eller b) n(cid:229)gra andra (cid:246)lsorter, om det inte handlar om ett (cid:246)l som s(cid:228)ljs i flaskor, burkar eller andra sm(cid:229) f(cid:246)rpackningar eller ett fat(cid:246)l som det (cid:228)r brukligt att s(cid:228)lja fr(cid:229)n fat eller (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att tillfredsst(cid:228)lla en tillr(cid:228)cklig efterfr(cid:229)gan fr(cid:229)n kunderna (skyldighet att inte kon- kurrera). 90. Det b(cid:246)r p(cid:229)pekas att bortsett fr(cid:229)n den uttryckliga skyldig- heten att inte konkurrera vad g(cid:228)ller visa angivna (cid:246)lsor- ter, (cid:228)r skyldigheten att g(cid:246)ra ink(cid:246)p hos vissa utvalda leverant(cid:246)rer formulerad p(cid:229) ett s(cid:229)dant s(cid:228)tt att den redan implicit inneb(cid:228)r en skyldighet att inte konkurrera genom att det h(cid:228)nvisas till den allm(cid:228)nna formuleringen (cid:148)de angivna (cid:246)lsorterna(cid:148). 91. Till f(cid:246)ljd av skyldigheten att g(cid:246)ra ink(cid:246)p hos vissa utvalda leverant(cid:246)rer (cid:228)r hyrestagarna hindrade fr(cid:229)n att acceptera erbjudanden om att k(cid:246)pa kontrakterade varor fr(cid:229)n andra leverant(cid:246)rer. Konkurrens om hyrestagarna mellan bryggeriet och andra (cid:246)lgrossister som erbjuder samma m(cid:228)rken f(cid:246)rhindras helt (f(cid:246)rbud mot konkurrens med samma m(cid:228)rke). 92. Den uttryckliga och underf(cid:246)rst(cid:229)dda skyldigheten att inte konkurrera vad g(cid:228)ller vissa angivna (cid:246)lsorter, det vill s(cid:228)ga f(cid:246)rbudet f(cid:246)r hyrestagarna att k(cid:246)pa andra m(cid:228)rken av angivna typer fr(cid:229)n andra (cid:246)lproducenter, begr(cid:228)nsar kon- kurrensen mellan olika m(cid:228)rken. De best(cid:228)mmelser i kon- traktet som g(cid:228)ller k(cid:246)p av icke angivna sorter inneb(cid:228)r vissa administrativa hinder f(cid:246)r hyrestagarna men hindrar dem inte ifr(cid:229)n att erbjuda s(cid:229)dana andra icke angivna sorter i sina lokaler. Dessa best(cid:228)mmelser inneb(cid:228)r f(cid:246)ljakt- ligen inte n(cid:229)gon begr(cid:228)nsning av konkurrensen. 3. 2 Begr(cid:228)nsande effekt 3. 2. 1 Sammanlagd effekt av flera liknande n(cid:228)tverk 95. Syftet med denna bed(cid:246)mning (cid:228)r att m(cid:228)ta den grad av avsk(cid:228)rmning av utsk(cid:228)nkningsmarknaden i F(cid:246)renade kungariket som (cid:228)r f(cid:246)ljden av den sammanlagda effekten av alla bryggeriets n(cid:228)tverk. P(cid:229) s(cid:229) vis m(cid:228)ts hur stora hindren (cid:228)r f(cid:246)r andra, inhemska eller utl(cid:228)ndska, (cid:246)lprodu- center att sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt ta sig in p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsmarkna- den. Bed(cid:246)mningen syftar med andra ord till att ta reda p(cid:229) hur stora m(cid:246)jligheter dessa andra bryggerier har att n(cid:229) den slutliga konsumenten under konkurrensm(cid:228)ssiga f(cid:246)rh(cid:229)llanden (28), vilka sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt definieras av brygge- riet i fr(cid:229)ga. 96. Eftersom S&N anm(cid:228)lde hyresvtalen f(cid:246)r att f(cid:229) ett undan- tag att g(cid:228)lla fr(cid:229)n och med den dag avtalen ingicks, m(cid:229)ste dessutom denna bed(cid:246)mning str(cid:228)cka sig tillbaka till 1985, det (cid:229)r d(cid:229) hyresavtalen inf(cid:246)rdes. 97. Den avsk(cid:228)rmning som (cid:228)r f(cid:246)ljden av bryggeriernas n(cid:228)t- verk har olika former. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta f(cid:246)rekommer en ver- tikal intgrering av brittiska bryggerier ned till detaljistle- det. Denna vertikala integrering sker i form av f(cid:246)rvaltade pubar och kontrakterade pubar. F(cid:246)r det andra omfattar n(cid:228)tverket (cid:228)ven vertikala begr(cid:228)nsningar p(cid:229) tv(cid:229) niv(cid:229)er. Antingen direkt med f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen p(cid:229) detaljistniv(cid:229) genom l(cid:229)nekontrakt eller p(cid:229) grossistniv(cid:229) genom bin- dande leveransavtal, det vill s(cid:228)ga avtal som inneb(cid:228)r en skyldighet att g(cid:246)ra ink(cid:246)p hos en viss leverant(cid:246)r, skyldig- het att g(cid:246)ra ink(cid:246)p av en viss l(cid:228)gsta volym, skyldighet att ha viss vara i lager och s(cid:229) vidare, med (cid:148)traditionella(cid:148) grossister, pubf(cid:246)retag utan egen bryggeriverksamhet eller andra bryggerier i egenskap av grossister. 93. Efter att ha identifierat karakt(cid:228)ren i den begr(cid:228)nsning av konkurrensen som bryggeriets n(cid:228)tverk av hyresavtal lett till m(cid:229)ste de begr(cid:228)nsande effekterna p(cid:229) detaljister och leverant(cid:246)rer p(cid:229) den relevanta marknaden p(cid:229)visas. (25). (25) Se (cid:228)ven punkt 13 i Delimitis-domen: (cid:148)˜ven om s(cid:229)dana avtal inte har till syfte att begr(cid:228)nsa konkurrensen i den mening som avses i artikel 81. 1, m(cid:229)ste det dock pr(cid:246)vas om de har till resultat att hindra, begr(cid:228)nsa eller snedvrida konkurrensen. (cid:148) (26) Domstolens dom av den 12 december 1967 i m(cid:229)l 23/67, Brasserie De Haecht mot Wilkin-Janssen, Rec. 1967, s. 407. (27) Se fotnot 19, punkt 14. (28) N(cid:228)r det g(cid:228)ller konkurrenspolitik (cid:228)r de viktigaste parametrarna de s(cid:229) kallade (cid:148)above the line(cid:148)-parametrarna, som till exempel den (inklusive priss(cid:228)ttning) (cid:246)vergripande positioneringen av m(cid:228)rket och allm(cid:228)n marknadsf(cid:246)ringspolicy (reklamkoncept, nationell annonsering, kampanjer), till skillnad fr(cid:229)n (cid:148)below the line(cid:148)-para- metrarna, vika har mer att g(cid:246)ra med marknadsf(cid:246)ring som (cid:228)r kopplad till ett visst f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)lle. L 186/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 98. Av tabell 2 (sk(cid:228)l 24) framg(cid:229)r att f(cid:246)rs(cid:228)ljningen p(cid:229) pubar som kontrakterades eller f(cid:246)rvaltades av bryggerier under 1985 utgjorde ungef(cid:228)r 55 av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen p(cid:229) utsk(cid:228)nk- ningsmarknaden. L(cid:229)nekontrakt utgjorde samma (cid:229)r ytter- ligare 22 % av denna marknad. Eftersom det endast hade f(cid:246)rekommit sm(cid:228)rre f(cid:246)r(cid:228)ndringar av situationen p(cid:229) den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarknaden innan lagarna inf(cid:246)r- des, anses uppgifterna fr(cid:229)n 1990 vara representativa f(cid:246)r (cid:229)tminstone (cid:229)ren 1985(cid:150)1989. Lagarna var 1990 (cid:228)nnu inte helt inf(cid:246)rda, s(cid:229) (cid:228)ven om situationen hade b(cid:246)rjat f(cid:246)r- (cid:228)ndras j(cid:228)mf(cid:246)rt med f(cid:246)reg(cid:229)ende (cid:229)r skedde uppskattnings- vis ungef(cid:228)r 70 % av (cid:246)lkonsumtionen p(cid:229) den brittiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden p(cid:229) kontrakterade f(cid:246)rs(cid:228)ljnings- st(cid:228)llen. 99. ¯r 1997, vilket (cid:228)r det sista (cid:229)ret f(cid:246)r vilket denna typ av uppgifter f(cid:246)religger, stod f(cid:246)rs(cid:228)ljningen vid pubar som kontrakteras eller f(cid:246)rvaltas av bryggerier f(cid:246)r 27,2 % av den s(cid:229)lda volymen. L(cid:229)nekontrakt utgjorde 18,1 %. En obest(cid:228)md andel av den volym som s(cid:228)ljs p(cid:229) pubar med l(cid:229)nekontrakt levereras inte till f(cid:246)ljd av ett r(cid:228)ttsligt bin- dande (cid:229)tagande fr(cid:229)n detaljistens sida att k(cid:246)pa denna volym fr(cid:229)n ett visst bryggeri (se sk(cid:228)l 26) (29), men det (cid:228)r troligt att det bindande (cid:229)tagandet omfattar minst 10 % av Slutsatsen m(cid:229)ste s(cid:229)ledes bli att de brittiska bryggierna genom kon- trakt knyter h(cid:246)gst 45,3 % till sig (men mer troligt (cid:229)tmin- stone 37 %). Denna oms(cid:228)ttningsvolym p(cid:229) den brittiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden ger inga direkta m(cid:246)jligheter till sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt tilltr(cid:228)de till detaljistledet f(cid:246)r andra brygge- rier. volymen p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsmarknaden. 100. Det har h(cid:228)vdats att eftersom lagarna gjorde det m(cid:246)jligt att avsluta ett l(cid:229)nekontrakt med tre m(cid:229)nader varsel, skall s(cid:229)dana kontrakt inte l(cid:228)ngre anses som ett tilltr(cid:228)deshin- der. 101. Kommissionen godtar argumentet att sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt till- tr(cid:228)de till de ifr(cid:229)gavarande f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llena med l(cid:229)ne- kontrakt inte alltid f(cid:246)rhindras, efterssom det f(cid:246)rekom- mer ett obest(cid:228)mt antal avtal i vilka ink(cid:246)pen inte begr(cid:228)n- sas till en viss leverant(cid:246)r (30). N(cid:228)r det g(cid:228)ller den volym som omfattas av denna typ av kontrakt (cid:228)r dock m(cid:246)jlig- heterna f(cid:246)r andra bryggerier att n(cid:229) den slutliga konsu- menten under konkurrensm(cid:228)ssiga f(cid:246)rh(cid:229)llanden, vilka sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt definieras av bryggeriet i fr(cid:229)ga, begr(cid:228)nsade. l(cid:246)ptiden p(cid:229) fyra (cid:229)r antyder dock att kontraktsf(cid:246)rh(cid:229)llan- det inte (cid:228)r av tillf(cid:228)lligt slag. Dessutom m(cid:229)ste ett bryggeri som (cid:246)nskar ta sig in sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt p(cid:229) en lokal med l(cid:229)ne- kontrakt erbjuda finansiering till den person som driver puben s(cid:229) att denne kan betala tillbaka det f(cid:246)rsta l(cid:229)net (vilket troligast sker genom ett nytt l(cid:229)nekontrakt). Kon- kurrensen mellan s(cid:229)dana bryggerier begr(cid:228)nsas s(cid:229)ledes inte till (cid:246)lets kvalitet eller (direkta) pris, utan de andra bryggerierna m(cid:229)ste ocks(cid:229) erbjuda l(cid:229)nekontrakt. Dess- utom b(cid:246)r det p(cid:229)pekas att ett s(cid:229)dant sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt intr(cid:228)de i en lokal med l(cid:229)nekontrakt bara skulle vara menings- fullt f(cid:246)r ett bryggeri som kan erbjuda alla eller de flesta av de (cid:246)lsorter som en pubdetaljist i vanliga fall erbjuder allm(cid:228)nheten, eftesom den totala finansieringskostnaden annars skulle beh(cid:246)va tj(cid:228)nas in genom f(cid:246)rs(cid:228)ljning av endast ett (cid:246)lm(cid:228)rke (eller ett litet antal (cid:246)lm(cid:228)rken). 103. Det ifr(cid:229)gas(cid:228)tts inte att den kontrakterade volymen fortfa- rande g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r andra bryggeriet att f(cid:229) indirekt tilltr(cid:228)de i den m(cid:229)n det kontrakterande bryggeriet/den kontrakterande grossisten (cid:228)r beredd att leverera (cid:246)l fr(cid:229)n andra bryggerier till sina kontrakterade f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)l- len. I bed(cid:246)mningen av hur avsk(cid:228)rmad marknaden (cid:228)r fokuseras det emellertid p(cid:229) m(cid:246)jligheterna till sj(cid:228)lvst(cid:228)n- digt tilltr(cid:228)de f(cid:246)r andra bryggerier, vilket helt klart inte blir resultat av (cid:148)horisontellt(cid:148) samarbete mellan konkur- renter. S(cid:229)dant samarbete kan begr(cid:228)nsa konkurrensen mellan olika m(cid:228)rken mellan de olika bryggerierna i fr(cid:229)ga och det kontrakterande bryggeriet kommer endast att till(cid:229)ta ett annat bryggeris (cid:246)l p(cid:229) sina f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen om det (cid:228)r i det kontrakterande bryggeriets intresse. 104. Ut(cid:246)ver den direkta (f(cid:246)rvaltade och uthyrda pubar samt l(cid:229)nekontrakt) kontrakteringen av f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen fr(cid:229)n brittiska bryggeriers sida, m(cid:229)ste de 19,7 % ((cid:229)r 1997) som g(cid:229)r genom pubf(cid:246)retag utan egen bryggeriverksam- het och deras kontrakterade och f(cid:246)rvaltade pubar omn(cid:228)mnas. Det uppskattas att ungef(cid:228)r 13 % omfattas av bindande (cid:246)lleveransavtal mellan pubf(cid:246)retag och brygge- rier. Detta procenttal omfattar f(cid:246)rs(cid:228)ljningsvolymen f(cid:246)r Inntrepreneur Pub Company Limited, Spring Estates som alla var Limited och Alied Domecq Retailing, tvungna att under 1996 (31) g(cid:246)ra alla sina (cid:246)link(cid:246)p fr(cid:229)n ett nationellt bryggeri. De fyra nationella bryggeriernas uppskattningar av hur stora de kontraktsbundna leve- ranserna till andra pubf(cid:246)retag (cid:228)r ing(cid:229)r ocks(cid:229). 102. Kommissionen erk(cid:228)nner ocks(cid:229) att det genom lagarna (cid:228)r l(cid:228)ttare att avsluta ett l(cid:229)nekontrakt. Den genomsnittliga (29) Det kan inte f(cid:246)rnekas att det finns en inneboende koppling mellan den volym som stipuleras i l(cid:229)nekontraktet och den volym som faktiskt k(cid:246)ps in. Det b(cid:228)sta beviset p(cid:229) denna koppling (cid:228)r att bryg- gerierna inte f(cid:246)rm(cid:229)r skilja p(cid:229) dessa b(cid:229)da i sin interna bokf(cid:246)ring. (30) Detta tilltr(cid:228)de kan dock i praktiken f(cid:246)rhindras genom flera olika icke-exklusiva l(cid:229)nekontrakt. 105. Det kan s(cid:229)ledes konstateras att h(cid:246)gst ungef(cid:228)r 58 % (men troligast minst 50 %) av f(cid:246)rs(cid:228)ljningsvolymen p(cid:229) den brit- tiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden under 1997 fortfarande var kopplat till bindande kontrakt med bryggerierna. F(cid:246)ljaktligen har de brittiska bryggeriernas olika bindande avtal sedan 1985 haft en betydande effekt p(cid:229) m(cid:246)jlighe- (31) Inntrepreneurs & Springs avtal om exklusiva (cid:246)lleveranser l(cid:246)pte ut l(cid:246)pte ut den den 28 mars 1998 och Allied Domecqs avtal 12 december 1997. 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/43 terna att utsk(cid:228)nkningsmarknaden. f(cid:229) sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt tilltr(cid:228)de till den brittiska (och s(cid:228)rskilt utl(cid:228)ndska konkurrenter) tenderar att kunna erbjuda enskilda m(cid:228)rken snarare (cid:228)n alla de (cid:246)lm(cid:228)rken som (cid:228)r vanliga i F(cid:246)renade kungariket. 3. 2. 2 Andra faktorer 106. Domstolen h(cid:228)vdade ocks(cid:229) att effekten av n(cid:228)tverket av exklusiva ink(cid:246)psavtal endast (cid:228)r en faktor bland andra i det ekonomiska och r(cid:228)ttsliga sammanhang i vilket ett avtal skall bed(cid:246)mas, vilket senast bekr(cid:228)ftades i den ovan- n(cid:228)mnda Delimitis-domen. De andra faktorer som m(cid:229)ste beaktas (cid:228)r i f(cid:246)rsta hand de som (cid:228)ven h(cid:228)nger samman med m(cid:246)jligheter till tilltr(cid:228)de och i andra hand konkur- rensf(cid:246)rh(cid:229)llandena p(cid:229) den ber(cid:246)rda marknaden. 3. 2. 2. 1 M(cid:246)jligheter till tilltr(cid:228)de 107. I punkt 21 i Delimitis-domen h(cid:228)nvisas till de (cid:148)verkliga, konkreta m(cid:246)jligheterna f(cid:246)r en ny konkurrent att inlem- mas i avtalsn(cid:228)tet genom att k(cid:246)pa ett bryggeri som redan (cid:228)r etablerat p(cid:229) marknaden med hela dess kedja av f(cid:246)r- s(cid:228)ljningsst(cid:228)llen eller att kringg(cid:229) avtalsn(cid:228)tet genom att (cid:246)ppna nya serveringsst(cid:228)llen. D(cid:228)rvid skall h(cid:228)nsyn tas till r(cid:228)ttsliga f(cid:246)reskrifter och avtal om f(cid:246)rv(cid:228)rv av bolag och etablering av f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen samt det minsta antal f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att ett distributionssys- tem skall vara l(cid:246)nsamt. F(cid:246)rekomsten av (cid:246)lgrossister som inte (cid:228)r knutna till aktiva producenter p(cid:229) marknaden (cid:228)r ocks(cid:229) en faktor som kan underl(cid:228)tta tilltr(cid:228)det till markna- den f(cid:246)r en ny producent, d(cid:229) denne f(cid:246)r distribution av sitt eget (cid:246)l kan anv(cid:228)nda de f(cid:246)rs(cid:228)ljningskanaler som anv(cid:228)nds av dessa grossister. (cid:148) 108. Det (cid:228)r inte l(cid:228)tt att (cid:246)ppna ett betydande antal nya pubar inom loppet av n(cid:229)gra (cid:229)r med tanke p(cid:229) tillst(cid:229)ndslagarna (se sk(cid:228)l 34). ˜ven om det f(cid:246)rekommer en aktiv handel i brittiska pubar och ett betydande antal pubar har s(cid:229)lts i enskilda uppg(cid:246)relser, m(cid:229)ste det p(cid:229)pekas att den invester- ing som skulle beh(cid:246)va g(cid:246)ras av en ny konkurrent f(cid:246)r att f(cid:246)rv(cid:228)rva ett n(cid:228)tverk av f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen eller f(cid:246)r att (cid:246)ppna nya pubar (cid:228)r avsev(cid:228)rt (32) och skulle i sj(cid:228)lva verket inneb(cid:228)ra en omorientering fr(cid:229)n att vara ett bryg- geri till att (cid:228)ven vara en brittisk detaljist. F(cid:246)r att kunna tillhandah(cid:229)lla alla de olika sorters (cid:246)l som ett f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningsst(cid:228)lle i detaljistledet m(cid:229)ste kunna erbjuda skulle detta dessutom kr(cid:228)va ytterligare horisontella kopplingar till andra brittiska bryggerier, eftersom nya konkurrenter 109. Direkta uppk(cid:246)p av brittiska bryggerier (och deras kon- trakterade pubar) fr(cid:229)n utl(cid:228)ndska bryggeriers sida har f(cid:246)rekommit vid n(cid:229)gra tillf(cid:228)llen de senaste (cid:229)ren, men i de flesta fall har det utl(cid:228)ndska bryggeriet sedan s(cid:229)lt sitt innehav igen (det nederl(cid:228)ndska bryggeriet Grolsch inne- hav i Ruddles och det australiensiska bryggeriet Fosters innehav i Courage). 110. Den relativt begr(cid:228)nsade roll som (cid:148)traditionella(cid:148) grossister har n(cid:228)r det g(cid:228)ller (cid:246)ldistribution i F(cid:246)renade kungariket (sk(cid:228)l 21) g(cid:246)r det sv(cid:229)rt f(cid:246)r ett utl(cid:228)ndskt bryggeri eller ett nytt bryggeri att sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt ta sig in p(cid:229) marknaden. 111. I de flesta fall l(cid:229)ter d(cid:228)rf(cid:246)r utl(cid:228)ndska bryggerier ett st(cid:246)rre brittiskt bryggeri brygga och distribuera deras produkt p(cid:229) licens i F(cid:246)renade kungariket, vilket ger dem tilltr(cid:228)de till deras pubar och till deras distributionskanaler till fria pubar. Under s(cid:229)dana omst(cid:228)ndigheter har det brittiska bryggeriet ett starkt inflytande p(cid:229) positioneringen och marknadsf(cid:246)ringen (reklam) av det utl(cid:228)ndska bryggeriets m(cid:228)rke. 112. Kommissionen godtar argumentet att den (cid:246)kade f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningsvolymen p(cid:229) s(cid:229)dana f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen i detaljistle- det som drivs av pubf(cid:246)retag som inte har egen bryggeri- verksamhet (cid:229)tminstone teoretiskt g(cid:246)r att andra brygge- rier har m(cid:246)jlighet att n(cid:229) konsumenterna p(cid:229) den brittiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden. Det (cid:228)r verkligen mycket l(cid:228)ttare f(cid:246)r en nykomling p(cid:229) marknaden att tr(cid:228)ffa avtal med ett pubf(cid:246)retag, (cid:228)ven om nykomlingen endast har ett m(cid:228)rke, och p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt f(cid:229) tillg(cid:229)ng till alla pubar i det n(cid:228)tverket j(cid:228)mf(cid:246)rt med att tr(cid:228)ffa avtal med enskilda f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)l- len. Av de sk(cid:228)l som anges ovan i punkt 99 kan den konkreta (cid:246)ppningen av detta marknadssegment dock inte exakt uppskattas. Ett bryggeri som (cid:246)nskar leverera (cid:246)l till ett pubf(cid:246)retag som saknar egna distributionskana- ler m(cid:229)ste dessutom sj(cid:228)lv organisera distributionen (se (cid:228)ven sk(cid:228)len 23 och 32). 3. 2. 2. 2 Konkurrensf(cid:246)rh(cid:229)llandena p(cid:229) marknaden (33) 113. Bryggeribranschen i F(cid:246)renade kungariket har genomg(cid:229)tt en koncentrationsprocess (sk(cid:228)l 20). Dessutom f(cid:246)rv(cid:228)ntas (32) Det genomsnittliga f(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset p(cid:229) en privat brittisk pub upp- g(cid:229)r till ungef(cid:228)r 200 000 pund sterling (k(cid:228)lla: Fleurets). (33) Se (cid:228)ven punkt 22 i Delimitis-domen. Se fotnot 20. L 186/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 den totala efterfr(cid:229)gan p(cid:229) (cid:246)l forts(cid:228)tta minska eller i b(cid:228)sta fall f(cid:246)rbli of(cid:246)r(cid:228)ndrad, vilket (cid:228)ven g(cid:228)ller utsk(cid:228)nknings- marknaden (sk(cid:228)l 17). Vidare g(cid:246)r de allt h(cid:246)gre reklam- kostnader som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att saluf(cid:246)ra ett m(cid:228)rke (vilka utg(cid:246)r en s(cid:229) kallad (cid:148)sunk cost)(cid:148) att incitamenten f(cid:246)r utl(cid:228)ndska bryggerier att ta sig in p(cid:229) marknaden med hj(cid:228)lp av licensavtal (cid:246)kar. Slutligen (cid:228)r m(cid:246)jligheterna att bygga vidare p(cid:229) ett gott anseende p(cid:229) marknaden f(cid:246)r (cid:246)l som s(cid:228)ljs p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen utan utsk(cid:228)nkningstill- st(cid:229)nd f(cid:246)r att p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt tilltr(cid:228)de till utsk(cid:228)nkningsmarknaden mer begr(cid:228)nsade p(cid:229) den brittiska marknaden j(cid:228)mf(cid:246)rt med de flesta andra europeiska l(cid:228)n- derna, eftersom den f(cid:246)rra marknaden endast motsvarar 30 % av den totala (cid:246)lf(cid:246)rs(cid:228)ljningen (sk(cid:228)l 17). f(cid:229) sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt begr(cid:228)nsande effekt g(cid:228)ller det alla dess delar i lika h(cid:246)g grad (35). 3. 4. 1 Tillk(cid:228)nnagivandet om sm(cid:229) bryggerier (36) 117. S&N (cid:228)r helt klart inget litet bryggeri s(cid:229) som det defini- eras i tillk(cid:228)nnagivandet, eftersom det producerar mer (cid:228)n 200 000 hl, har en andel p(cid:229) mer (cid:228)n 1 % av den brittiska marknaden f(cid:246)r (cid:246)l som s(cid:228)ljs p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen med utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd och eftersom ett av standardavta- len i vissa fall har en l(cid:228)ngre l(cid:246)ptid (cid:228)n de 15 (cid:229)r som i till- k(cid:228)nnagivandet anges som l(cid:228)ngsta l(cid:246)ptid. 3. 3 Slutsats om det f(cid:246)rsta Delimitis-testet 3. 4. 2 Enskild bed(cid:246)mning (utan att granskningen begr(cid:228)nsas 114. Det kan f(cid:246)ljaktligen konstateras att en granskning av alla bindande kontrakt, vilka bland annat omfattar ing(cid:229)ngna till (cid:246)lleveransavtal dessa), och av de andra faktorer som (cid:228)r relevanta f(cid:246)r den ekonomiska och r(cid:228)ttsliga situationen p(cid:229) den brit- tiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden visar att bryggeriernas bindande kontrakt 1985 innebar och (cid:228)n idag, s(cid:229)vitt framg(cid:229)r av senaste tillg(cid:228)ngliga uppgifter, sammantaget inneb(cid:228)r att tilltr(cid:228)de till den marknaden avsev(cid:228)rt f(cid:246)rhind- ras f(cid:246)r nya nationella och utl(cid:228)ndska konkurrenter. 3. 4 Betydande bidrag 115. Det (cid:228)r nu n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att, s(cid:229) som domstolen fastst(cid:228)llde i punkt 24 i Delimitis-domen, bed(cid:246)ma (cid:148)i vad m(cid:229)n de avtal som ing(cid:229)tts av det ber(cid:246)rda bryggeriet bidrar till den kumulativa verkan i det h(cid:228)nseendet av alla liknande avtal som konstaterats p(cid:229) den marknaden. Enligt de gemenskapsr(cid:228)ttliga konkurrensreglerna skall ansvaret f(cid:246)r en s(cid:229)dan marknadsavst(cid:228)ngningsverkan tillr(cid:228)knas de bryggerier som i v(cid:228)sentlig m(cid:229)n bidrar till denna verkan. (cid:214)lleveransavtal som ing(cid:229)tts av bryggerier vars bidrag till den kumulativa verkan (cid:228)r obetydligt faller d(cid:228)rf(cid:246)r inte under f(cid:246)rbudet i artikel 85. 1(cid:148). N(cid:228)r omfattningen av det bidrag som bryggeriet i fr(cid:229)ga, i detta fall S&N, gjorde skall bed(cid:246)mas, m(cid:229)ste bryggeriets sammanlagda n(cid:228)tverk bed(cid:246)mas. Det n(cid:228)tverket omfattar bland annat, men inte uteslutande, den skyldighet att k(cid:246)pa enbart av S&N och den skyldighet att inte konkurrera som f(cid:246)ljer av hyresav- talen. Med andra ord (cid:228)r det n(cid:228)tverket som enligt Delimi- tis-domen (cid:148)m(cid:229)ste [(cid:133)] i v(cid:228)sentlig m(cid:229)n bidra till den avsk(cid:228)rmningsverkan som hela antalet avtal i sitt ekono- miska och r(cid:228)ttsliga sammanhang har(cid:148) (34). 116. N(cid:228)r detta g(cid:246)rs kommer S&N och dess n(cid:228)tverk som en att beaktas. Om n(cid:228)tverket befinns ha helhet 118. Domstolen fastst(cid:228)llde i Delimitis-domen (37) att (cid:148)i vilken omfattning det enskilda avtalet bidrar beror p(cid:229) avtalspar- ternas st(cid:228)llning p(cid:229) den relevanta marknaden och p(cid:229) avtalets varaktighet(cid:148). I punkterna 25 och 26 i domen klarg(cid:246)rs av domstolen att (cid:148)denna st(cid:228)llning beror inte bara p(cid:229) den marknadsandel som bryggeriet eller den koncern som det eventuellt tillh(cid:246)r har, utan (cid:228)ven p(cid:229) det antal f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen som (cid:228)r knutna till bryggeriet eller koncernen j(cid:228)mf(cid:246)rt med det totala antalet serve- ringsst(cid:228)llen som konstaterats p(cid:229) den relevanta markna- den(cid:148). Vad g(cid:228)ller varaktigheten anges av domstolen att (cid:148)om varaktigheten (cid:228)r klart oproportionerlig i f(cid:246)rh(cid:229)llande till den genomsnittliga varaktigheten f(cid:246)r de (cid:246)lleveransav- tal som i allm(cid:228)nhet ing(cid:229)s p(cid:229) den relevanta marknaden, faller det enskilda avtalet under f(cid:246)rbudet i artikel 85. 1. Ett bryggeri som har en relativt liten marknadsandel men som binder sina f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen under m(cid:229)nga (cid:229)r, kan till en marknadsavst(cid:228)ngning i lika v(cid:228)sentlig m(cid:229)n som ett bryggeri som har en relativt stark st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden, men som regelm(cid:228)ssigt sl(cid:228)pper sina f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningsst(cid:228)llen fria med kortare intervaller. (cid:148) 119. I domarna om tysk glass h(cid:228)nvisade f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten i samband med bed(cid:246)mningen av det betydande bidraget fr(cid:229)n f(cid:246)retagen i fr(cid:229)ga till det ber(cid:246)rda f(cid:246)retagets (cid:148)starka st(cid:228)llning p(cid:229) den relevanta marknaden och s(cid:228)rskilt dess marknadsandel(cid:148) (38). F(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten har s(cid:229)ledes i f(cid:246)r- sta hand grundat sitt st(cid:228)llningstagande p(cid:229) det vidare begreppet marknadsandel. (35) F(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten fastst(cid:228)llde i sin dom av den 8 juni 1995 i m(cid:229)l T-7/93, Langnese-Iglo mot kommissionen, REG 1995, s. II-1539, punkt 129, och i sin dom av den 8 juni 1995 i m(cid:229)l T-9/93, Sch(cid:246)l- ler mot kommissionen, REG 1995, s. II-1611, punkt 95 (nedan kallade domarna om tysk glass) att (cid:148)vid f(cid:246)rekomsten av ett n(cid:228)t av likartade avtal som har ing(cid:229)tts av en ensam tillverkare, skall bed(cid:246)mningen av hur detta avtalsn(cid:228)t p(cid:229)verkar konkurrensen omfatta alla de enskilda avtal som n(cid:228)tet best(cid:229)r av(cid:148). (36) Punkt 40 i tillk(cid:228)nnagivandet om f(cid:246)rordningen, EGT C 121, 13. 5. 992, s. 2. Se fotnot 15. (37) Sista meningen i punkt 1 i domslutet. (38) Se punkt 87 f(cid:246)r Sch(cid:246)ller och punkt 112 f(cid:246)r Langnese-Iglo. Se (34) N(cid:228)st sista meningen i punkt 1 i domslutet. fotnot 33. 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/45 120. Vid en bed(cid:246)mning av bryggeriets bidrag m(cid:229)ste s(cid:229)ledes dels bryggeriets st(cid:228)llning p(cid:229) den relevanta marknaden beaktas och s(cid:228)rskilt dess bidrag till avsk(cid:228)rmningen av densamma genom bindande avtal, dels de begr(cid:228)nsande avtalens l(cid:246)ptid och s(cid:228)rskilt standardavtalens l(cid:246)ptid. 121. Vid bed(cid:246)mningen av bryggeriets bidrag beaktas brygge- riets f(cid:246)rvaltade pubar, (cid:228)ven om dessa egentligen inte omfattas av artikel 81. 1, eftersom det inte handlar om ett avtal mellan sj(cid:228)lvst(cid:228)ndiga parter. N(cid:228)r de anm(cid:228)lda avtalen beaktas (som en del av bryggeriets n(cid:228)tverk) (cid:228)r det s(cid:228)rskilt viktigt att vederb(cid:246)rlig h(cid:228)nsyn tas till den avsk(cid:228)rmning som blir f(cid:246)ljden av ett nationellt bryggeris f(cid:246)rvaltade pubar, eftersom det sammanlagda antalet anknutna pubar begr(cid:228)nsas i lagarna. Bryggeriet har dock inom denna begr(cid:228)nsning r(cid:228)tt att v(cid:228)lja huruvida pubarna skall drivas genom ett hyresavtal eller som f(cid:246)rvaltade pubar. Bryggeriet har s(cid:229)ledes m(cid:246)jlighet att n(cid:228)r som helst erbjuda ett hyresavtal f(cid:246)r en pub som i dagsl(cid:228)get f(cid:246)rval- tas och n(cid:228)r avtalet l(cid:246)pt ut kan bryggeriet omvandla den uthyrda puben till en f(cid:246)rvaltad pub. 122. De (cid:246)vriga segmenten av S&N:s anknutna n(cid:228)tverk utg(cid:246)rs av S&N:s l(cid:229)nekontrakt och den (cid:246)lkvantitet som dess grossistpartner (cid:228)r skyldiga att k(cid:246)pa (krav p(cid:229) exklusivitet, minsta ink(cid:246)pskvantitet, lagerf(cid:246)ring, icke-konkurrens och s(cid:229) vidare). Som anges i sk(cid:228)l 13 har kommissionen inte n(cid:229)gra exakta uppgifter f(cid:246)r denna (cid:148)kanal(cid:148). Vid bed(cid:246)m- ningen av ett enskilt bryggeris roll p(cid:229) marknaden kan dessutom dess totala marknadsandel p(cid:229) den brittiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden beaktas, liksom dess andel av den d(cid:228)rmed f(cid:246)rknippade brittiska marknaden f(cid:246)r (cid:246)lfram- st(cid:228)llning. f(cid:246)rs(cid:228)ljningsvolymen 123. De 892 pubar (varav 421 drevs genom hyresavtal) som S&N (cid:228)gde 1990/1991 och de 2 600 (432 uthyrda) som (cid:228)gdes 1997/1998 utgjorde 0,57 % respektive 1,9 % av det sammanlagda antalet lokaler med utsk(cid:228)nkningstill- st(cid:229)nd. Dessutom stod de f(cid:246)r omkring 2,8 % och 4,12 % utsk(cid:228)nkningsmarknaden p(cid:229) av 1990/1991 respektive 1997/1998 (den uthyrda delen utgjorde 1,32 % respektive 0,89 %), vilket framg(cid:229)r av tabell 1 (sk(cid:228)l 9). Den del av S&N:s kontrakterade f(cid:246)rs(cid:228)lj- ning som kommissionen har uppgifter om, n(cid:228)mligen f(cid:246)rs(cid:228)ljningen p(cid:229) pubar ovann(cid:228)mnda f(cid:246)rs(cid:228)ljning samt med l(cid:229)nekontrakt, utg(cid:246)r 6,16 % (39) respektive 9,44 %. Den kontrakterade delen (pubar med hyresavtal eller l(cid:229)nekontrakt samt f(cid:246)rvaltade pubar) st(cid:229)r s(cid:229)ledes f(cid:246)r omkring en fj(cid:228)rdedel av S&N:s sammanlagda f(cid:246)rs(cid:228)ljning p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsmarknaden, d(cid:228)r dess marknadsandel (cid:228)r omkring 28 %. De grossistpartneravtal som beskrivs i sk(cid:228)l 22 tillkommer ocks(cid:229). (39) Kommissionen har inga n(cid:228)rmare uppgifter om S&N:s anknutna n(cid:228)tverk fr(cid:229)n tiden f(cid:246)re 1990, dvs. f(cid:246)r perioden 1985(cid:150)1990. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r m(cid:246)jligt att n(cid:228)tverket under denna period inte i n(cid:229)gon st(cid:246)rre utstr(cid:228)ckning bidrog till avsk(cid:228)rmningen. Det kommer emel- lertid, eventuellt till f(cid:246)retagets nackdel, att antas att hyreskontrak- ten omfattas av artikel 81. 1 f(cid:246)r hela perioden. 124. N(cid:228)r det g(cid:228)ller varaktigheten i de olika segmenten i S&N:s n(cid:228)tverk (cid:228)r det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att inse att alla de pubar som S&N (cid:228)ger i princip alltid (cid:228)r (cid:148)kopplade(cid:148) till f(cid:246)retaget. Detta g(cid:228)ller inte endast de f(cid:246)rvaltade pubarna, utan (cid:228)ven de uthyrda pubarna, vilka efter det att ett l(cid:246)pt ut kommer att kort- eller l(cid:229)ngfristigt hyresavtal (cid:229)teruthyras till en annan operat(cid:246)r, som kommer att vara bunden till f(cid:246)retaget. Det l(cid:228)ngsta hyresavtal har i en del fall en varaktighet p(cid:229) 20 (cid:229)r. S&N:s l(cid:229)nekontrakt varar i genomsnitt i 2,5(cid:150)3,5 (cid:229)r. 125. F(cid:246)ljaktligen konstateras att S&N:s kontrakterade f(cid:246)rs(cid:228)lj- ning, vilken de anm(cid:228)lda avtalen utg(cid:246)r en del av, i bety- dande utstr(cid:228)ckning bidrar till avsk(cid:228)rmningen av den brittiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden. De skyldigheter att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p och att inte konkurrera som f(cid:246)ljer av hyresavtalen har s(cid:229)ledes en begr(cid:228)nsande effekt p(cid:229) konkurrensen. 4. Andra begr(cid:228)nsningars h(cid:228)mmande inverkan p(cid:229) konkurrensen 4. 1 Beskrivning 126. F(cid:246)ljande klausuler i hyresavtalen har enligt n(cid:229)gra av dem som svarade p(cid:229) tillk(cid:228)nnagivandet en begr(cid:228)nsande effekt p(cid:229) konkurrensen: (cid:151) Kravet att underh(cid:229)lla lokalen och den fasta inred- ningen. (cid:151) Kravet p(cid:229) att anv(cid:228)nda lokalerna endast som en pub med fullst(cid:228)ndigt utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd. (cid:151) Begr(cid:228)nsningarna vad g(cid:228)ller (cid:246)verl(cid:229)telsem(cid:246)jligheter. (cid:151) Kravet p(cid:229) att n(cid:228)r hyresavtalet l(cid:246)per ut s(cid:228)lja den fasta tillbeh(cid:246)r och lager till S&N inredningen, m(cid:246)bler, eller den nya hyrestagaren. (cid:151) Kravet p(cid:229) att inte installera spelautomater utan S&N:s medgivande. L 186/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 (cid:151) Klausuler om reklam i en del av hyresavtalen (h(cid:228)danefter samlade under ben(cid:228)mningen reklamklau- sulen) som avser skyldigheten att skylta den reklam som S&N levererar (i hyresavtalen f(cid:246)r England och Wales fr(cid:229)n 1993 och i det skotska avtalet) och till- l(cid:229)telsen att g(cid:246)ra reklam f(cid:246)r varor som levereras av tredje part endast i f(cid:246)rh(cid:229)llande till dessa varors andel av lokalens sammanlagda oms(cid:228)ttning (i alla engelska avtal). dukterna (cid:228)r nya. Kommissionen har dock inga uppgifter om att reklamklausulen skulle ha till(cid:228)mpats strikt. S&N har tv(cid:228)rtom i en skrivelse av den 2 oktober 1998 bekr(cid:228)ftat att f(cid:246)retaget varken har anv(cid:228)nt eller kommer att anv(cid:228)nda hyresavtalen f(cid:246)r att f(cid:246)rbjuda eller oveder- b(cid:246)rligen f(cid:246)rhindra reklam f(cid:246)r produkter fr(cid:229)n andra f(cid:246)re- tag. I praktiken skyltar hyrestagarna med lokaler som omfattas av det skotska avtalet mycket ofta reklam fr(cid:229)n andra leverant(cid:246)rer. S&N har varken f(cid:246)rs(cid:246)kt f(cid:246)rhindra eller neka hyrestagarna att skylta s(cid:229)dant material. Under dessa f(cid:246)rh(cid:229)llanden anses inte reklamklausulen utg(cid:246)ra en avsev(cid:228)rd konkurrensbegr(cid:228)nsning. 4. 2 Bed(cid:246)mning 5. Effekt p(cid:229) handeln mellan medlemsstaterna 127. De f(cid:246)rsta fyra av de ovann(cid:228)mnda klausulerna kan inte anses ha till syfte eller f(cid:246)ljd att begr(cid:228)nsa konkurrensen p(cid:229) n(cid:229)gon speciell marknad. Best(cid:228)mmelsen om spelauto- mater (cid:228)r inte begr(cid:228)nsande med tanke p(cid:229) spelautomaters inverkan p(cid:229) lokalens karakt(cid:228)r (40). f(cid:246)r 128. Huruvida reklamklausulen strider mot artikel 81. 1 (cid:228)r endast relevant f(cid:246)r (cid:246)ldistributionsmarknaden. Klausulen (cid:228)r inte begr(cid:228)nsande vad g(cid:228)ller alla andra angr(cid:228)nsande marknader lokaler med leverans av varor utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd i F(cid:246)renade kungariket, som till exempel andra drycker (cid:228)n (cid:246)l, chips och spelautomater. Om det inte f(cid:246)religger n(cid:229)gra skyldigheter att g(cid:246)ra exklu- siva ink(cid:246)p och att inte konkurrera betr(cid:228)ffande leveranser av s(cid:229)dana varor, begr(cid:228)nsas inte konkurrensen p(cid:229) s(cid:229)dana marknader (om s(cid:229)dana anses f(cid:246)rekomma) i n(cid:229)gon bety- dande grad av hyresavtalen endast genom att en reklam- klausul inf(cid:246)rs. till 129. N(cid:228)r det g(cid:228)ller (cid:246)lutbudet begr(cid:228)nsar skyldigheten att skylta den reklam som S&N levererar inte p(cid:229) n(cid:229)got s(cid:228)tt reklamen f(cid:246)r s(cid:229)dant (cid:246)l som levereras av andra f(cid:246)retag och konkurrensen begr(cid:228)nsas d(cid:228)rf(cid:246)r inte. Klausulen i de engelska avtalen syftar till en viss grad till att begr(cid:228)nsa reklamen f(cid:246)r s(cid:229)dant (cid:246)l som levereras av andra f(cid:246)retag. Det enda (cid:246)l som S&N:s hyrestagare enligt hyresavtalet har r(cid:228)tt att k(cid:246)pa fr(cid:229)n andra f(cid:246)retag (cid:228)r g(cid:228)st(cid:246)let och ospe- cificerade (cid:246)lsorter. I synnerhet de (cid:246)lm(cid:228)rken som (cid:228)r av ospecificerad sort kan vara t(cid:228)mligen ok(cid:228)nda f(cid:246)r de brit- tiska konsumenterna och skulle f(cid:246)ljaktligen kr(cid:228)va s(cid:228)r- skilt reklam p(cid:229) plats. Om klausulen tolkades bokstavligt skulle det om(cid:246)jligg(cid:246)ra reklam f(cid:246)r dessa nya produkter, eftersom det enligt klausulen kr(cid:228)vs att reklamen (cid:228)r pro- portionell mot oms(cid:228)ttningen av dessa produkter, vilken per definition i stort sett (cid:228)r lika med noll eftersom pro- 130. Om effekten av de skyldigheter att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p och att inte konkurrera som anges i hyresavtalen i fr(cid:229)ga p(cid:229) grund av det ovan anf(cid:246)rda (cid:228)r att hyrestagaren ber(cid:246)- vas fritheten att lagerf(cid:246)ra och erbjuda till f(cid:246)rs(cid:228)ljning till konsumenter specificerade (cid:246)lsorter fr(cid:229)n konkurrerande leverant(cid:246)rer, f(cid:246)rhindras dessa leverant(cid:246)rer, oavsett geo- grafisk hemvist och produkternas ursprung, att f(cid:229) till- tr(cid:228)de till de ber(cid:246)rda lokalerna, om de inte tr(cid:228)ffat ett s(cid:228)r- skilt avtal med S&N. Denna begr(cid:228)nsning f(cid:229)r till f(cid:246)ljd att l(cid:228)gre (cid:228)n vad den annars niv(cid:229)n p(cid:229) (cid:246)lhandeln kan bli skulle ha varit. M(cid:246)jligheterna f(cid:246)r utl(cid:228)ndska leverant(cid:246)rer att sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt etablera sig p(cid:229) den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nk- ningsmarknaden p(cid:229)verkas s(cid:228)rskilt. De begr(cid:228)nsande avta- len, d(cid:228)ribland avtalen om exklusiva (cid:246)lleveranser, skyddar sannolikt en betydande del av den brititska marknaden fr(cid:229)n direkt konkurrens fr(cid:229)n konkurrerande varor fr(cid:229)n andra medlemsstater. Som p(cid:229)pekas i sk(cid:228)l 32 har de flesta utl(cid:228)ndska producenter mycket riktigt valt att ta sig in p(cid:229) den brittiska marknaden genom att tr(cid:228)ffa licensav- tal med befintliga bryggerier, d(cid:228)ribland S&N, f(cid:246)r att f(cid:229) tilltr(cid:228)de till deras utsk(cid:228)nkningsn(cid:228)tverk (41). F(cid:246)ljaktligen p(cid:229)verkas handeln mellan medlemsstaterna av hyresavta- len. 6. M(cid:228)rkbar p(cid:229)verkan 131. Skyldigheterna att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p och att inte kon- kurrera strider endast mot artikel 81. 1 om de p(cid:229)verkar konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna i en m(cid:228)rkbar utstr(cid:228)ckning. (40) Se (cid:228)ven punkt 53 i tillk(cid:228)nnagivandet om f(cid:246)rordningen. Se (41) Kommissionens beslut 90/186/EEG (cid:150) Moosehead/Whitbread, EGT fotnot 15. L 100, 20. 4. 1990, s. 32, sk(cid:228)l 16. 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/47 132. Det framg(cid:229)r av kvantificeringen av den begr(cid:228)nsande effekten av de sammanlagda n(cid:228)tverken och de andra fak- torer som bidrar till avsk(cid:228)rmningen av den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarknaden samt S&N:s n(cid:228)tverks bety- dande bidrag till denna effekt, vilket beskrivs i sk(cid:228)len 95(cid:150)130, att de m(cid:228)rkbart begr(cid:228)nsar konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna vad g(cid:228)ller den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarknaden. ink(cid:246)p och s(cid:229)ledes upfyller dessa hyresavtal inte villkoren i artikel 6 i f(cid:246)rordningen, enligt vilken det kr(cid:228)vs en spe- cifikation av m(cid:228)rke eller beteckning (42). 136. Det (cid:228)r av detta sk(cid:228)l som standardavtalen inte uppfyller best(cid:228)mmelserna i f(cid:246)rordningen. 7. Slutsats 2. Individuellt undantag 133. De skyldigheter att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p och att inte konkurrera som f(cid:246)reskrivs i hyresavtalen strider mot artikel 81. 1 alltsedan hyresavtalen inf(cid:246)rdes 1985. 2. 1 F(cid:246)rb(cid:228)ttring av distributionen 2. 1. 1 Allm(cid:228)nna synpunkter B. ARTIKEL 81. 3 137. 1. F(cid:246)rordning (EEG) nr 1984/83 (f(cid:246)rordningen) 134. Domstolen bekr(cid:228)ftade i Delimitis-domen (punkt 36) att det enligt artikel 6. 1 i f(cid:246)rordningen kr(cid:228)vs att (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)lj- arens skyldighet att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p endast h(cid:228)nf(cid:246)r sig till de (cid:246)lsorter eller de (cid:246)lsorter och drycker som spe- cificeras i avtalet. Detta krav p(cid:229) specifikation har till syfte att f(cid:246)rhindra att leverant(cid:246)ren ensidigt utvidgar till- f(cid:246)r skyldigheten att g(cid:246)ra exklusiva l(cid:228)mpningsomr(cid:229)det ink(cid:246)p. Ett (cid:246)lleveransavtal i vilket det betr(cid:228)ffande de varor som omfattas av skyldigheten att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p h(cid:228)nvisas till en produktf(cid:246)rteckning som leverant(cid:246)- ren ensidigt kan (cid:228)ndra uppfyller inte detta krav och omfattas f(cid:246)ljaktligen inte av skyddet i artikel 6. 1. Dom- stolen fastst(cid:228)llde s(cid:229)ledes (punkt 37) (cid:148)att villkoren f(cid:246)r att artikel 6. 1 i f(cid:246)rordningen skall till(cid:228)mpas inte (cid:228)r upp- fyllda, om de drycker som omfattas av skyldigheten att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p inte (cid:228)r uppr(cid:228)knade i sj(cid:228)lva avtals- texten, utan det (cid:228)r avtalet att dessa skall vara de som anges i bryggeriets eller dess dotterbolags prislista, vilken allt emellan(cid:229)t kan (cid:228)ndras(cid:148). 135. Enligt standardhyresavtalen skall det kontrakterade (cid:246)let typspecificeras, vilket g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r S&N att l(cid:228)gga till, ta bort eller ers(cid:228)tta de (cid:246)lm(cid:228)rken som f(cid:246)retaget leve- rerar till sina hyrestagare genom att med j(cid:228)mna mellan- rum (cid:228)ndra inneh(cid:229)llet i prislistan f(cid:246)r specificerade (cid:246)lm(cid:228)r- ken. Genom att det kontrakterade (cid:246)lets typ specificeras (cid:228)r det s(cid:229)ledes m(cid:246)jligt f(cid:246)r S&N att ensidigt utvidga till- f(cid:246)r skyldigheten att g(cid:246)ra exklusiva l(cid:228)mpningsomr(cid:229)det Ett (cid:246)lleveransavtal leder i allm(cid:228)nhet till f(cid:246)rb(cid:228)ttrad distri- bution, eftersom det genom avtalet blir avsev(cid:228)rt l(cid:228)ttare att etablera, modernisera, underh(cid:229)lla och driva lokaler som anv(cid:228)nds till f(cid:246)rs(cid:228)ljning och konsumtion av drycker (se (cid:228)ven sk(cid:228)l 15 i f(cid:246)rordningen). Detta g(cid:228)ller b(cid:229)de bryg- geriet/leverant(cid:246)ren, som inte beh(cid:246)ver integrera sin verk- samhet vertikalt, och hyrestagaren. Att hyra ut en lokal till en (cid:246)verenskommen hyra, s(cid:229) som (cid:228)r fallet i S&N:s standardhyresavtal, (cid:228)r s(cid:228)rskilt mot bakgrund av det restriktiva tillst(cid:229)ndssystemet i F(cid:246)renade kungariket ett s(cid:228)tt att erbjuda m(cid:246)jligheter f(cid:246)r en hyrestagare att driva lokalen och g(cid:246)r det d(cid:228)rf(cid:246)r m(cid:246)jligt f(cid:246)r en nykomling att till l(cid:229)g kostnad ta sig in p(cid:229) utsk(cid:228)nkningsmarknaden f(cid:246)r (cid:246)ldistribution. Systemet med att bryggerier i F(cid:246)renade kungariket l(cid:229)ter en sj(cid:228)lvst(cid:228)ndig n(cid:228)ringsidkare driva en lokal med utsk(cid:228)nkningstillst(cid:229)nd som (cid:228)gs av bryggeriet (cid:246)kar d(cid:228)rigenom m(cid:246)jligheterna att ta sig in p(cid:229) markna- den. P(cid:229) s(cid:228)tt och vis kan kontrakterade pubar ibland beskrivas som ett mellanting mellan en f(cid:246)rvaltad pub (som (cid:228)gs av bryggeriert/pubf(cid:246)retaget) och en sj(cid:228)lvst(cid:228)ndig pub (som kan vara anknuten genom ett l(cid:229)nekontrakt eller helt fri). 138. De incitament som (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljaren till f(cid:246)ljd av (cid:229)tagandet att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p och att inte konkurrera har att l(cid:228)gga alla tillg(cid:228)ngliga resurser p(cid:229) att s(cid:228)lja de kontrakte- rade varorna kommer s(cid:229)ledes i allm(cid:228)nhet att leda till en f(cid:246)rb(cid:228)ttrad distribution av de kontrakterade varorna. Som det uttrycks i sk(cid:228)l 15 i f(cid:246)rordningen leder s(cid:229)dana avtal till varaktigt samarbete mellan parterna, vilket g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r dem att f(cid:246)rb(cid:228)ttra eller vidmakth(cid:229)lla kvalite- ten p(cid:229) de kontrakterade varorna, p(cid:229) kundservicen och (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljarens f(cid:246)rs(cid:228)ljningsanstr(cid:228)ngningar. De g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att l(cid:229)ngsiktigt planera f(cid:246)rs(cid:228)ljningen och f(cid:246)ljaktli- gen att organisera en kostnadseffektiv produktion och distribution. Till f(cid:246)ljd av konkurrensen mellan varor av (42) Punkt 41 i tillk(cid:228)nnagivandet om f(cid:246)rordningen. Se fotnot 15. L 186/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 olika m(cid:228)rken tvingas de ber(cid:246)rda f(cid:246)retagen att i enlighet med kundernas (cid:246)nskem(cid:229)l best(cid:228)mma vilket antal och vil- ken typ av lokaler som skall anv(cid:228)ndas f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning och konsumtion av drycker. 139. N(cid:228)r det g(cid:228)ller den l(cid:229)nga varaktigheten i det exklusivitets- krav och den klausul om att inte konkurrera som hyres- avtal omfattar b(cid:246)r det p(cid:229)pekas att s(cid:228)rskilda regler g(cid:228)ller i de fall d(cid:228)r lokalerna f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning och konsumtion av drycker hyrs av leverant(cid:246)ren till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljaren. I sam- band med detta h(cid:228)nvisas till artikel 8. 2 a (cid:228)r det anges att (cid:148)(cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljaren f(cid:246)r hela den tid som han faktiskt dis- ponerar lokalerna [kan] (cid:229)l(cid:228)ggas den exklusiva ink(cid:246)ps- skyldigheten och f(cid:246)rbud mot att s(cid:228)lja konkurrerande varor som anges i denna avdelning(cid:148). P(cid:229) grundval av detta utg(cid:246)r den l(cid:229)nga varaktigheten i det exklusivitets- krav och den klausul om att inte konkurrera som hyres- avtalet omfattar inte n(cid:229)got hinder f(cid:246)r att undanta exklu- sivitetskravet och klausulen om att inte konkurrera. 140. Att de kontrakterade varorna endast typspecificeras anses vidare g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att administrera avtal om exklusiva (cid:246)lleveranser i F(cid:246)renade kungariket p(cid:229) ett mer praktiskt vis (cid:228)n vad som f(cid:246)reskrivs i f(cid:246)rordningen. Att de kontrakterade varorna endast typspecificeras g(cid:246)r det l(cid:228)ttare att introducera utl(cid:228)ndska eller nya bryggeriers m(cid:228)rken i prislistorna, eftersom detta inte f(cid:246)ruts(cid:228)tter att alla hyrestagare samtycker (43). Detta g(cid:228)ller s(cid:228)rskilt S&N som levererar ett stort antal (cid:246)lm(cid:228)rken till hyrestagarna och som ofta l(cid:228)gger till eller byter ut (cid:246)lm(cid:228)rken p(cid:229) sin prislista, bland annat utl(cid:228)ndska (cid:246)lm(cid:228)rken. Detta (cid:228)r vik- tigt med tanke p(cid:229) den h(cid:246)ga andel av all (cid:246)lf(cid:246)rs(cid:228)ljning i F(cid:246)renade kungariket som utg(cid:246)rs av f(cid:246)rs(cid:228)ljning av fat(cid:246)l p(cid:229) pubar och med tanke p(cid:229) de brittiska bryggeriernas avsk(cid:228)rmning av ungef(cid:228)r 70 % ((cid:229)r 1989) eller h(cid:246)gst runt 58 %, men troligast (cid:229)tminstone 50 %, ((cid:229)r 1997) av den brittiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden. Utl(cid:228)ndska och nya bryggerier kan trots detta fortfarande anse det vara syn- nerligen sv(cid:229)rt att sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt ta sig in p(cid:229) den brittiska marknaden. Det b(cid:246)r vidare noteras att hyrestagaren (cid:228)nd(cid:229) inte skulle kunna l(cid:228)gga till n(cid:229)gra m(cid:228)rken, eftersom bryg- geriet (cid:228)nd(cid:229) skulle ha haft r(cid:228)tt att f(cid:246)rbjuda att hyrestaga- ren s(cid:229)lde de andra m(cid:228)rkena av samma typ p(cid:229) sitt f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningsst(cid:228)lle genom klausulen om att inte konkurrera som medges undantag enligt artikel 7. 1 a i f(cid:246)rordningen. Hyrestagaren har d(cid:228)rf(cid:246)r ingen m(cid:246)jlighet att p(cid:229)verka omfattningen av den brittiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden i n(cid:229)gondera riktning. avsk(cid:228)rmningen av 141. Det (cid:228)r visserligen sant att en hyrestagare kan tvingas k(cid:246)pa in obekanta produkter, om S&N s(cid:228)ljer dennes kon- trakterade pub till ett annat f(cid:246)retag. Sker denna f(cid:246)r(cid:228)nd- ring (cid:246)ver en natt kan det f(cid:229) en betydande effekt p(cid:229) oms(cid:228)ttningen i de ber(cid:246)rda pubarna och s(cid:229)ledes p(cid:229) ber(cid:246)rda enskilda hyrestagare. Fr(cid:229)n konkurrenssynpunkt erbjuder avtalsstrukturen i s(cid:229)dana situationer emellertid m(cid:246)jligheter f(cid:246)r andra s(cid:229)v(cid:228)l nationella som utl(cid:228)ndska bryggerier att ta sig in p(cid:229) marknaden eller ut(cid:246)ka sin n(cid:228)r- (43) I den m(cid:229)n de underliggande avtalen (cid:228)r f(cid:246)renliga med artikel 81. varo p(cid:229) densamma. Om en s(cid:229)dan f(cid:246)r(cid:228)ndring sker grad- vis beh(cid:246)ver den inte f(cid:229) n(cid:229)gra effekter p(cid:229) den enskilde hyrestagarens situation. I detta sammanhang kan det konstateras att en gradvis f(cid:246)r(cid:228)ndring av m(cid:228)rkesutbudet antagligen skulle ske till och med p(cid:229) en krympande marknad f(cid:246)r att ta h(cid:228)nsyn till konsumenternas nya eller f(cid:246)r(cid:228)ndrade preferenser. Det skulle dessutom inte vara i den (cid:148)nye(cid:148) (cid:228)garens l(cid:229)ngsiktiga aff(cid:228)rsm(cid:228)ssiga intresse att rasera l(cid:246)nsamheten i sin nyf(cid:246)rv(cid:228)rvade lokal genom att erbjuda m(cid:228)rken som kunderna inte (cid:228)r intresserade av. 2. 1. 2 Prisskillnader 142. Kommissionen anser emellertid att det i de fall d(cid:228)r det f(cid:246)religger prisskillnader f(cid:246)r den kontrakterade hyrestaga- ren m(cid:229)ste unders(cid:246)kas n(cid:228)rmare huruvida de f(cid:246)rdelar som beskrivs ovan kan bli verklighet. 143. 144. Prisdiskriminering (cid:228)r en viktig faktor i den ekonomiska motiveringen till undantag f(cid:246)r avtalen om exklusiva ink(cid:246)p. Det (cid:228)r f(cid:246)r det f(cid:246)rsta avtalet om exklusiva ink(cid:246)p som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att diskriminera, eftersom k(cid:246)paren till skillnad fr(cid:229)n producentens (cid:246)vriga kunder under avta- lets l(cid:246)ptid inte har n(cid:229)gon annan laglig ink(cid:246)psk(cid:228)lla att v(cid:228)nda sig till. Ett bryggeri kan d(cid:228)rf(cid:246)r besluta att utnyttja sitt (cid:246)vertag gentemot sina kontrakterade kunder genom att ta ut ett h(cid:246)gre pris fr(cid:229)n dem. F(cid:246)r det andra anser kommissionen vad g(cid:228)ller villkoret att distributionen skall f(cid:246)rb(cid:228)ttras att n(cid:229)gon som (cid:228)r f(cid:246)re- m(cid:229)l f(cid:246)r en avsev(cid:228)rd nettoprisdiskriminering kan f(cid:229) det sv(cid:229)rt att konkurrera p(cid:229) lika villkor. D(cid:228)rf(cid:246)r kan alla even- tuella f(cid:246)rb(cid:228)ttringar i distributionen till f(cid:246)ljd av s(cid:229)dana best(cid:228)mmelser f(cid:246)rbli teoretiska eller bli s(cid:229) strukturellt begr(cid:228)nsade att de p(cid:229) l(cid:228)ngre sikt inte kan uppv(cid:228)ga avta- egenskaper. Tanken att lens konkurrensbegr(cid:228)nsande prisdiskriminering kan vara of(cid:246)renlig med artikel 85. 3 uttrycks (cid:228)ven i f(cid:246)rordningen. I sk(cid:228)l 21 anges att (cid:148)i s(cid:228)r- skilda fall, d(cid:228)r avtal som uppfyller best(cid:228)mmelserna i denna f(cid:246)rordning (cid:228)ndock har effekter som (cid:228)r of(cid:246)renliga med artikel 85. 3 i f(cid:246)rdraget, kan kommissionen upp- h(cid:228)va undantaget(cid:148). Dessa fall anges i artikel 14 i f(cid:246)rord- ningen och omfattar bland annat omotiverad prisdiskri- minering (44). 145. De ovan anf(cid:246)rda synpunkternas relevans f(cid:246)r standardav- talen p(cid:229) den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarknaden best(cid:229)r i att den hyrestagare som drabbas av (omotiverade) pris- (44) Se artikel 14. 1 c 2 i f(cid:246)rordningen: (cid:148)till(cid:228)mpning av mindre f(cid:246)rdel- aktiga priser eller f(cid:246)rs(cid:228)ljningsvillkor [(cid:133)] utan n(cid:229)got objektivt motiverat sk(cid:228)l(cid:148). 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/49 skillnader kanske inte kan konkurrera p(cid:229) lika villkor. Dennes verksamhet kommer, allt annat lika, att vara mindre l(cid:246)nsam eller rentav bli ol(cid:246)nsam. Effekten av denna negativa p(cid:229)verkan p(cid:229) l(cid:246)nsamheten, antingen vid intr(cid:228)det p(cid:229) en ny marknad eller under en betydande tidsperiod under verksamhetens g(cid:229)ng, betyder att hyres- tagaren kanske inte kan h(cid:229)lla j(cid:228)mna steg med sina kon- kurrenter. Dessa kan utnyttja sina (cid:246)lprisrabatter antingen genom att delvis l(cid:229)ta slutkonsumenten ta del av rabatten genom att f(cid:246)r samma (cid:246)l eller genom att investera i sitt totala (cid:148)pub- erbjudande(cid:148) (nytt k(cid:246)k, nya toaletter, nya familjefaciliteter och s(cid:229) vidare). Detta kommer, allt annat lika, att leda till att hyrestagaren f(cid:246)rlorar ytterligare i konkurrenskraft, d(cid:229) dennes kunder f(cid:229)r ett b(cid:228)ttre utbud f(cid:246)r samma pris i andra pubar. tillf(cid:228)lligt eller permanent s(cid:228)nka priset mindre f(cid:246)rdelaktiga priser ((cid:133)) gentemot de (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)l- jare som (cid:228)r bundna av ett exklusivt ink(cid:246)ps(cid:229)tagande j(cid:228)m- f(cid:246)rt med andra (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare i samma distributions- led(cid:148) (45) (kursiv stil tillagd). 150. Av tabell 3 (sk(cid:228)l 77) framg(cid:229)r det klart att skillnaden mellan det pris som kontrakterade hyrestagare betalar (S&N:s listpris minus rabatter p(cid:229) ink(cid:246)p av fat(cid:246)l) och det genomsnittliga pris som enskilda fria pubar betalar har (cid:246)kat varje (cid:229)r till f(cid:246)ljd av de (cid:246)kande rabatter som s(cid:229)dana enskilda fria pubar beviljas. 146. Omotiverad prisdiskriminering kommer att ha en m(cid:228)rk- bar negativ effekt p(cid:229) hyrstagarens konkurrenskraft och d(cid:228)rf(cid:246)r endast p(cid:229)verka bed(cid:246)mningen av eventuella ute- blivna f(cid:246)rb(cid:228)ttringar av distributionen, om den (cid:228)r avse- v(cid:228)rd och varar under en betydande tidsperiod. Det bed(cid:246)ms att den niv(cid:229) p(cid:229) rabetterna (innan eventuella motiveringar beaktats) som traditionellt f(cid:246)rekom p(cid:229) den brittiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden fram till mitten av 1980-talet (MMC-rapporten fr(cid:229)n 1985: enskilda fria pubar f(cid:229)r en rabatt p(cid:229) 3(cid:150)5 %) inte var av s(cid:229)dan avsev(cid:228)rd art. Sedan dess och under den period standardavtalen har varit g(cid:228)llande har situationen emellertid f(cid:246)r(cid:228)ndrats och vissa kundgrupper f(cid:229)r rabatter som (cid:228)r betydligt h(cid:246)gre (cid:228)n de som erbjuds de kontrakterade hyrestagarna. Detta behandlas n(cid:228)rmare i OFT-rapporten. 147. Dessa h(cid:246)gre rabatter erbjuds alla de akt(cid:246)rer p(cid:229) den brit- tiska utsk(cid:228)nkningsmarknaden som inte har ing(cid:229)tt avtal med liknande skyldigheter att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p och med vilka S&N handlar. Bland dessa (cid:229)terfinns grossister, pubf(cid:246)rvaltningsf(cid:246)retag, andra bryggerier och de enskilda fria pubarna. Vidare (cid:228)r de rabatter som erbjuds grossis- ter, de f(cid:246)rvaltade pubarna, pubf(cid:246)rvaltningsf(cid:246)retag och andra bryggerier i genomsnitt h(cid:246)gre (cid:228)n de som erbjuds enskilda fria pubar. 148. De flesta av dem som konkurrerar direkt med de kon- trakterade hyrestagarna, n(cid:228)mligen bryggeriernas f(cid:246)rval- tade och kontrakterade pubar, pubf(cid:246)retagens f(cid:246)rvaltade pubar, pubar med l(cid:229)nekontrakt, fria pubar och klubbar (med tanke p(cid:229) det begr(cid:228)nsade tilltr(cid:228)det konkurrerar de senare endast i begr(cid:228)nsad utstr(cid:228)ckning direkt med de kontrakterade pubarna), har p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt m(cid:246)jlighet att k(cid:246)pa sitt (cid:246)l billigare (cid:228)n de kontrakterade hyrestagarna. 149. Av de konkurrenter som n(cid:228)mns ovan (cid:228)r det endast de fria pubarna (leveranserna till klubbar utan l(cid:229)nekontrakt ing(cid:229)r i S&N uppgifter om rabatter till fria pubar) som k(cid:246)per sitt (cid:246)l direkt p(cid:229) marknadsvillkor fr(cid:229)n S&N. Denna grupp anses utg(cid:246)ra (cid:148)referensgruppen(cid:148). Det (cid:228)r mycket riktigt den enda gruppen d(cid:228)r (cid:148)leverant(cid:246)ren ((cid:133)) till(cid:228)mpar 2. 1. 3 Uppv(cid:228)gande f(cid:246)rdelar 151. S&N menar emellertid att f(cid:246)rh(cid:229)llandet till dess hyresta- gare inte enbart skall bed(cid:246)mas med h(cid:228)nsyn till det pris hyrestagarna betalar, utan att hela aff(cid:228)rsrelationen borde beaktas f(cid:246)r att bed(cid:246)ma huruvida hyrestagaren kan (cid:148)(cid:246)ver- leva(cid:148) p(cid:229) marknaden och s(cid:229)ledes huruvida argumentet om f(cid:246)rb(cid:228)ttrad distribution kan framf(cid:246)ras. 152. Kommissionen godtar detta argument. Detta inneb(cid:228)r dock en till sin natur mycket sv(cid:229)r j(cid:228)mf(cid:246)relse mellan (cid:229) ena sidan klart kvantifierbara prisskillnader och (cid:229) andra sidan mer (cid:148)kvalitativa(cid:148) aspekter p(cid:229) aff(cid:228)rsrelationen. 153. Beskrivningen av de s(cid:229) kallada kvantifierbara uppv(cid:228)- gande f(cid:246)rdelarna i sk(cid:228)len 50(cid:150)76 (cid:229)terspeglar de sv(cid:229)righe- ter som (cid:228)r f(cid:246)rknippade med att g(cid:246)ra en s(cid:229)dan kvantifier- ing. Mot bakgrund av de argument som d(cid:228)r beskrivs till st(cid:246)d f(cid:246)r vilken metod som skall anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att m(cid:228)ta var och en av f(cid:246)rdelarna, samt de faktauppgifter som underbygger resultaten, anser kommissionen att resulta- tabell 3 ger kommissionen ett n(cid:229)gorlunda bra i tet instrument inom de diskretion(cid:228)ra marginaler kommissionen har vid till(cid:228)mpning av artikel 81. 3, best(cid:228)mma huruvida det (cid:148)praktiska(cid:148) genomf(cid:246)randet av standardhyresavtalen leder till en f(cid:246)rb(cid:228)ttring av distribu- tionen. f(cid:246)r att, 154. N(cid:228)r kommissionen skall bed(cid:246)ma huruvida best(cid:228)mmel- serna i artikel 81. 3 (cid:228)r uppfyllda kan den, s(cid:228)rskilt i fall d(cid:228)r ett retroaktivt undantag beg(cid:228)rs, inte g(cid:246)ra en totalbe- d(cid:246)mning f(cid:246)r hela den (cid:148)retroaktiva(cid:148) perioden, utan m(cid:229)ste unders(cid:246)ka om best(cid:228)mmelserna i artikel 81. 3 vid varje tillf(cid:228)lle uppfylls. Kommissionen anser att det (cid:228)r rimligt att begr(cid:228)nsa bed(cid:246)mningen av huruvida best(cid:228)mmelserna i artikel 81. 3 (cid:228)r uppfyllda till en bed(cid:246)mning (cid:229)r f(cid:246)r (cid:229)r, (45) Artikel 14. 1 c 2 i f(cid:246)rordningen. L 186/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 med tanke p(cid:229) att de anm(cid:228)lda avtalen har en (cid:148)standard- flera hundra m(cid:228)ssig(cid:148) karakt(cid:228)r och att de omfattar enskilda avtal och med tanke p(cid:229) uppgifternas innebo- ende komplexitet och den begr(cid:228)nsade tillg(cid:229)ngen p(cid:229) andra uppgifter (cid:228)n de som (cid:228)r grundade p(cid:229) (cid:229)rliga data. investering utg(cid:246)r en klar f(cid:246)rdel f(cid:246)r konsumenten. Det (cid:228)r uppenbart att ett visst bryggeris hyresavtal endast kan anses bidra till denna f(cid:246)rdel om den l(cid:229)ngsiktiga driften av pubarna inte (cid:228)ventyras, det vill s(cid:228)ga, om det under marknadsf(cid:246)rh(cid:229)llanden f(cid:246)religger prisskillnader, dessa i huvudsak uppv(cid:228)gs av andra specifika f(cid:246)rdelar. Som kon- stateras ovan (cid:228)r detta fallet f(cid:246)r S&N. 155. Det framg(cid:229)r av tabell 3 att prisskillnaden varje (cid:229)r mer (cid:228)n v(cid:228)l uppv(cid:228)gs av hyressubventionen. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att granska de andra kvantifierbara uppv(cid:228)- gande f(cid:246)rdelarna som identifieras i sk(cid:228)len 79(cid:150)81. Den (cid:148)genomsnittlige(cid:148) hyrestagaren kan vid en totalbed(cid:246)m- ning av aff(cid:228)rsrelationen med S&N s(cid:228)gas kunna konkur- rera p(cid:229) lika villkor med de fria pubarna. 160. N(cid:228)r det g(cid:228)ller det faktum att de kontrakterade varorna typspecificeras konstaterar kommissionen ocks(cid:229) att S&N under perioden 1990(cid:150)1997 i genomsnitt introducerat omkring fem (cid:246)lm(cid:228)rken per (cid:229)r i sina uthyrda pubar. Bland dessa m(cid:228)rken (cid:229)terfinns v(cid:228)lk(cid:228)nda utl(cid:228)ndska m(cid:228)r- ken s(cid:229)som Budweiser och Miller Pilsner samt andra mindre k(cid:228)nda m(cid:228)rken s(cid:229)som Webster’s Green Label ale. 156. F(cid:246)ljaktligen konstaterar kommissionen att de f(cid:246)r stan- dardhyresavtalens totala l(cid:246)ptid inte finns n(cid:229)got sk(cid:228)l f(cid:246)r slutsatsen att de f(cid:246)rb(cid:228)ttringar i distributionen som p(cid:229) ett allm(cid:228)nt s(cid:228)tt beskrivs ovan, inte har f(cid:246)rverkligats. 161. Kommissionen konstaterar s(cid:229)ledes att en sk(cid:228)lig del av f(cid:246)rm(cid:229)nerna i standardhyresavtalen kommer konsumen- terna till godo. 157. Standardhyresavtalen, inklusive de bindande restriktio- nerna, har s(cid:229)ledes bidragit till en f(cid:246)rb(cid:228)ttring av distribu- tionen p(cid:229) den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarknaden. 2. 3 Restriktionernas n(cid:246)dv(cid:228)ndighet 2. 2 F(cid:246)rdelar f(cid:246)r konsumenterna 158. Vad g(cid:228)ller de allm(cid:228)nna f(cid:246)rdelar som skapas av dessa bindande hyresavtal p(cid:229)pekas i sk(cid:228)l 16 till f(cid:246)rordningen att (cid:148)konsumenterna gynnas av de f(cid:246)rb(cid:228)ttringar som beskrivs ovan, s(cid:228)rskilt som de tillf(cid:246)rs(cid:228)kras ett varuutbud av n(cid:246)jaktig kvalitet till rimliga priser och p(cid:229) rimliga vill- kor, samtidigt som de kan v(cid:228)lja mellan varor fr(cid:229)n olika producenter(cid:148) (46). 159. Ut(cid:246)ver dessa allm(cid:228)nna h(cid:228)nvisningar kan det konstateras att hyresavtalen skapar incitament f(cid:246)r bryggerierna att investera (beh(cid:229)lla investeringar) i f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llen som (cid:228)r f(cid:246)r sm(cid:229) f(cid:246)r att drivas l(cid:246)nsamt av bryggeriets egna driftsansvariga. Systemet (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r ett s(cid:228)tt att bibeh(cid:229)lla pubar som annars kanske skulle l(cid:228)ggas ned eller inte lyckas dra till sig de investeringar som S&N och/eller hyrestagaren g(cid:246)r. Dessa f(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:228)llens fortsatta exi- stens och/eller de f(cid:246)rb(cid:228)ttrade faciliteter som f(cid:246)ljer av en (46) Detta syftar p(cid:229) den i artikel 6 i f(cid:246)rening med artikel 7. 1 a i f(cid:246)rord- ningen angivna m(cid:246)jligheten att till(cid:229)ta hyrestagarna att k(cid:246)pa (cid:246)lm(cid:228)r- ken av en annan sort (cid:228)n de som levereras enligt avtalet och att erbjuda dessa till konsumenterna. Denna m(cid:246)jlighet medges (cid:228)ven i standardavtalen genom f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r icke-specificerade sorter. 162. Som framg(cid:229)r av sk(cid:228)l 137 (cid:228)r skyldigheten att g(cid:246)ra exklu- siva ink(cid:246)p och att inte konkurrera n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att uppn(cid:229) f(cid:246)rdelarna med (cid:246)lleveransavtalen. Som anges i sk(cid:228)l 17 i f(cid:246)rordningen kan dessa f(cid:246)rdelar annars inte s(cid:228)kerst(cid:228)llas samma utstr(cid:228)ckning och med samma s(cid:228)kerhet. i 163. Det kan konstateras att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att (cid:246)lsorter typspecificeras i (cid:246)lleveransavtalet f(cid:246)r att m(cid:228)rken l(cid:228)ttare skall kunna introduceras i bryggeriernas kontrakterade n(cid:228)tverk p(cid:229) den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarknaden (sk(cid:228)- len 140 och 160). 2. 4 M(cid:246)jlighet att s(cid:228)tta konkurrensen ur spel f(cid:246)r en v(cid:228)sentlig del av marknaden i fr(cid:229)ga (47) 164. Det (cid:228)r uppenbart att S&N inte kan undanr(cid:246)ja konkur- rensen fr(cid:229)n en v(cid:228)sentlig andel av marknaden, eftersom (47) Ett annat begrepp (cid:228)n (cid:148)betydande bidrag till avsk(cid:228)rmningen av marknaden(cid:148). 19. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 186/51 f(cid:246)retaget 1997 endast hade en marknadsandel p(cid:229) omkring 28(cid:150)29 % av den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmark- naden. Dessutom inneb(cid:228)r S&N:s anm(cid:228)lda avtal inte att konkurrensen elimineras p(cid:229) en stor del av den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarknaden, (cid:228)ven om det faktum beaktas att h(cid:246)gst 58 % av den brittiska (cid:246)lutsk(cid:228)nkningsmarkna- den 1997 var avsk(cid:228)rmad genom parallella n(cid:228)t av bryg- geriavtal. 2. 5 Slutsats till(cid:229)tet enligt f(cid:246)rordningen och kan f(cid:246)ljaktligen inte f(cid:246)r- anleda misstanke om brott mot gemenskapens konkur- renslagar. 168. Eftersom fr(cid:229)gan om artikel 28 (cid:228)r irrelevant av de sk(cid:228)l som anges ovan, var det inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r kommissio- nen att h(cid:228)nvisa till den fr(cid:229)gan i tillk(cid:228)nnagivandet. Till- k(cid:228)nnagivandet var s(cid:229)ledes fullst(cid:228)ndigt. Ber(cid:246)rda tredje parter har r(cid:228)tt att inkomma med synpunkter inte endast p(cid:229) fr(cid:229)gor som omn(cid:228)mns i tillk(cid:228)nnagivanden betr(cid:228)ffande artikel 19. 3, utan p(cid:229) alla andra fr(cid:229)gor de anser rele- vanta. 165. S&N:s standardhyresavtal och de villkor dessa omfattar (skyldighet att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p och att inte konkur- rera) uppfyller best(cid:228)mmelserna i artikel 81. 3. D. UNDANTAGETS RETROAKTIVA KARAKT˜R OCH VARAKTIGHET C. SAMBAND MED ARTIKEL 28 169. Standardhyresavtalen (cid:228)r avtal enligt artikel 4. 2. 1 i f(cid:246)r- ordning nr 17, i vilken det anges att (cid:148)endast f(cid:246)retag fr(cid:229)n en och samma medlemsstat (cid:228)r parter och avtalen ((cid:133)) inte ber(cid:246)r import eller export mellan medlemsstater(cid:148). Det f(cid:246)ljer av artikel 6 i f(cid:246)rordning nr 17 att f(cid:246)r s(cid:229)dana avtal kan den dag d(cid:229) beslutet tr(cid:228)der i kraft s(cid:228)ttas tidigare (cid:228)n dagen f(cid:246)r anm(cid:228)lan. 166. Det h(cid:228)vdas i SLTC-modellen och av en enskild hyresta- gare att kommissionen inte kan bevilja ett retroaktivt undantag med tanke p(cid:229) sin etablerade st(cid:229)ndpunkt i f(cid:246)r- farandet enligt artikel 226 i EG. -f(cid:246)rdraget mot g(cid:228)st(cid:246)l- sklausulen. Det h(cid:228)vdas med h(cid:228)nvisning till Metro I- domen (48) att det skulle vara ett ol(cid:228)mpligt ut(cid:246)vande av kommissionens befogenheter enligt artikel 81. 3 att god- k(cid:228)nna ett retroaktivt undantag, genom vilket ett p(cid:229)st(cid:229)tt tydligt brott mot artikel 28 skulle v(cid:228)lsignas med st(cid:246)d av konkurrensreglerna. 170. Domstolen angav i sin Fonderies Roubaix-dom (49) att (cid:148)det faktum att de produkter som omfattas av de avtal som skall bed(cid:246)mas tidigare har importerats fr(cid:229)n en annan medlemsstat betyder inte i sig att dessa avtal m(cid:229)ste betraktas som att de ber(cid:246)r import enligt artikel 4. 2 i f(cid:246)rordning nr 17(cid:148). F(cid:246)ljaktligen skall till(cid:228)mpning av denna artikel inte uteslutas n(cid:228)r det g(cid:228)ller de m(cid:228)rken p(cid:229) S&N:s prislista som importeras till F(cid:246)renade kungariket. 167. (cid:228)r hurvida Fr(cid:229)gan f(cid:246)renlig med g(cid:228)st(cid:246)lsklausulen artikel 28 (cid:228)r irrelevant med avseende p(cid:229) artikel 81. Ett beslut enligt artikel 81. 3 betr(cid:228)ffande en (cid:246)verenskom- melse som fram till april 1998 endast omfattade klausu- len om det (cid:148)gamla(cid:148) g(cid:228)st(cid:246)let, det vill s(cid:228)ga fat(cid:246)let, p(cid:229)ver- kar f(cid:246)r de f(cid:246)rsta inte den slutliga bed(cid:246)mningen i fr(cid:229)gan om artikel 28. F(cid:246)r det andra undantas i f(cid:246)rordningen (cid:246)verenskommelser som till(cid:228)mpas i alla medlemsstater, varigenom bryggeriet/hyresv(cid:228)rden inte beh(cid:246)ver bevilja n(cid:229)gon r(cid:228)ttighet i stil med (cid:148)g(cid:228)st(cid:246)lsklausulen(cid:148). Detta beror p(cid:229) att bryggeriet/hyresv(cid:228)rden kan (cid:229)l(cid:228)gga en skyldighet att inte konkurrera med avseende p(cid:229) alla m(cid:228)rken av samma typ som de m(cid:228)rken som omfattas av (cid:246)verens- kommelsen. Beslutet att inkludera det (cid:148)gamla(cid:148) g(cid:228)st(cid:246)let innebar s(cid:229)ledes redan en uppmjukning av vad som var 171. Eftersom det fastst(cid:228)lls ovan att standardavtalen har upp- fyllt best(cid:228)mmelserna i artikel 81. 3 sedan den dag d(cid:229) ett av de anm(cid:228)lda avtalen f(cid:246)rst inf(cid:246)rdes p(cid:229) marknaden, det vill s(cid:228)ga den 1 januari 1985, b(cid:246)r detta beslut g(cid:228)lla fr(cid:229)n och med den 1 januari 1985. 172. I enlighet med artikel 8. 1 i f(cid:246)rordning nr 17 skall undantag ges f(cid:246)r en best(cid:228)md period. Perioden fram till och med den 31 december 2002 (cid:228)r l(cid:228)mplig eftersom S&N:s (cid:229)terst(cid:229)ende uthyrda egendom (cid:228)r liten och f(cid:246)rv(cid:228)n- tas minska allt eftersom pubar s(cid:228)ljs ut eller omvandlas till f(cid:246)rvaltade pubar. Undantagsperioden g(cid:246)r det d(cid:228)rf(cid:246)r m(cid:246)jligt f(cid:246)r S&N att fatta sina aff(cid:228)rsbeslut f(cid:246)r de (cid:229)terst(cid:229)- ende uthyrda lokalerna med en rimlig r(cid:228)ttss(cid:228)kerhet. (48) Domstolens dom av den 25 oktober 1977 i m(cid:229)l 27/76, Metro mot kommissionen, Rec. 1977, s. 1875. (49) Domstolens dom av den 3 februari 1976 i m(cid:229)l 63/75, Fonderies Roubaix mot SociØtØ Nouvelle des Fonderies, Rec. 1976, s. 111, punkt 8. L 186/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 7. 1999 H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 2 Artikel 1 1. Best(cid:228)mmelserna i artikel 81. 1 i f(cid:246)rdraget f(cid:246)rklaras i enlig- het med artikel 81. 3 icke till(cid:228)mpliga p(cid:229) de enskilda hyresavta- len i deras tre standardformer, n(cid:228)mligen a) de (cid:148)engelska avta- len(cid:148), b) de (cid:148)skotska avtalen(cid:148) och c) korttidsavtalen samt p(cid:229) de (cid:229)taganden om att g(cid:246)ra exklusiva ink(cid:246)p och att inte konkurrera ((cid:246)link(cid:246)pskontrakt) som de inneh(cid:229)ller. Detta beslut skall g(cid:228)lla fr(cid:229)n och med den 1 januari 1985 2. till och med den 31 december 2002. Beslutet riktar sig till: Scottish and Newcastle plc 50 East Fettes Avenue Edinburgh EH4 1RR F(cid:246)renade kungariket Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 16 juni 1999. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen