title: Erityiskertomus N:o 3/99 komission suorittamasta korkotukien hallinnoinnista ja valvonnasta sekä komission vastaukset (annettu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

eurovoc_concepts:
European Court of Auditors
budgetary control
interest rate subsidy
management
report

text: 29. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 217/1 I (Tiedonantoja) TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN ERITYISKERTOMUS NRO 3/99 komission suorittamasta korkotukien hallinnoinnista ja valvonnasta sek(cid:228) komission vastaukset (annettu Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) (1999/C 217/01) SIS˜LLYS Kohdat Sivu JOHDANTO. Kertomuksen aihe ja sovelletut menetelm(cid:228)t. Tarkastuksen ala. 1. 1-1. 7 1. 3-1. 5 1. 6-1. 7 TOIMENPITEIDEN KUVAUS. 2. 1-2. 17 Pk-yrityksille tarkoitettu v(cid:228)liaikainen j(cid:228)rjestelm(cid:228). 2. 5 EHTY 56 -korkotuet. 2. 6-2. 7 NCI/EIP (cid:151) maanj(cid:228)ristykset. Madeiran alueiden j(cid:228)lleenrakentaminen. Irlannin rauhanohjelma. Euroopan laajuiset verkot. 2. 8 2. 9 2. 10 2. 11 ETA:n rahoitusj(cid:228)rjestelm(cid:228). 2. 12-2. 13 Kuudes ja seitsem(cid:228)s EKR. 2. 14-2. 16 Rahoitusyhteisty(cid:246) V(cid:228)limeren alueen maiden, Kyproksen, Maltan ja Slovenian kanssa. 2. 17 KORKOTUKIEN HALLINNOINTIA, KIRJAAMISTA JA VALVONTAA KOSKEVAT HUOMAU- TUKSET. 3. 1-3. 16 Edunsaajien saamat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t. 3. 2-3. 5 EIP:n hallinnoimien hankkeiden tukikelpoisuus ja seuranta. 3. 6-3. 7 Korkotukien vaikuttavuus. 3. 8-3. 11 Korkotukien kirjaaminen. 3. 12-3. 16 P˜˜TELM˜T. 4. 1-4. 4 2 2 3 3 3 5 5 5 5 5 6 6 6 7 7 7 7 8 8 Komission vastaukset. 11 C 217/2 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 7. 1999 JOHDANTO 1. 1 Komissio on vuodesta 1967 l(cid:228)htien my(cid:246)nt(cid:228)nyt avustuksia korkotukien muodossa, sill(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n rahoitusv(cid:228)lineen kerrannais- vaikutusten uskotaan olevan merkitt(cid:228)v(cid:228)t. Kyse on avustuksista, joita p(cid:228)(cid:228)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)isesti ei makseta takaisin ja joiden tarkoituksena on edist(cid:228)(cid:228) huomattavien raham(cid:228)(cid:228)rien sijoittamista, mink(cid:228) yhtey- dess(cid:228) budjettimenojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on suhteellisesti katsottuna eritt(cid:228)in v(cid:228)h(cid:228)inen (ks. taulukko 1). 1. 2 K(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) korkotuet ovat vastaavien annettujen lainojen liit(cid:228)nn(cid:228)isv(cid:228)lineit(cid:228). Lainojen my(cid:246)nt(cid:228)jin(cid:228) ovat joko komissio tai pankit-muun muassa Euroopan investointipankki (EIP). Viimeksi mainitussa tapauksessa EIP huolehtii my(cid:246)s lainoihin liittyvien korkotukien hallinnoinnista komission lukuun (poikkeuksina ovat Madeira ja Irlanti). kohdalla, jotka vastaavat noin puolta ohjeellisesta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) (ks. taulukko 1). Valtuutus ei kuitenkaan v(cid:228)henn(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 274 artiklaan perustuvaa komission vas- tuuta yleisen talousarvion toteuttamisesta. T(cid:228)m(cid:228) koskee my(cid:246)s Euroopan hiili- ja ter(cid:228)syhteis(cid:246)n (EHTY:n) sek(cid:228) Euroopan kehitys- jen) toiminnallisten talousarvioiden toteutta- rahastojen (EKR: mista. 1. 4 T(cid:228)m(cid:228)n kertomuksen tarkoituksena on arvioida, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)- rin komissio hoitaa korkotukien hallinnointiin liittyv(cid:228)n vastuu- alueen ja suorittaa n(cid:228)in ollen valvontaa voidakseen laatia luotet- tavia tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) ja taata tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden sek(cid:228) voidakseen arvioida kyseis- ten avustusten vaikuttavuutta. Kertomusta varten tilintarkastus- tuomioistuin on tarkastanut komission tasolla menettelyt, joita komission yksik(cid:246)t soveltavat korkotukien hallinnoinnissa ja val- vonnassa. Kertomuksen aihe ja sovelletut menetelm(cid:228)t 1. 3 Komissio voi antaa korkotukien hallinnointia koskevan val- tuutuksen, ja se on menetellyt niin useimpien toimenpiteiden 1. 5 Joidenkin korkotukitoimenpiteiden osalta tilintarkastustuo- mioistuin on toimittanut erityisi(cid:228) tarkastuksia, joista on annettu kertomukset (ks. taulukko 2). T(cid:228)m(cid:228) kertomus perustuu horison- taaliseen l(cid:228)hestymistapaan, ja kertomuksessa k(cid:228)sitellyt n(cid:228)k(cid:246)koh- dat liittyv(cid:228)t lukuisiin t(cid:228)m(cid:228)ntyyppisiin toimenpiteisiin. Taulukko 1 Korkotukitoimenpiteit(cid:228) koskevat taloudelliset tiedot (milj. ecua) Toimenpiteet Ohjeellinen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) Maksusitoumus Maksut vuonna 1997 Korkotukien hallinnointi 1994(cid:151)1996 0 Delegoitu EIP: lle Pk-yrityksille tarkoi- tettu v(cid:228)liaikainen j(cid:228)rjes- telm(cid:228) EHTY 56 artikla NCI/EIP (cid:151) maanj(cid:228)ris- tykset Madeira Irlanti Euroopan laajuiset ver- kot ETA:n telm(cid:228) rahoitus(cid:228)rjes- Kuudes EKR Seitsem(cid:228)s EKR V(cid:228)limeren alueen kol- mannet maat/MEDA 100 620 240 4 28 1967(cid:151)1997 1982(cid:151)1999 1996(cid:151)2007 1995(cid:151)1997 puuttuu 1995(cid:151)1999 145 210 286 1993(cid:151)1997 1986(cid:151)1990 1991(cid:151)1995 puuttuu 1992(cid:151)1999 Etel(cid:228)isen alueen maat V(cid:228)limeren puuttuu vuodesta 1978 alkaen Kypros ja Malta puuttuu vuodesta 1976 alkaen Slovenia 20 1993(cid:151)1997 Komission suoraan hoi- tama Delegoitu EIP: lle Komission suoraan hoi- tama Komission suoraan hoi- tama Komission suoraan hoi- tama Delegoitu EIP: lle 18,5 3,4 0,5 pm 10,1 pm pm 53,1 4,5 21,2 1,4 4,2 29. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 217/3 Yhteenveto korkotukitoimenpiteit(cid:228) koskevista huomautuksista, joita tilintarkastustuomioistuin on viimeksi esitt(cid:228)nyt Taulukko 2 Toimenpiteet Tilintarkastustuomioistuimen asiakirjat Pk-yrityksille tarkoitettu v(cid:228)liaikainen j(cid:228)rjestelm(cid:228) Huomautuksia ollaan laatimassa EHTY 56. artiklan 2 kohta EHTY:(cid:228) koskevat vuosikertomukset varainhoitovuosilta 1996 (EYVL C 380, 15. 12. 1997), 1995 (EYVL C 377, 13. 12. 1996) ja 1993 (EYVL C 346, 7. 12. 1994) NCI/EIP (cid:151) maanj(cid:228)ristykset Vuosikertomukset varainhoitovuosilta 1996 (EYVL C 348, 18. 11. 1997, kohdat 18. 7(cid:151)18. 24), 1994 (EYVL C 303, 14. 11. 1995, kohdat 8. 3(cid:151)8. 23), 1993 (EYVL C 327, 24. 11. 1994, kohdat 10. 3(cid:151)10. 19) ja 1991 (EYVL C 330, 15. 12. 1992, kohdat 12. 12(cid:151)12. 48) Irlanti EKR Huomautuksia ollaan laatimassa DAS-EKR 1996 (EYVL C 348, 18. 11. 1997, kohta 22. 46), 1995 (EYVL C 395, 31. 12. 1996, kohdat 3. 9, 3. 69 ja 3. 77) ja 1994 (EYVL C 352, 30. 12. 1995, kohdat 3. 9 ja 3. 29); Vuosikertomukset varainhoitovuosilta 1993 (EYVL C 327, 24. 11. 1994, kohta 15. 87 ja sit(cid:228) seuraavat kohdat) ja 1991 (EYVL C 330, 15. 12. 1992, kohta 17. 42 ja sit(cid:228) seu- raavat kohdat) V(cid:228)limeren alueen kolmannet maat Erityiskertomukset nro 1/98 (EYVL C 98, 31. 3. 1998, kohdat 137(cid:151)149) ja nro 3/91 (EYVL C 252, 26. 9. 1991, erityisesti kohta 4. 21) Tarkastuksen ala 1. 6 Tarkastus kattoi kaikki korkotukien muodossa annetut avus- tukset, jotka rahoitetaan Euroopan unionin yleisest(cid:228) talousarvi- osta, EHTY:n toiminnallisesta talousarviosta tai EKR: sta. Kyseiset toimenpiteet perustuvat useimmiten neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. Kol- mansia maita koskevista toimenpiteist(cid:228) sovitaan yleens(cid:228) kyseisten maiden kanssa tehdyiss(cid:228) sopimuksissa, yleissopimuksissa tai p(cid:246)y- t(cid:228)kirjoissa. N(cid:228)iden avustusten periaatteena on kevent(cid:228)(cid:228) edunsaa- jien rahoituskuluja maksamalla edunsaajien puolesta tai korvaa- malla edunsaajille osa koroista, jotka kuuluu suorittaa tietyist(cid:228) otetuista lainoista. 2. 2 T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) laskenta-, maksu- ja kirjausmenettelyt poikkea- vat suuresti eri toimenpiteiden v(cid:228)lill(cid:228). Merkitt(cid:228)vi(cid:228) yhtenevyyksi(cid:228) on todettavissa ainoastaan EKR:n sek(cid:228) V(cid:228)limeren alueen maiden, Maltan, Kyproksen ja Slovenian korkotukien kohdalla. 2. 3 Korkotukien vuotuiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t vaihtelevat tapauksittain ja ovat 1,5(cid:150) 4 prosenttia annettujen lainojen korkotuetusta sum- masta, ja korkotukiajat ovat viidest(cid:228) vuodesta alkaen koko laina- aikaan asti. Euroopan laajuiset verkot muodostavat erikoistapa- uksen, sill(cid:228) korkotuki voi olla 100 prosenttia koroista viiden vuoden ajan (ks. kohta 2. 11). 1. 7 Seuraavat korkotuet j(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)ss(cid:228) kertomuksessa k(cid:228)sittelyn ulkopuolelle: 2. 4 Taulukossa 1 on yhteenveto korkotukitoimenpiteiden talou- dellisista tiedoista, joista on seuraavassa lyhyt selostus. a) useimmat korkotukena toteutetut toimenpiteet, joilla ei ole erillisi(cid:228) budjettikohtia ja jotka on esitetyss(cid:228) talousarviossa yhdistetty muihin tukimuotoihin b) korkotuet, joita kansalliset elimet maksavat rakennerahastojen yhteydess(cid:228), ja korkotukeen rinnastettavat EAKR:n suoritukset, joita maksetaan edunsaajien lainojen perusteella, mutta avus- tusten muodossa. TOIMENPITEIDEN KUVAUS Pk-yrityksille tarkoitettu v(cid:228)liaikainen j(cid:228)rjestelm(cid:228) 2. 5 Korkotuilla, jotka liittyv(cid:228)t EIP:n pienille ja keskisuurille yri- tyksille v(cid:228)liaikaisen lainaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n puitteissa antamiin lainoi- hin (1), on tarkoitus vahvistaa Euroopan pk-yritysten kilpailuky- ky(cid:228) ja edist(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)paikkojen luomista pk-yritysten piiriss(cid:228). Korkotuet ovat 2 prosenttia vuodessa viiden vuoden ajan; lainat ovat suuruudeltaan enint(cid:228)(cid:228)n 75 prosenttia sijoituksista, ja laina- aika on v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n viisi vuotta. Korkotukien enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) perus- tettua ty(cid:246)paikkaa kohden on 3 000 ecua. 2. 1 Korkotukien muodossa my(cid:246)nnetyt avustukset on eritelty taulukossa 3 tukien tarkoitusten mukaan. Tukien tavoitteissa ja ehdoissa (cid:151) esimerkiksi niiden tukikelpoisuusperusteissa (cid:151) on huomattavia eroja ja vain v(cid:228)h(cid:228)n yhteisi(cid:228) ominaisuuksia, sill(cid:228) tukia my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n monenlaisten taloudellisten l(cid:228)ht(cid:246)kohtien rajoissa. (1) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 94/217/EY, tehty 19 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1994, yhteis(cid:246)n korkohyvityksist(cid:228) Euroopan investointipankin pienille ja keskisuurille yrityksille v(cid:228)liaikaisen lainaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n puitteissa anta- mien lainojen osalta (EYVL L 107, 28. 4. 1994, s. 57). Tarkoitukset Toimen Lainojen alku(cid:228)iset my(cid:246)nt(cid:228)j(cid:228)t Korkotukien alku(cid:228)iset my(cid:246)nt(cid:228)j(cid:228)t Korkotukien vuotuiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t Korkotukiajat Korkotukia koskevat erityisrajoitukset V(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228)t Edunsaajat Taulukko 3 Korkotukitoimenpiteet tarkoitusten mukaan jaoteltuina Ty(cid:246)paikkojen luominen Pk-yrityksille tarkoitettu v(cid:228)liaikainen j(cid:228)rjestelm(cid:228) EIP EY 2 % 5 vuotta EHTY 56 artikla Komissio EHTY NCI/EIP maanj(cid:228)ris EIP tai komissio EY Vahingoittuneiden alueiden j(cid:228)lleen Madeira Alueen rauhanohjelma Irlanti EIP EIP 3 % 3 % 3 % (cid:151) 3 000 ecua perustettua ty(cid:246)paikkaa kohden (cid:151) 81 000 ecua pient(cid:228) pk-yrityst(cid:228) kohden (cid:151) 7,5 prosenttia investoin- nista (cid:151) 2 000 ecua perustettua ty(cid:246)paikkaa kohden 10 vuotta 12 vuotta puuttuu puuttuu EIP, agentit ja pankit Pk-yritykset EU:n alueella Pankit EIP EIP ja Madeiran autonominen alue Kansalliset elimet ja pankit Yritykset EHTY:n alueilla Julkiset elimet maanj(cid:228)ristyksiss(cid:228) vahingoittuneilla alueilla Pk-yritykset ja muut, jotka toteuttavat investointeja kyseisell(cid:228) alueella EY 4 %, sittemmin 3 % 5 vuotta (cid:151) hankkeen kustannukset < 12 miljoonaa ecua (cid:151) my(cid:246)nnetty laina < 50 prosenttia hankkeesta (cid:151) my(cid:246)nnetyt lainat 15 000 ecua (cid:150) 3 miljoonaa ecua Pohjois-Irlannissa ja 15 000 ecua (cid:150) 1 miljoona ecua rajakreivikunnissa Euroopan laajuisten verkkojen kehit- t(cid:228)minen Euroopan laajuiset verkot EIP tai muut pankit Erojen pienent(cid:228)minen ETA: ssa ETA:n rahoitus(cid:228)rjestelm(cid:228)n Kolmansien maiden kehitt(cid:228)minen Kuudes ja seitsem(cid:228)s EKR EIP EIP V(cid:228)limeren alueen kolmannet maat/MEDA/Etel(cid:228)isen V(cid:228)limeren alueen maat Kypros, Malta, Slovenia EY puuttuu 5 vuotta (cid:151) korkojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 5 vuoden EIP tai muut pankit ajan (cid:151) 10 prosenttia hankkeen kustannuksista EY ETA:n rahoitusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n kautta EKR EY 3 % 10 vuotta puuttuu 3-6 % 1,5(cid:150) 3 % enint(cid:228)(cid:228)n 25 vuotta keskim(cid:228)(cid:228)rin 15(cid:151)20 vuotta puuttuu EIP EIP Julkiset elimet ja yksityiset yhti(cid:246)t Julkiset elimet AKT-valtiot ja MMA Kyseiset kolmannet maat C 2 1 7 / 4 F I E u r o o p a n y h t e i s (cid:246) j e n v i r a l l i n e n l e h t i. 2 9 7 1 9 9 9 29. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 217/5 EHTY 56 -korkotuet Madeiran alueiden j(cid:228)lleenrakentaminen 2. 6 EHTY:n perustamissopimuksen 56 artiklan 2 kohdan a ala- kohdan nojalla tuotannonalan muuttamiseen my(cid:246)nnetyt avustuk- set (2) tarkoitettu EHTY:n alueilla sijaitseville yrityksille, jotka toteuttavat investointeja, joiden yhteydess(cid:228) syntyy uusia ty(cid:246)paik- koja. Viime vuosina avustukset ovat olleet tasoltaan 3 prosenttia vuodessa viiden vuoden ajan, ja niiden enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) perustet- tua ty(cid:246)paikkaa kohden on 2 000 ecua. 2. 9 Lainalla, joka my(cid:246)nnettiin Madeiraa lokakuussa 1993 koh- danneen hirmumyrskyn tuhoamien alueiden j(cid:228)lleenrakentamista varten (8), on tarkoitus lievitt(cid:228)(cid:228) v(cid:228)est(cid:246)n taloudelliselle ja sosiaali- selle hyvinvoinnille koituneita seurauksia rahoittamalla t(cid:246)it(cid:228), jotka liittyv(cid:228)t tieverkkoon, rantapengerten kunnostamiseen, vedenjake- luun, s(cid:228)hk(cid:246)voimalaitokseen ja asuntoihin ja joita on toteutettu vuodesta 1993 alkaen. Lainaan liittyv(cid:228) korkotuki on 3 prosenttia vuodessa 12 vuoden ajan. 2. 7 EHTY:n perustamissopimuksen voimassaoloaika p(cid:228)(cid:228)ttyy vuonna 2002, joten t(cid:228)t(cid:228) toimenpidett(cid:228) koskevat viimeiset mak- susitoumukset tehtiin vuonna 1997 (1,8 miljoonaa ecua), ja komis- sion on en(cid:228)(cid:228) vain suoritettava asianomaiset maksut taikka teht(cid:228)v(cid:228) peruutukset tai takaisinperinn(cid:228)t aiempien maksusitoumusten osalta, joiden yhteism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 31. joulukuuta 1997 oli 210 miljoonaa ecua. Tilintarkastustuomioistuin on viime vuosina esitt(cid:228)nyt huo- mautuksia t(cid:228)st(cid:228) toimenpiteest(cid:228) (3). NCI/EIP (cid:151) maanj(cid:228)ristykset jotka suunnattiin Italiassa vuonna 1980 (4) ja 2. 8 Korkotuet, Kreikassa vuosina 1981 (5) ja 1986 (6) tapahtuneissa maanj(cid:228)ris- tyksiss(cid:228) vahingoittuneiden alueiden j(cid:228)lleenrakentamista varten, tarkoitettiin n(cid:228)iden alueiden tuotantov(cid:228)lineiden sek(cid:228) taloudellis- ten ja yhteiskunnallisten infrastruktuurien j(cid:228)lleenrakentamiseen. Korkotuet ovat suuruudeltaan 3 prosenttia vuodessa ja ne katta- vat vastaavien lainojen koko laina-ajan (keskim(cid:228)(cid:228)rin 10 vuotta). Komissio maksaa korkotuet puolivuosittain EIP: lle, jolle my(cid:246)s edunsaajat suorittavat vastaavasti huojennetut lainakorot. Tilin- tarkastustuomioistuin on viime vuosina esitt(cid:228)nyt huomautuksia t(cid:228)st(cid:228) toimenpiteest(cid:228) (7). (2) Euroopan hiili- ja ter(cid:228)syhteis(cid:246)n (EHTY:n) perustamissopimuksen 56 artiklan 2 kohdan a alakohta. (3) EHTY: (cid:228) koskevat tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset varainhoitovuosilta 1993 (EYVL C 346, 7. 12. 1994), 1995 (EYVL C 377, 13. 12. 1996) ja 1996 (EYVL C 380, 15. 12. 1997). (4) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 81/19/ETY, tehty 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 1981, maanj(cid:228)ristyksess(cid:228) Italiassa marraskuussa 1980 vahingoittuneiden alu- eiden j(cid:228)lleenrakentamista varten my(cid:246)nnetyst(cid:228) yhteis(cid:246)n poikkeuksel- lisesta tuesta (EYVL L 37, 10. 2. 1981, s. 21). (5) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 81/1013/ETY, tehty 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1981, maanj(cid:228)ristyksess(cid:228) Kreikassa helmi/maaliskuussa 1981 vahingoittunei- den alueiden j(cid:228)lleenrakentamista varten my(cid:246)nnetyst(cid:228) yhteis(cid:246)n poik- keuksellisesta tuesta (EYVL L 367, 23. 12. 1981, s. 27). (6) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 88/561/ETY, tehty 7 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1988, maanj(cid:228)ristyksess(cid:228) Kreikassa syyskuussa 1986 vahingoittuneiden alu- eiden j(cid:228)lleenrakentamista varten my(cid:246)nnetyst(cid:228) yhteis(cid:246)n poikkeuksel- lisesta tuesta (EYVL L 309, 15. 11. 1988, s. 32). (7) NCI/EIP (cid:151) maanj(cid:228)ristykset -toimiin liittyv(cid:228)(cid:228) arvostelua on esitetty jotka koskevat tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksissa, varainhoitovuosia 1996 (EYVL C 348, 18. 11. 1997, kohdat 18. 7(cid:151)18. 24), 1994 (EYVL C 303, 14. 11. 1995, kohdat 8. 3(cid:151)8. 23), 1993 (EYVL C 327, 24. 11. 1994, kohdat 10. 3(cid:151)10. 19) ja 1991 (EYVL C 330, 15. 12. 1992, kohdat 12. 12(cid:151)12. 48). Irlannin rauhanohjelma 2. 10 Yhteis(cid:246)aloite, joka kattaa Pohjois-Irlannin ja Irlannin rajak- reivikuntien rauhan ja sovinnon edist(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)n erityisen tukiohjelman vuosiksi 1995(cid:151)1999 (9), sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) noin kolmekym- ment(cid:228) toimenpidett(cid:228). Korkotukitoimenpiteen tarkoituksena on erityisesti edist(cid:228)(cid:228) tuotannollisia investointeja, joiden avulla on mahdollista luoda ja s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)paikkoja. Luotujen ja s(cid:228)ilytet- tyjen ty(cid:246)paikkojen lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) ei kuitenkaan oteta huomioon las- kettaessa korkotukia, jotka ovat suuruudeltaan 4 prosenttia vuo- dessa vuosina 1995(cid:151)1997 ja 3 prosenttia vuodessa vuosina 1998(cid:151)1999. Euroopan laajuiset verkot 2. 11 Euroopan laajuisia verkkoja varten tarkoitettuun yhteis(cid:246)n tukeen (10) sis(cid:228)ltyv(cid:228)t korkotuet muodostavat t(cid:228)t(cid:228) kertomusta hyv(cid:228)ksytt(cid:228)ess(cid:228) vain pienen osan nelj(cid:228)st(cid:228) tukityypist(cid:228), jotka kuu- luvat t(cid:228)h(cid:228)n toimenpiteeseen, jonka tarkoituksena on edist(cid:228)(cid:228) kan- sallisten liikenneverkkojen (11) yhteenliitt(cid:228)mist(cid:228) ja yhteentoimi- vuutta sek(cid:228) p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) t(cid:228)llaisiin verkkoihin. Korkotuet voivat olla tasoltaan 100 prosenttia edunsaajan maksamista koroista lainan viiden ensimm(cid:228)isen vuoden ajan; korkotuet eiv(cid:228)t kuitenkaan saa ylitt(cid:228)(cid:228) 10:t(cid:228) prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista. (8) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 95/250/EY, tehty 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1995, poikkeuksellisesta yhteis(cid:246)n tuesta Madeiraa lokakuussa 1993 koh- danneen hirmumyrskyn tuhoamien alueiden j(cid:228)lleenrakentamiseksi (EYVL L 159, 11. 7. 1995, s. 16). (9) Komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset C(96) 1592 (23. hein(cid:228)kuuta 1996) ja C(95) 1789 (28. hein(cid:228)kuuta 1995), jotka koskevat EAKR:n, ESR:n, EMOTR:n tuki- osaston ja KOR:n osallistumista yhteis(cid:246)aloitteeseen kuuluvaan toi- menpideohjelmaan Pohjois-Irlannin ja Irlannin rajakreivikuntien rau- han ja sovinnon edist(cid:228)miseksi. (10) Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, annettu 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1995, Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyv(cid:228)n yhteis(cid:246)n rahoi- tustuen my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) koskevista yleisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) (EYVL L 228, 23. 9. 1995, s. 1). (11) Tuet, jotka koskevat liikenteen alaan kuulumattomia verkkoja eli tele- toiminnan ja energia-alan verkkoja, eiv(cid:228)t sis(cid:228)ll(cid:228) korkotukia. C 217/6 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 7. 1999 ETA:n rahoitusj(cid:228)rjestelm(cid:228) 2. 12 Euroopan talousalueen rahoitusj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n (12) suoritetut komission vuotuiset maksut, jotka ovat noin 80 prosenttia j(cid:228)rjes- telm(cid:228)n tuloista, vastaavat It(cid:228)vallan, Suomen ja Ruotsin rahoitus- osuuksia, joiden kattamisesta EU on huolehtinut n(cid:228)iden kolmen maan EU: hun liittymisest(cid:228) l(cid:228)htien. ETA:n rahoitusj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) maksetaan avustuksia ja korkotukia, joiden tarkoituksena on pie- nent(cid:228)(cid:228) EU:n alueiden v(cid:228)lisi(cid:228) taloudellisia ja sosiaalisia eroja. Tuki- kelpoisia ovat hankkeet, joita toteutetaan Kreikassa, Irlannissa, Portugalissa ja tietyill(cid:228) Espanjan alueilla, ensisijaisesti ymp(cid:228)rist(cid:246)n, liikenteen, opetuksen ja koulutuksen alalla (13). 2. 13 Korkotuki on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lt(cid:228)(cid:228)n 2 prosenttia vuodessa korkein- taan 10 vuoden ajan. Kun laina maksetaan, EIP nostaa vastaavan korkotuen yhteenlasketun nykyarvon EIP:ssa avatulta ETA:n rahoi- tusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n k(cid:228)yttelytililt(cid:228). EIP joko maksaa kyseisen korkotu- kim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n edunsaajalle, joka sittemmin maksaa korot t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)i- sin(cid:228), tai pit(cid:228)(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n itsell(cid:228)(cid:228)n, jolloin lainansaaja maksaa korko- osuuden, josta on v(cid:228)hennetty korkotuki. Kuudes ja seitsem(cid:228)s EKR 2. 14 Kuudenteen ja seitsem(cid:228)nteen Euroopan kehitysrahas- toon (14) kuuluvat korkotuet ovat yksi kyseisten rahastojen tuki- muodoista. Rahastojen tarkoituksena on tukea Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) maiden sek(cid:228) merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) kehittymist(cid:228). Ensisijaisia rahoituskohteita ovat tuotannolliset hankkeet ja ohjelmat teollisuuden, maatalousteol- lisuuden, matkailun, kaivosteollisuuden ja energiatuotannon alalla sek(cid:228) n(cid:228)ihin aloihin liittyv(cid:228)t kuljetus- ja tietoliikennehankkeet ja -ohjelmat. 2. 15 Korkotuet ovat periaatteessa 4 prosenttia, ja ne my(cid:246)nne- t(cid:228)(cid:228)n koko laina-ajaksi, mutta niiden taso s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n sellaiseksi, ett(cid:228) lainansaajan maksettavaksi tuleva korko on 3-6 prosenttia. Lai- nansaaja on kuitenkin usein v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228) (keskuspankki tai erikoistu- nut elin), joka lainaa lopullisille edunsaajille koroilla, jotka voivat olla paljon korkeammat, varsinkin kun otetaan huomioon k(cid:228)yte- tyt valuutat (15). (12) Sopimus Euroopan talousalueesta (cid:151) VIII osa (cid:151) Rahoitusj(cid:228)rjestelm(cid:228) (EYVL L 1, 3. 1. 1994, s. 28). (13) Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen liitteen(cid:228) oleva, rahoitus- j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) koskeva p(cid:246)yt(cid:228)kirja 38. (14) LomØssa 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1984 allekirjoitettu kolmas AKT-ETY- yleissopimus (EYVL L 86, 31. 3. 1986). (15) Erityiskertomus nro 24/98 Euroopan kehitysrahastojen varoin rahoi- tetuista riskip(cid:228)(cid:228)omatoimista, EYVL C 389, 14. 12. 1998, kohta 3. jotka komissio maksaa tietty(cid:228) lainaa varten 2. 16 Summat, EIP:lle, vastaavat niiden korkotukimaksujen yhteenlaskettua nyky- arvoa, jotka kuuluu sittemmin suorittaa lainan korkojen kunkin er(cid:228)(cid:228)ntymisen yhteydess(cid:228). My(cid:246)hempiin varainhoitovuosiin liittyv(cid:228) osuus ei k(cid:228)y sellaisenaan ilmi EKR:n tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228), koska komis- sio on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kassaperusteista kirjanpitoa. Rahoitusyhteisty(cid:246) V(cid:228)limeren alueen maiden, Kyproksen, Mal- tan ja Slovenian kanssa 2. 17 V(cid:228)limeren alueen kolmansia maita koskeva rahoitusyhteis- ty(cid:246) (16), tietyt yhteis(cid:246)n ja etel(cid:228)isen V(cid:228)limeren alueen maiden rahoi- tusalan ja teknisen alan yhteisty(cid:246)t(cid:228) koskevat p(cid:246)yt(cid:228)kirjat (17), talou- delliseen ja yhteiskunnalliseen rakenneuudistukseen liittyv(cid:228)t ja Euro-V(cid:228)limeri-yhteis(cid:246)ty(cid:246)kumppanuuden puitteissa toteutettavat rahoitukselliset ja tekniset toimenpiteet (18) (MEDA, joka on 1. p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) tammikuuta 1997 alkaen korvannut kaksi edell(cid:228) mainit- tua tukimuotoa) sek(cid:228) tietyt rahoitusp(cid:246)yt(cid:228)kirjat, jotka yhteis(cid:246) on tehnyt Maltan (19), Kyproksen (20) ja Slovenian (21) kanssa, sis(cid:228)lt(cid:228)- v(cid:228)t korkotukia. Kuten EKR:n tapauksessa, korkotuet maksetaan ja kirjataan nykyarvon mukaan. (16) Neuvoston asetus (ETY) N:o 1763/92, annettu 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1992, V(cid:228)limeren alueen kolmansia maita koskevasta rahoitusyhteis- ty(cid:246)st(cid:228) (EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 5), sellaisena kuin se on muutettuna 11 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1994 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1735/94 (EYVL L 182, 16. 7. 1994, s. 6). (17) Neuvoston asetus (ETY) N:o 1762/92, annettu 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1992, yhteis(cid:246)n ja V(cid:228)limeren kolmansien maiden rahoitusalan ja tek- nisen alan yhteisty(cid:246)t(cid:228) koskevien p(cid:246)yt(cid:228)kirjojen soveltamisesta (EYVL L 181, 1. 7. 1992). (18) Neuvoston asetus (EY) N:o 1488/96, annettu 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1996, rahoituksellisista ja teknisist(cid:228) toimenpiteist(cid:228) (MEDA) taloudel- lisen ja yhteiskunnallisen rakenneuudistuksen tukemiseksi Euro- V(cid:228)limeri-yhteisty(cid:246)kumppanuuden puitteissa (EYVL L 189, 30. 7. 1996, s. 24). (19) (cid:151) Neuvoston asetus (ETY) N:o 939/76, annettu 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhti- kuuta 1976, rahoitusp(cid:246)yt(cid:228)kirjasta ja p(cid:246)yt(cid:228)kirjasta, joissa vahvis- tetaan tietyt m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset Euroopan talousyhteis(cid:246)n ja Maltan v(cid:228)li- sen assosiointisopimuksen osalta (EYVL L 111, 28. 4. 1976, s. 1). (cid:151) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 89/378/ETY, tehty 12 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1989, Euroopan talousyhteis(cid:246)n ja Maltan v(cid:228)list(cid:228) rahoitusalan ja teknisen alan yhteisty(cid:246)t(cid:228) koskevan p(cid:246)yt(cid:228)kirjan tekemisest(cid:228) (EYVL L 180, 27. 6. 1989, s. 46). (20) (cid:151) Neuvoston asetus (ETY) N:o 2760/78, annettu 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marras- kuuta 1978, Euroopan talousyhteis(cid:246)n ja Kyproksen tasavallan v(cid:228)lisen rahoitusp(cid:246)yt(cid:228)kirjan tekemisest(cid:228) (EYVL L 332, 29. 11. 1978, s. 1). (cid:151) Neuvoston asetus (ETY) N:o 787/84, annettu 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maalis- kuuta 1984, Euroopan talousyhteis(cid:246)n ja Kyproksen tasavallan v(cid:228)list(cid:228) rahoitusalan ja teknisen alan yhteisty(cid:246)t(cid:228) koskevan p(cid:246)yt(cid:228)- kirjan tekemisest(cid:228) (EYVL L 85, 28. 3. 1994, s. 37). (cid:151) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 90/153/ETY, tehty 26 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1990, Euroopan talousyhteis(cid:246)n ja Kyproksen tasavallan v(cid:228)list(cid:228) rahoitus- alan ja teknisen alan yhteisty(cid:246)t(cid:228) koskevan p(cid:246)yt(cid:228)kirjan tekemisest(cid:228) (EYVL L 82, 29. 3. 1990, s. 32). (21) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 93/408/ETY, tehty 19 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1993, Euroopan talousyhteis(cid:246)n ja Slovenian tasavallan v(cid:228)list(cid:228) rahoitusyh- teisty(cid:246)t(cid:228) koskevan p(cid:246)yt(cid:228)kirjan laatimisesta (EYVL L 189, 29. 7. 1993, s. 152). 29. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 217/7 KORKOTUKIEN HALLINNOINTIA, KIRJAAMISTA JA VALVON- TAA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET 3. 1 Edell(cid:228) mainittu taulukko 1 sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) 13 toimenpidett(cid:228), joista 9 on EIP:n hallinnoimia. Kohdissa 3. 2(cid:151)3. 7 esitetyt huomautukset koskevat ainoastaan niit(cid:228) korkotukia, joiden osalta komissio on antanut valtuutuksen EIP:lle. Edunsaajien saamat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t 3. 2 Lopullisten edunsaajien tosiasiassa saama tukim(cid:228)(cid:228)r(cid:228) riippuu rahoituksen v(cid:228)litt(cid:228)jist(cid:228), jotka voivat toimia niin, ett(cid:228) ne pid(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)t itselleen osan korkotuesta k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) hy(cid:246)dyksi korkotasoa ja tar- joamiensa lainojen muita ominaisuuksia (esimerkiksi palkkioita, vaihtokurssia tai arvop(cid:228)ivi(cid:228)). On siis mahdollista, ett(cid:228) v(cid:228)litt(cid:228)jien saama korvaus on tarkoitettua suurempi, mink(cid:228) seurauksena edunsaajille tarkoitettu tuki vastaavasti pienenee perusteettomasti. pelkk(cid:228) kilpailu ei takaa sit(cid:228), ett(cid:228) EIP:n korkomarginaalit ovat peruss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n mukaisia (23). T(cid:228)t(cid:228) aihetta sivuaa my(cid:246)s kysymys niiden hallinnollisten kulujen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228), jotka EIP laskuttaa val- tuutuksen perusteella ja komission lukuun toteutettujen toimien hallinnoinnista (24). Aiheesta on esitetty huomautuksia varainhoi- tovuosilta 1994 (kohdat 8. 36-8. 43) ja 1993 (kohdat 10. 26-10. 30) annetuissa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksissa. EIP:n hallinnoimien hankkeiden tukikelpoisuus ja seuranta 3. 6 Useimmiten EIP:lle annetaan teht(cid:228)v(cid:228)ksi valita hankkeet, joille korkotuettuja lainoja my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n, ja tarkastaa hankkeiden tuki- kelpoisuus. Komissio, joka ei toisinaan edes tunne hankkeita eik(cid:228) lopullisia edunsaajia, joutuu n(cid:228)in ollen tapahtuneiden tosiasioiden eteen. On my(cid:246)s todettavissa tapauksia, joissa komissio tekee lai- nojen my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) koskevat p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset EIP:n toimittamien tieto- jen perusteella, mutta k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) komissio vain vahvistaa sille esitetyt ehdotukset (25). 3. 3 Rahoituksen v(cid:228)litt(cid:228)jien maksamien lainojen osalta komissio ei kuitenkaan valvo ehtoja silloin kun se on delegoinut korkotu- kien hallinnoinnin. Komissiolla ei yleens(cid:228) edes ole k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n valvontaa varten tarvittavia tietoja. Lis(cid:228)ksi alan kilpailuun vaikut- taa mahdollisesti my(cid:246)s se, ett(cid:228) korkotukia ei voida maksaa koko pankkij(cid:228)rjestelm(cid:228)n kautta, vaan maksamisesta huolehtii EIP:n valitsema v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228)joukko. 3. 7 Meneill(cid:228)(cid:228)n olevien investointien edistymist(cid:228) koskevien EIP:n raporttien kohdalla on vastaavanlainen tilanne: kun komissio on saanut raportit (cid:151) joita ei tosin aina toimiteta (cid:151) niit(cid:228) ei analy- soida. Komission kiinnostus n(cid:228)it(cid:228) asiakirjoja kohtaan on v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228) seuraavista syist(cid:228): komission n(cid:228)kemyksen mukaan on tarpeetonta tehd(cid:228) uudestaan se, mit(cid:228) EIP on jo tehnyt; lainojen takaisinmak- sun saamatta j(cid:228)(cid:228)minen on n(cid:228)iden toimien p(cid:228)(cid:228)asiallinen riski, jota EIP seuraa huolellisesti; kyseiset budjettimenot ovat usein m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)l- t(cid:228)(cid:228)n suhteellisen v(cid:228)h(cid:228)iset, varsinkin tapauksissa, joissa korkotuet liittyv(cid:228)t muihin, kustannuksiltaan suurempiin toimenpiteisiin. 3. 4 Tietyiss(cid:228) tapauksissa, joissa annetut lainat ja otetut lainat kytkeytyv(cid:228)t toisiinsa suoraan, on paikallaan valvoa korkoeroa. EHTY-lainojen kohdalla komissio siirt(cid:228)(cid:228) antamiinsa lainoihin kai- kilta osin edut, joista se ensiluokkaisena lainanottajana hy(cid:246)tyy; my(cid:246)s tapauksissa, joissa sen on mahdollista hankkia ehdoiltaan edullisempi j(cid:228)lleenrahoitus meneill(cid:228)(cid:228)n olevien toimien kohdalla. Lainavaroin rahoitetuista antamistaan lainoista EIP saa korkomar- ginaaleja, jotka j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t tilintarkastustuomioistuimen valvonnan ulkopuolelle. Sopimuksiin ei sis(cid:228)lly tarkistusta koskevia lausek- keita, joiden avulla EIP:n lainansaajat voisivat hy(cid:246)ty(cid:228) markkinoi- den suotuisan kehittymisen my(cid:246)t(cid:228) mahdollisesti tarjoutuvista edullisemmista ehdoista. 3. 5 EIP:n omista varoistaan my(cid:246)nt(cid:228)mien lainojen korkoja ei ver- rata markkinakorkoihin. EIP:lla on tiettyj(cid:228) erioikeuksia (22) sek(cid:228) joten monopoliasema m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyjen korkotukien jakamisessa, (22) Euroopan yhteis(cid:246)jen erioikeuksista ja vapauksista tehty p(cid:246)yt(cid:228)kirja, joka on 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1965 tehdyn Brysselin sopimuksen liit- teen(cid:228). Korkotukien vaikuttavuus 3. 8 Useimpien toimenpiteiden kohdalla on todettavissa, ett(cid:228) kor- kotukien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t eiv(cid:228)t ole suorassa suhteessa markkinakorkoihin, jotka vaihtelevat eritt(cid:228)in paljon ajan mittaan ja maittain. Korko- tukien taso ei pohjaudu analyysiin, joka osoittaisi v(cid:228)himm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)n, josta alkaen korkotuki olisi todella vaikuttava. (23) EIP:n peruss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)n 2 artikla, jossa viitataan Euroopan yhteis(cid:246)n perus- tamissopimuksen 198 e artiklaan. Kyseisen artiklan mukaan EIP voit- toa tavoittelematta my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) lainoja ja antaa takauksia. (24) EIP: lla on oikeus saada tiettyjen toimien hallinnoinnista palkkio, jonka on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kattaa hallinnoinnista tosiasiallisesti aiheutuneet kulut. Tilintarkastustuomioistuin ei ole koskaan saanut riitt(cid:228)vi(cid:228) tietoja var- mistuakseen riippumattomalla tavalla siit(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) on nou- datettu. (25) V(cid:228)limeren alueen maiden kanssa teht(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n osalta komissio huolehtii itse tapausten k(cid:228)sittelyst(cid:228). C 217/8 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 7. 1999 3. 9 Useimmissa kyseisiss(cid:228) toimenpiteiss(cid:228) tavoitteet on m(cid:228)(cid:228)ri- tetty varsin yleisluonteisesti. Tavoitteiden toteutumisastetta on n(cid:228)in ollen vaikea arvioida, kun tavoitteita ei ole ilmaistu lukuina. 3. 10 K(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) komissio ainoastaan pit(cid:228)(cid:228) luetteloa toteute- tuista hankkeista ja aiheutuneista menoista. Tilintarkastustuomio- istuin katsoo, ett(cid:228) korkea k(cid:228)ytt(cid:246)aste ei merkitse samaa kuin vai- kuttavuus. Tosiasiassa t(cid:228)m(cid:228)ntyyppisen tuen menestyminen (mik(cid:228) on eri asia kuin vaikuttavuus) riippuu muun muassa siit(cid:228), pit(cid:228)- v(cid:228)tk(cid:246) lopullisten edunsaajien lis(cid:228)ksi my(cid:246)s rahoituksen v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228)t sit(cid:228) kiinnostavana. Rahoituksen v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228)t kuitenkin huolehtivat t(cid:228)m(cid:228)n tukimuodon tunnetuksi tekemisest(cid:228) ottaen huomioon omat etunsa (esimerkiksi uusien kiinnostavien asiakkaiden houkutta- minen tai olemassa olevan asiakaskunnan saaminen kanta- asiakkaiksi), jotka eiv(cid:228)t v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) vastaa EU:n tavoitteita, vaik- kei v(cid:228)litt(cid:228)jien etujen ja EU:n tavoitteiden v(cid:228)lill(cid:228) olisikaan ristiriitaa. 3. 11 Luotujen ty(cid:246)paikkojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n vaikuttavuuden kriteerin(cid:228) niiss(cid:228) kahdessa toimenpiteess(cid:228), joiden edellytyksiin ty(cid:246)- paikkojen perustaminen kuuluu (pk-yrityksille tarkoitettu v(cid:228)liai- kainen j(cid:228)rjestelm(cid:228) ja EHTY 56). Komissio esitt(cid:228)(cid:228) tulokset kuiten- kin tilastomuodossa analysoimatta luotujen ty(cid:246)paikkojen ja maksettujen korkotukien v(cid:228)list(cid:228) syysuhdetta. Tilintarkastustuo- mioistuin on tehnyt molempien toimenpiteiden osalta edunsaa- jien luona tarkastuksia, joiden pohjalta se on voinut todeta, ett(cid:228) korkotukien todellinen vaikutus oli l(cid:228)hes olematon ja ett(cid:228) korko- tuet pikemminkin merkitsiv(cid:228)t edullista tilaisuutta edunsaajille, jotka olivat muista syist(cid:228) toteuttaneet ty(cid:246)paikkoja luovia inves- tointeja ja pystyneet tuolloin saamaan kyseisi(cid:228) yhteis(cid:246)n tukia. 31. joulukuuta 1997), sill(cid:228) pankki voi mahdollisesti joutua mak- samaan osan takaisin EY: lle tai EKR: lle, esimerkiksi jos vastaavat lainat maksetaan takaisin jo ennen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaa. EY: ll(cid:228) ja EKR: lla ei sit(cid:228) vastoin ole k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) osoitinta (esimerkiksi saamiset tai arvi- oidut saamiset), jonka my(cid:246)t(cid:228) niiden olisi kiinnitett(cid:228)v(cid:228) huomiota maksettujen korkotukien tilanteeseen, sill(cid:228) asianomaiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t eiv(cid:228)t ole kirjattuina EY:n (26) tai EKR:n taseen vastaavaa-puolelle. 3. 14 Pk-yrityksille tarkoitetussa v(cid:228)liaikaisessa j(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) ongelma tulee esille toisella tavalla, sill(cid:228) korkotuet on (cid:151) p(cid:228)(cid:228)asi- assa k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien talousarviovarojen vuoksi (cid:151) maksettu kokonaisuudessaan ennalta (93,5 miljoonaa ecua vuosina 1994(cid:151)1996), ja EIP on maksanut tuet (93,4 miljoonaa ecua) edelleen edunsaajille vuosina 1995(cid:151)1998. Seurauksena oleva ajallinen ero ei k(cid:228)y ilmi EU:n tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228). Edunsaajille viel(cid:228) maksamatta olevia korkotukia oli 31. joulukuuta 1997 yhteens(cid:228) 0,1 miljoonaa ecua. Korkotuloja, jotka olivat kertyneet EIP:ssa k(cid:228)yttelytilill(cid:228) olevista varoista (noin 9 miljoonaa ecua), ei ollut my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n todettu budjettituloiksi. 3. 15 NCI-maanj(cid:228)ristykset -tapauksessa ja Madeiran kohdalla kor- kotuet maksetaan vastaavien korkojen er(cid:228)(cid:228)ntyess(cid:228). Kassaperustei- sen kirjanpidon mukaisesti kirjanpitoon ei vied(cid:228) kertyneit(cid:228) ja er(cid:228)(cid:228)ntym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) korkotukia. Taseen ulkopuolisiin eriin ei my(cid:246)s- k(cid:228)(cid:228)n sis(cid:228)llytet(cid:228) kertym(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) ja my(cid:246)hemmin maksettavia m(cid:228)(cid:228)- ri(cid:228), jotka olivat NCI-maanj(cid:228)ristykset -tapauksessa 6,1 miljoonaa ecua ja Madeiran kohdalla 3,3 miljoonaa ecua 31. joulukuuta 1997. 3. 16 Kolme edell(cid:228) olevaa kohtaa osoittavat, ett(cid:228) samanlaiset rahoitustapahtumat k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n kirjanpidossa eri tavoin toimien teknisest(cid:228) rakenteesta riippuen. Tilanteesta ei n(cid:228)in ollen saa hel- posti kuvaa tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) tarkastelemalla. Korkotukien kirjaaminen P˜˜TELM˜T 3. 12 Komissio kirjaa maksamansa korkotuet (cid:151) jotka useim- missa toimenpiteiss(cid:228) suoritetaan EIP:lle (cid:151) eik(cid:228) tuolloin tarkista niiden laskelmia sellaisissakaan tapauksissa, joissa korkotuet mak- setaan ennalta ja diskontataan. Tutkiessaan asiakirjoja komissiossa tilintarkastustuomioistuin ei havainnut merkkej(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) ennen kirjaamista olisi tehty tarkistuksia. 3. 13 Yleisen talousarvion ja EKR: jen tapauksessa (EHTY:n toi- minnallisen talousarvion kohdalla tilanne on erilainen) korkotu- kina suoritettavat menot kirjataan, kun niihin liittyv(cid:228)t maksusi- toumukset tehd(cid:228)(cid:228)n ja kun vastaavat maksut suoritetaan. Kun EIP: lle maksetut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t vastaavat korkotukien yhteenlaskettua nyky- arvoa tapauksessa, jossa laina-aika on useita vuosia (ks. kohta 2. 15), EIP kirjaa my(cid:246)hempi(cid:228) varainhoitovuosia vastaavan osuu- den taseensa vastattavaa-puolelle siksi ajaksi, kun osuus on pan- kin hallussa (ennalta saatuja korkotukia oli 321,6 miljoonaa ecua 4. 1 Mit(cid:228) tulee korkotukien moitteettomaan varainhoitoon, komission olisi: (cid:151) rahoituksen v(cid:228)litt(cid:228)ji(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)ess(cid:228) varmistuttava siit(cid:228), ett(cid:228) v(cid:228)lit- t(cid:228)jien saamat korvaukset eiv(cid:228)t ole kohtuuttomia, sek(cid:228) my(cid:246)s siit(cid:228), ett(cid:228) v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228)t on valittu riitt(cid:228)v(cid:228)n avoimella ja tasapuoli- sella tavalla, jotta tiettyj(cid:228) rahoituslaitoksia ei asetettaisi niiden kilpailijoihin n(cid:228)hden etusijalle (cid:151) arvioitava kokotukien vaikuttavuus mittaamalla mahdollisuuk- sien mukaan, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin asetetut tavoitteet on saavutettu (ks. kohta 3. 9), ja m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) korkotukien todelliset vaiku- tukset (ks. kohdat 3. 10(cid:151)3. 11). (26) Varainhoitovuoden 1997 yleisest(cid:228) talousarviosta rahoitettuja toimia koskeva tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma, kohdat 8. 6(cid:151)8. 7 (EYVL C 349, 17. 11. 1998). 29. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 217/9 4. 2 Korkotukien kirjaamista EU:n ja EKR:n tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen voi- taisiin yhdenmukaistaa yh(cid:228) enemm(cid:228)n, jotta korkotuista annettai- siin entist(cid:228) selke(cid:228)mpi kuva ja entist(cid:228) kattavammat tiedot (ks. koh- dat 3. 13(cid:151)3. 16). Lis(cid:228)ksi komission olisi tarkastettava laskelmat sek(cid:228) tarkistettava, ovatko k(cid:228)ytetyt diskonttokorot asianmukaisia (ks. kohta 3. 12). (cid:151) varmistuttava j(cid:228)rjestelm(cid:228)llisesti siit(cid:228), ett(cid:228) suunnitellut inves- toinnit ovat tukikelpoisia ja ett(cid:228) edunsaajat t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t vaaditut edellytykset (ks. kohta 3. 6) (cid:151) varmistuttava ajallaan, ett(cid:228) toteutetut tai meneill(cid:228)(cid:228)n olevat investoinnit ovat ennakkoarvioiden mukaisia (ks. kohta 3. 7). 4. 3 Tapauksissa, joissa EIP huolehtii korkotukien jakamisesta (ks. taulukko 1), komission toteuttama valvonta on l(cid:228)hes olematonta, ja komissio luottaa liikaa valtuutuksen saajaan. Hallinnoinnin delegoiminen ei tarkoita vastuun delegointia, ja komission olisikin (cid:151) varmistuttava siit(cid:228), ett(cid:228) korkotukien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t vastaavat lopul- listen edunsaajien tosiasiallisesti saamia tukim(cid:228)(cid:228)ri(cid:228), kuitenkin ottaen huomioon sovitut korkomarginaalit (ks. kohdat 3. 2(cid:151)3. 5) 4. 4 N(cid:228)it(cid:228) ongelmia k(cid:228)sitelt(cid:228)ess(cid:228) kannattaa kaiken kaikkiaan nou- dattaa horisontaalista l(cid:228)hestymistapaa. Komission olisi otettava k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n keskitetty valvonta korkotukien (cid:151) ja yleens(cid:228)kin pankki- instrumenttien (cid:151) varainhoitoa varten, jotta kyseisten rahoitus- v(cid:228)lineiden hallinnointi olisi entist(cid:228) yhdenmukaisempaa (cid:151) my(cid:246)s siin(cid:228) suhteessa, miten ne esitet(cid:228)(cid:228)n tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228). Lis(cid:228)ksi t(cid:228)m(cid:228) helpottaisi yhteydenpitoa EIP: iin, sill(cid:228) EIP:n yhteyshenkil(cid:246)iden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) komissiossa pienenisi, ja samalla voitaisiin entist(cid:228) tehok- kaammin valvoa hallinnointia, joka on annettu pankille teht(cid:228)- v(cid:228)ksi yhteis(cid:246)n toimielimen lukuun. Tilintarkastustuomioistuin on hyv(cid:228)ksynyt t(cid:228)m(cid:228)n kertomuksen Luxemburgissa 16. ja 17. kes(cid:228)kuuta 1999 pit(cid:228)- m(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Tilintarkastustuomioistuimen presidentin poissa ollessa Jan O. Karlssonin Bernhard Friedmann presidentin sijainen C 217/10 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 7. 1999 LYHENNELUETTELO Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maat Euroopan aluekehitysrahasto Euroopan hiili- ja ter(cid:228)syhteis(cid:246) Euroopan investointipankki Euroopan kehitysrahasto(t) Euroopan unioni Toimenpiteet V(cid:228)limeren alueen kolmansissa maissa toteutettavien taloudellisten ja yhteiskunnallisten raken- neuudistusten tukemiseksi Merentakaiset maat ja alueet Yhteis(cid:246)n uusi v(cid:228)line AKT EAKR EHTY EIP EKR EU MEDA MMA NCI Pk-yritykset Pienet ja keskisuuret yritykset 29. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 217/11 KOMISSION VASTAUKSET JOHDANTO kistaminen, vuoden 1997 TEN- verkkojen rahoitustukikomite- assa. Suuntaviivoilla pyrit(cid:228)(cid:228)n erityisesti takaamaan perinteisen suoran tuen ja korkotuen v(cid:228)lill(cid:228) ennakkoarvioinnin ja hankeseu- rannan yhdenmukaisuus. Niinp(cid:228) komissio ker(cid:228)(cid:228) tietoa sek(cid:228) hank- keen k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n t(cid:246)iden ett(cid:228) rahoituksen edistymisest(cid:228). Kertomuksessa on omaksuttu horisontaalinen l(cid:228)hestymistapa ana- lysoitaessa erilaisia korkotukitoimia, jotka ovat puolestaan tavoit- teeltaan ja valintakelpoisuudeltaan vaihtelevia. Niit(cid:228) on my(cid:246)s vai- kea vertailla, sill(cid:228) ne ovat syntyneet eri aikoina ja erilaisissa taloudellisissa tilanteissa. Jokaiseen tukitoimeen on vaikuttanut suuressa m(cid:228)(cid:228)rin yleinen poliittinen ja taloudellinen tilanne. Komis- sio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) seikat on otettava huomioon arvioitaessa kunkin toi- men tehokkuutta, vaikutuksia ja hallinnointia. Edunsaajien saamat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t TOIMENPITEIDEN KUVAUS Kuudes ja seitsem(cid:228)s EKR 3. 2(cid:151)3. 5 Rahoituksen v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228)t eiv(cid:228)t voi vapaasti vaikuttaa kor- kotasoon, palkkioihin, valuuttakursseihin tai arvop(cid:228)iviin. Rahoi- tusmarkkinoilla ja -laitoksissa noudatetaan yleisesti ottaen avoi- mia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ja k(cid:228)yt(cid:228)nteit(cid:228). Edunsaajat voivat vertailla eri v(cid:228)litt(cid:228)jien tarjoamia ehtoja, liittyyp(cid:228) lainoihin korkotukea tai ei. Rahoituk- sen v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228)t vastaavat kuitenkin lopullisen lainanottajan maksu- kyvyst(cid:228) ja asettavat lainaehdot sen mukaisesti. T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)tee niin EIP:lle siirrettyihin tai komission hallinnoimiin lainoihin ja tukiin. 2. 15 Rahoitusmarkkinoiden v(cid:228)(cid:228)ristymisen est(cid:228)miseksi tuella t(cid:228)y- dennet(cid:228)(cid:228)n rahoitustoimintaa (rahoituksen v(cid:228)litt(cid:228)jien rahoitus- mahdollisuuksien parantaminen, hankkeiden arvioinnin tehosta- minen, valuuttariskien kattaminen osittain jne. ). T(cid:228)st(cid:228) johtuvat my(cid:246)s eroavaisuudet rahoituksen v(cid:228)litt(cid:228)jille ja lopullisille edunsaa- jille my(cid:246)nnetyn koron v(cid:228)lill(cid:228). EIP toimii peruss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jens(cid:228) 16 artiklan mukaisesti laajojen v(cid:228)lit- t(cid:228)j(cid:228)verkostojen kanssa kaikissa maissa, joissa sill(cid:228) on toimintaa. T(cid:228)m(cid:228) on ep(cid:228)ilem(cid:228)tt(cid:228) otettu huomioon, kun se on valtuutettu jakamaan Euroopan unionin my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) korkotukea. EIP:ll(cid:228) on varmasti kaikista ulkopuolisista elimist(cid:228) laajimmat AKT-maiden pankkisuhteet, ja se rahoittaa pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n nelj(cid:228)nnen LomØn yleis- sopimuksen nojalla noin 70 budjettikohtaa arviolta 50:lle AKT- maiden rahoituslaitokselle. KORKOTUKIEN HALLINNOINTIA, KIRJAAMISTA JA VALVON- TAA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET 3. 1 Tapauksissa, joissa komissio hallinnoi korkotukia suoraan ja suorittaa n(cid:228)ihin liittyv(cid:228)t maksut, kuten Madeiraa ja Euroopan laa- juisia verkkoja koskevissa tapauksissa, sill(cid:228) on luonnollisesti tie- dossaan sek(cid:228) lopullisen edunsaajan henkil(cid:246)llisyys ett(cid:228) tuetun toi- minnan yksityiskohdat. Euroopan laajuisiin verkkoihin liittyen voidaan todeta, ett(cid:228) komis- sio on laatinut omasta aloitteestaan suuntaviivat budjettikohtaan B5-7 0 0 liittyvien korkotukien k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) ja hallinnoinnista (jotka on toimitettu my(cid:246)s tilintarkastustuomioistuimelle). J(cid:228)senvaltiot hyv(cid:228)ksyiv(cid:228)t muodollisesti kyseiset suuntaviivat, joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n varmistamaan menettelyjen avoimuus sek(cid:228) mahdollistamaan k(cid:228)y- t(cid:228)nn(cid:246)n toimien ja rahoituksen toteutumisen asianmukainen tar- Lis(cid:228)ksi EIP soveltaa tiukkoja laatuun ja maksukykyyn liittyvi(cid:228) kri- teereit(cid:228) valitessaan rahoituksen v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228)verkostojaan. On selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lt(cid:228)(cid:228)n rajallista joukkoa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaisia EU-tukia ei voida jakaa kaikkien rahoituksen v(cid:228)litt(cid:228)jien kautta. Kaikki EIP:n kriteerit t(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t potentiaaliset v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228)t eiv(cid:228)t hallinnoi erin(cid:228)isist(cid:228) syist(cid:228) yleiskattavaa tukea tai korkotukia. EIP:n omista varoista per(cid:228)isin olevien lainojen korkoa valvotaan, ja sit(cid:228) sitoo pankin peruss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 19 artikla. Pankin omista varoistaan per(cid:228)isin oleville lainoille vahvistamaa korkotasoa val- voo ja sen hyv(cid:228)ksyy johtokunta, jossa komissiolla on s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)inen edustaja varamiehineen. EIP lainaa edelleen varoja korolla, joka heijastaa sen vahvaa markkina-asemaa. Korkoon on lis(cid:228)tty pieni marginaali kulujen kattamiseksi. EIP:n lainojen korkotaso on muutoinkin vahvistettu C 217/12 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 7. 1999 markkinaedellytyksi(cid:228) vastaavaksi. Korkotaso on yleens(cid:228) kiinte(cid:228), mutta sit(cid:228) voidaan tarkistaa ja muuttaa asiakkaiden tarpeiden mukaan. Se voidaan vahvistaa joko rahoitussopimuksen allekir- joituksen tai jokaisen maksun yhteydess(cid:228) (avoin sopimus). Kor- kojen vahvistamiseen k(cid:228)ytetty menettely on samanlainen kaikissa maissa ja kaikilla aloilla. Valuutat, joissa varat my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n, vali- taan EIP:n varannon ja lainanottajan toivomusten perusteella. EIP toimittaa komissiolle tiedot kuluista, jotka ovat syntyneet sen komissiolle hoitamien toimien hallinnoinnista. Komissio toimit- taa yhteenvedon n(cid:228)ist(cid:228) tiedoista tilintarkastustuomioistuimelle. Komissio on tarkastanut EHTY:n perustamissopimuksen 56 artik- lan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti my(cid:246)nnetyt korkotuet. Tar- kastelun pohjalta se toteaa, ett(cid:228) rahoituksen v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228)t ovat j(cid:228)tt(cid:228)- neet noudattamatta asetettuja ehtoja vain eritt(cid:228)in harvoissa tapauksissa. EIP:n hallinnoimien hankkeiden tukikelpoisuus ja seuranta 3. 6(cid:151)3. 7 Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa k(cid:228)sitelty- jen ohjelmien korkotukia sovelletaan EIP:n lainojen lis(cid:228)ksi muista julkisista l(cid:228)hteist(cid:228) per(cid:228)isin oleviin lainoihin (esim. valtion lainaan) sek(cid:228) yksityisilt(cid:228) markkinoilta per(cid:228)isin oleviin lainoihin. Niinp(cid:228) ei ole perusteltua vet(cid:228)(cid:228) yleisi(cid:228) johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) komission suoritta- masta tukikelpoisuuden valvonnasta tai hankeseurannasta. Ei ole olemassa yksitt(cid:228)ist(cid:228) luotettavaa keinoa korkotukien vaikuttavuu- den mittaamiseen. Lis(cid:228)ksi on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) huomata, ett(cid:228) komission valvonnan tulisi olla suhteutettua. Niinp(cid:228) komission yksitt(cid:228)isten hankkeiden ennakko- ja jatkuvan arvioinnin yhteydess(cid:228) toteut- tamien toimien laajuuden tulisi riippua siit(cid:228), onko lainan antaja ryhtym(cid:228)ss(cid:228) samanlaisiin toimiin. T(cid:228)m(cid:228) tulisi ottaa yleisesti huo- mioon EIP:n lainojen yhteydess(cid:228), sill(cid:228) EIP:ll(cid:228) on yksityisist(cid:228) pan- keista poiketen oma taloudellinen arviointiyksikk(cid:246)ns(cid:228). Se my(cid:246)s k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) sosiaalis-taloudellisia perusteita sek(cid:228) rahoitusp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksis- s(cid:228)(cid:228)n ett(cid:228) seurannassaan. Komissiolle toimitetaan kaikki EIP:n antolainaukseen liittyv(cid:228)t tie- dot lopullisista edunsaajista. EIP:n lainoille my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n korkotu- kea omista varoista n(cid:228)iden varojen my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) koskevien eri s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten, valtuutusten, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten ja sopimusten mukaisesti. EIP hoitaa t(cid:228)llaisia tuettuja lainoja ja toimittaa tietoja valtuutuksen antajalle, eli t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa komissiolle, aina kyseiseen valtuu- tukseen liittyvi(cid:228) velvoitteitaan sek(cid:228) yleisemminkin lakis(cid:228)(cid:228)teisi(cid:228) velvoitteitaan noudattaen. Omista varoista per(cid:228)isin olevien laino- jen tukikelpoisuutta valvotaan EIP:n peruss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 21 artiklan mukaisesti, jolloin komissio antaa lausuntonsa ennen lainan hyv(cid:228)k- symist(cid:228). Eri valtuutusten nojalla j(cid:228)senvaltioilla on my(cid:246)s komiteoita, jotka antavat lausuntonsa hankkeen tukikelpoisuudesta yksityiskohtai- sen raportin perusteella. Yksitt(cid:228)isiin my(cid:246)nt(cid:228)misp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiin tarvittavat tiedot vaihtelevat lai- nan sek(cid:228) rahoituksen v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228)n toimintaedellytysten ja tiet(cid:228)myk- sen mukaan. EIP varaa usein unionin ulkopuolisille rahoituksen v(cid:228)litt(cid:228)jille my(cid:246)nnetyiss(cid:228) yleiskattavissa lainoissa itselleen oikeu- den pyyt(cid:228)(cid:228) lis(cid:228)tietoja lopullisista edunsaajista. Vaikka se tekee ajoittain pistokokeita valvoakseen t(cid:228)m(cid:228)n noudattamista, ei se k(cid:228)yt(cid:228) sille sopimuksessa my(cid:246)nnettyj(cid:228) oikeuksiaan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti. Komissio on saanut EIP:n Edinburghin j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n liittyv(cid:228)n kat- tavan luettelon kaikista yksitt(cid:228)isist(cid:228) lopullisista lainansaajista. Koska ty(cid:246)paikkojen luomiseen liittyv(cid:228)t kriteerit ovat EHTY:n kri- teereit(cid:228) vastaavia ja kattavat saman ajanjakson, on luetteloita ana- lysoitu ja verrattu EHTY:n luetteloihin yksitt(cid:228)isist(cid:228) lopullisista lai- nansaajista. Komissio on havainnut joitakin harvoja tapauksia, joissa saattaa esiinty(cid:228) kaksoisrahoitusta, ja n(cid:228)it(cid:228) tutkitaan ja tar- kastellaan parhaillaan EIP:n kanssa. Mit(cid:228) taas tulee laajempaan kysymykseen EIP:lt(cid:228) saatujen tietojen k(cid:228)sittelyst(cid:228), komissio haluaa analysoida tiedot itse. EIP kertoo sille s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti hankkeiden kehityksest(cid:228) ja keskustelua k(cid:228)yd(cid:228)(cid:228)n esiin nousseista merkitt(cid:228)vist(cid:228) ongelmista. Komissio katsoo, ett(cid:228) kaksinkertaista ty(cid:246)t(cid:228) tulisi v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228). Korkotukien vaikuttavuus 3. 8(cid:151)3. 11 Useimmat toimet koskevat koko unionia, ja sen tavoit- teiden, ovatpa ne m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisesti mitattavissa tai eiv(cid:228)t, on oltava yleiskattavia. Kaikkia tavoitteita (kuten Euroopan teollisuuden kil- pailukyvyn vahvistamista tai huipputeknologian pk-yritysten kehitt(cid:228)misen edist(cid:228)mist(cid:228)) ei voida tarkkaan mitata. T(cid:228)m(cid:228) ei kui- tenkaan tee niist(cid:228) v(cid:228)hemm(cid:228)n merkitt(cid:228)v(cid:228)mpi(cid:228). Makrotalouden tasolla korkotukien tiedet(cid:228)(cid:228)n vaikuttavan inves- tointien tasoon. Komissio ei v(cid:228)it(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) olisi ainoa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228) tekij(cid:228) edunsaajan p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)ess(cid:228) investointihankkeen k(cid:228)ynnist(cid:228)mi- sest(cid:228). Korkotuki on pikemminkin osa kokonaisuutta, johon kuu- luvat my(cid:246)s toimia paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla. Yhdess(cid:228) ne muodostavat suotuisan ymp(cid:228)rist(cid:246)n EU:n ensisijaisten tavoitteiden toteuttamiselle. Korkotuen ja investointien v(cid:228)list(cid:228) yhteytt(cid:228) ei voida v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) osoittaa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisesti, mutta se ei tarkoita, ettei niiden v(cid:228)lill(cid:228) ole mink(cid:228)(cid:228)nlaista syy-seuraus-suhdetta. 29. 7. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 217/13 Monet lopulliset edunsaajat ovat vahvistaneet, ett(cid:228) saadulla kor- kotuella on ollut merkitt(cid:228)v(cid:228) my(cid:246)nteinen vaikutus investointip(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)kseen. Komissio esitt(cid:228)(cid:228) K(cid:246)(cid:246)penhaminan j(cid:228)rjestelm(cid:228)n mukaisen arviointiraporttinsa l(cid:228)hitulevaisuudessa. T(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa vaikut- taa ennenaikaiselta vet(cid:228)(cid:228) yleisi(cid:228) johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)n vai- kuttavuudesta. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi ei ole asianmukaista uhrata tukimuotojen ja n(cid:228)iden hallinnoinnin monimuotoisuutta vain siksi, ett(cid:228) saataisiin aikaan yhdenmukainen j(cid:228)rjestelm(cid:228). Komissio on kuitenkin taloudellisesti ja poliittisesti vastuussa kyseisist(cid:228) toimista kokonaisuudessaan. Komission mielest(cid:228) kyseisten mekanismien toimeenpanoon liit- tyv(cid:228)t menettelyt ovat sopivia ja takaavat EU:n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten noudattamisen. Komissio katsoo, ett(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)aste on yksi indikaattori muiden joukossa. Se ei ole kuitenkaan koskaan maininnut erityis- v(cid:228)lineiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ainoaksi vaikuttavuuden mittariksi. Korkotukien kirjaaminen 3. 12 Komission yksik(cid:246)t tarkistavat laskelmat pistokokein. 3. 13(cid:151)3. 16 Tuomioistuimen huomautukset koskevat kolmea eri j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228): yleist(cid:228) talousarviota, EHTY:(cid:228) ja EKR:oa. Komissio tutkiikin, miten EIP:n ennakkoon maksamat korkotuet merkit(cid:228)(cid:228)n parhaiten tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. Komissio pyrkii my(cid:246)s yhdenmukaista- maan parhaalla mahdollisella tavalla korkotukien kirjaamismenet- telyn, siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin kuin se on eri menettelyjen puitteissa mahdol- lista. 4. 2 Komissio ryhtyy tutkimaan, miten parantaa ja yhdenmukais- taa korkotukeen liittyvien tilinp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten esitt(cid:228)mist(cid:228). 4. 3 EIP:n kanssa tehdyiss(cid:228) yhteisty(cid:246)sopimuksissa s(cid:228)(cid:228)nnell(cid:228)(cid:228)n yksityiskohtaisesti rahoitukseen ja tekniseen ty(cid:246)h(cid:246)n liittyvien teh- t(cid:228)vien siirt(cid:228)misest(cid:228) EIP:lle, jonka pitk(cid:228)aikaista toimintaa ja vank- kaa osaamista rahoituksen alalla ei voida asettaa kyseenalaiseksi. EIP toimittaa komissiolle riitt(cid:228)v(cid:228)t rahoitukselliset ja tekniset tie- dot, joiden avulla toimintaa voidaan valvoa tehokkaasti. T(cid:228)ll(cid:246)in v(cid:228)ltet(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s tarpeeton kaksinkertainen ty(cid:246) ja varmistetaan varojen k(cid:228)yt(cid:246)n ja saavutettujen tulosten v(cid:228)linen tasapaino. 3. 14 Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) korkotulot, jotka ovat syntyneet EIP:n k(cid:228)yttelyti- lille talletetuista varoista, tulee katsoa saataviksi. Vastuukysymykset ja teht(cid:228)v(cid:228)njako komission ja EIP:n v(cid:228)lill(cid:228) LomØn yleissopimuksen nojalla AKT-maissa suoritetuissa hankkeissa esi- tet(cid:228)(cid:228)n sis(cid:228)isess(cid:228) sopimuksessa, jonka j(cid:228)senvaltioiden edustajat allekirjoittivat 20. joulukuuta 1995. Sopimus uusitaan seuraavan P˜˜TELM˜T yleissopimuksen yhteydess(cid:228). 4. 1 Korkotukea my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n, jotta saavutettaisiin eri tavoitteita unionin vaihtelevissa taloudellisissa ja poliittisissa olosuhteissa. 4. 4 Komissio harkitsee tilintarkastustuomioistuimen ehdotuksia ja tutkii, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin korkotukiv(cid:228)lineit(cid:228) voitaisiin yhdenmukais- taa ja keskitt(cid:228)(cid:228)


title: Vorschlag für eine Richtlinie des Europäischen Parlaments und des Rates über Energieeffizienzanforderungen an Vorschaltgeräte für Leuchtstofflampen

eurovoc_concepts:
electrical energy
energy industry
energy policy
energy saving
environmental protection

formats: html pdf print

text: C 274 E/10 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften 28. 9. 1999 Vorschlag f(cid:252)r eine Richtlinie des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates (cid:252)ber Energieeffizienz- anforderungen an Vorschaltger(cid:228)te f(cid:252)r Leuchtstofflampen (1999/C 274 E/03) (Text von Bedeutung f(cid:252)r den EWR) KOM(1999) 296 endg. (cid:151) 1999/0127(COD) (Von der Kommission vorgelegt am 17. Juni 1999) DAS EUROP˜ISCHE PARLAMENT UND DER RAT DER EUROP˜I- SCHEN UNION (cid:151) haltet ein hohes Ma(cid:223) an Umweltschutz und Verbraucher- schutz. gest(cid:252)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:252)ndung der Europ(cid:228)ischen Ge- meinschaft, insbesondere auf Artikel 95, auf Vorschlag der Kommission, nach Stellungnahme des Wirtschafts- und Sozialausschusses, nach dem in Artikel 251 des Vertrags festgelegten Verfahren (1), in Erw(cid:228)gung nachstehender Gr(cid:252)nde: (1) Es m(cid:252)ssen Ma(cid:223)nahmen zum reibungslosen Funktionieren des Binnenmarktes gef(cid:246)rdert werden. (2) In der Entschlie(cid:223)ung des Rates vom 15. Januar 1985 (cid:252)ber die Verbesserung der Energiesparprogramme der Mitglied- ihre staaten (2) werden die Mitgliedstaaten aufgefordert, Anstrengungen zur F(cid:246)rderung einer rationelleren Energie- nutzung durch die Entwicklung integrierter Energiespar- politiken fortzusetzen und ggf. zu verst(cid:228)rken. (3) Der Stromverbrauch von Leuchtstofflampen macht einen signifikanten Anteil des Energieverbrauchs in der Gemein- schaft aus und damit des Gesamtenergieverbrauchs. Die auf dem Gemeinschaftsmarkt erh(cid:228)ltlichen unterschiedli- chen Modelle von Vorschaltger(cid:228)ten f(cid:252)r Leuchtstofflampen haben f(cid:252)r einen vorgegebenen Lampentyp einen sehr un- terschiedlichen Energieverbrauch, d. h. sie weisen eine h(cid:246)chst uneinheitliche Energieeffizienz auf. (4) Einige Mitgliedstaaten schicken sich an, Vorschriften (cid:252)ber die Energieeffizienz von Vorschaltger(cid:228)ten f(cid:252)r Leuchtstoff- lampen zu erlassen. Derartige Vorschriften k(cid:246)nnten Han- delshemmnisse in der Gemeinschaft bilden. (5) Es ist angezeigt, in Vorschl(cid:228)gen zur Angleichung der Rechts- und Verwaltungsvorschriften der Mitgliedstaaten (cid:252)ber Gesundheitsschutz, Sicherheit, Umweltschutz und Verbraucherschutz ein hohes Schutzniveau zugrunde zu legen. Die mit der Richtlinie angestrebte signifikante Ver- besserung der Energieeffizienz von Vorschaltger(cid:228)ten bein- (1) Stellungnahme des Europ(cid:228)ischen Parlaments vom 26. Oktober 1995 (ABl. C 308 vom 20. 11. 1995, S. 134), gemeinsamer Standpunkt des Rates vom 11. M(cid:228)rz 1996 (ABl. C 120 vom 24. 4. 1996, S. 10) und Beschlu(cid:223) des Europ(cid:228)ischen Parlaments vom 18. Juni 1996 (ABl. C 198 vom 8. 7. 1996). (2) ABl. C 20 vom 22. 1. 1985, S. 1. (6) Einschl(cid:228)gige Ma(cid:223)nahmen zu treffen, f(cid:228)llt in die Zust(cid:228)ndig- keit der Gemeinschaft. Die Bestimmungen der Richtlinie gehen nicht (cid:252)ber das f(cid:252)r die Erreichung der Ziele erfor- derliche Ma(cid:223) hinaus, entsprechen demnach Artikel 5 des Vertrags. (7) Artikel 174 des Vertrags fordert die Erhaltung und den Schutz der Umwelt sowie eine umsichtige und rationelle Verwendung der nat(cid:252)rlichen Ressourcen. Beide Ziele sind Bestandteil der Umweltpolitik der Gemeinschaft. Strom- erzeugung und Stromverbrauch sind verantwortlich f(cid:252)r 30 % der vom Menschen verursachten Kohlendioxid (CO2)-Emissionen und machen etwa 35 % des Prim(cid:228)ren- ergieverbrauchs in der Gemeinschaft aus. Diese Prozent- s(cid:228)tze weisen eine steigende Tendenz auf. (8) Mit der Entscheidung 89/364/EWG vom 5. Juni 1989 f(cid:252)r ein Aktionsprogramm der Gemeinschaft zur Erh(cid:246)hung der Effizienz bei der Elektrizit(cid:228)tsverwendung (3) wird im (cid:252)brigen das doppelte Ziel verfolgt, die Verbraucher zur Verwendung m(cid:246)glichst verbrauchsg(cid:252)nstiger elektrischer Ger(cid:228)te zu bewegen und den Wirkungsgrad elektrischer Ger(cid:228)te und Maschinen zu steigern. (9) In seinen Schlu(cid:223)folgerungen vom 29. Oktober 1990 hat der Rat das Ziel gesetzt, die CO2-Emissionen in der Ge- meinschaft auf dem Niveau von 1990 zu stabilisieren. Im Protokoll zum Rahmen(cid:252)bereinkommen der Vereinten Na- tionen (cid:252)ber Klima(cid:228)nderungen, am 10. Dezember 1997 in Kioto vereinbart, wird gefordert, da(cid:223) die Gemeinschaft ihre Treibhausgasemissionen bis zum Jahr 2012 um 8 % vermindert. Um dieses Ziel zu erreichen, m(cid:252)ssen die An- strengungen zur Beschr(cid:228)nkung und Verminderung der CO2-Emissionen in der Gemeinschaft forciert werden. (10) Mit der Entscheidung des Rates 91/565/EWG (4) wurde ein Programm zur F(cid:246)rderung der Energieeffizienz in der Ge- meinschaft (Programm SAVE) aufgelegt. Daran schlo(cid:223) sich die Entscheidung 96/737/EG (5) an, mit der ein neues Mehrjahresprogramm (das Programm SAVE II) aufgelegt wurde, um das urspr(cid:252)ngliche SAVE-Programm fortzuset- zen und effizienter zu gestalten. (11) Die Anschaffungspreise von Vorschaltger(cid:228)ten mit hoher Energieeffizienz sind unterschiedlich. In der Regel amorti- (3) ABl. L 157 vom 9. 6. 1989, S. 32. (4) ABl. L 307 vom 8. 11. 1991, S. 34. (5) ABl. L 335 vom 24. 12. 1996, S. 50. 28. 9. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 274 E/11 sieren sich jedoch alle Typen durch Energieeinsparungen binnen weniger Jahre. Noch nicht ber(cid:252)cksichtigt ist dabei ein zus(cid:228)tzlicher Nutzeffekt: es werden externe Kosten der Stromerzeugung vermieden, z. B. die durch die Emission von Kohlendioxid (CO2) und anderen Schadstoffen entste- henden Kosten. (12) Diese Richtlinie, die unter anderem darauf abzielt, tech- nische Hemmnisse f(cid:252)r die Verbesserung der Energieeffi- zienz von Vorschaltger(cid:228)ten f(cid:252)r Leuchtstofflampen zu be- seitigen, mu(cid:223) der in der Entschlie(cid:223)ung des Rates vom 7. Mai 1985 festgelegten (cid:132)neuen Konzeption(cid:147) auf dem Gebiet der technischen Harmonisierung und der Normung (1) entsprechen, derzufolge sich die Harmonisierung von Rechtsvorschriften auf die Festlegung von grundlegenden Anforderungen (cid:151) durch entsprechende Richtlinien (cid:151) zu beschr(cid:228)nken hat, denen die in Verkehr gebrachten Pro- dukte gen(cid:252)gen m(cid:252)ssen. (13) In der Entschlie(cid:223)ung des Rates vom 19. Juni 1998 wird ein Programm erg(cid:228)nzender gemeinsamer und koordinier- ter Ma(cid:223)nahmen gefordert, z. B. verbesserte dynamische Energieeffizienznormen. HABEN FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Gegenstand dieser Richtlinie sind neue netzbetriebene Vor- schaltger(cid:228)te f(cid:252)r Leuchtstofflampen, nachstehend (cid:132)Vorschaltger(cid:228)- te(cid:147) genannt, gem(cid:228)(cid:223) der Definition in Anhang I. Nicht unter die Richtlinie fallen Vorschaltger(cid:228)te, die als Bauteile f(cid:252)r die Herstellung von Leuchten oder als Komponenten von Leuchten aus der Gemeinschaft exportiert werden. Artikel 2 (1) Die Mitgliedstaaten treffen alle erforderlichen Ma(cid:223)nah- men, um sicherzustellen, da(cid:223) die unter dieser Richtlinie fallen- den Vorschaltger(cid:228)te nur dann in der Gemeinschaft in Verkehr gebracht und in Betrieb genommen werden, wenn ihr Strom- verbrauch den f(cid:252)r die jeweilige Kategorie angesetzten nach dem Verfahren gem(cid:228)(cid:223) Anhang I berechneten H(cid:246)chstwert nicht (cid:252)ber- steigt. (14) Im Hinblick auf eine korrekte Umsetzung der Richtlinie, die Gew(cid:228)hrleistung fairer Wettbewerbsbedingungen f(cid:252)r die Hersteller und den Schutz der Verbraucherrechte ist eine wirksame Durchf(cid:252)hrungsregelung von gro(cid:223)er Wich- tigkeit. (2) Der Hersteller eines von dieser Richtlinie erfa(cid:223)ten Vor- schaltger(cid:228)ts, sein in der Gemeinschaft ans(cid:228)ssiger bevollm(cid:228)chtig- ter Vertreter oder die f(cid:252)r das Inverkehrbringen in der Gemein- schaft verantwortliche Person mu(cid:223) daf(cid:252)r sorgen, da(cid:223) jedes in Verkehr gebrachte Vorschaltger(cid:228)t der in Absatz 1 genannten Anforderung gen(cid:252)gt. (15) Dem Beschlu(cid:223) 93/465/EWG des Rates vom 22. Juli 1993 (cid:252)ber die in den technischen Harmonisierungsrichtlinien zu verwendenden Module f(cid:252)r die verschiedenen Phasen der Konformit(cid:228)tsbewertungsverfahren und die Regeln f(cid:252)r die Anbringung und Verwendung der CE-Konformit(cid:228)ts- kennzeichnung (2) ist Rechnung zu tragen. (16) Im Interesse der internationalen Wettbewerbsf(cid:228)higkeit sollten nach M(cid:246)glichkeit internationale Normen verwen- det werden. Der Stromverbrauch von Vorschaltger(cid:228)ten ist festgelegt durch die Norm EN 50294 des Europ(cid:228)ischen Komitees f(cid:252)r Normung vom Juli 1998, die sich auf inter- nationale Normen st(cid:252)tzt. (17) Die den Energieeffizienzanforderungen dieser Richtlinie entsprechenden Vorschaltger(cid:228)te f(cid:252)r Leuchtstofflampen m(cid:252)ssen die CE-Kennzeichnung tragen und mit den ent- sprechenden technischen Unterlagen versehen sein, damit sie in der Gemeinschaft frei vermarktet werden k(cid:246)nnen. (18) Die Richtlinie beschr(cid:228)nkt sich auf netzbetriebene Vor- schaltger(cid:228)te f(cid:252)r Leuchtstofflampen. (19) Aufgrund des hohen Anteils der Importe in den Gemein- schaftsmarkt hat es sich als unm(cid:246)glich erwiesen, die in dem Vorschlag genannten Ziele auf dem Wege einer aus- gehandelten Vereinbarung mit dem europ(cid:228)ischen Verband der Vorschaltger(cid:228)tehersteller CELMA zu erreichen (cid:151) (1) ABl. C 136 vom 4. 6. 1985, S. 1. (2) ABl. L 220 vom 30. 8. 1993, S. 23. Artikel 3 (1) Die Mitgliedstaaten d(cid:252)rfen das Inverkehrbringen und die Inbetriebnahme von Vorschaltger(cid:228)ten, die zum Nachweis ihrer Konformit(cid:228)t mit allen Bestimmungen dieser Richtlinie die CE- Kennzeichnung tragen, in ihrem Hoheitsgebiet nicht verbieten, beschr(cid:228)nken oder behindern. Bis zum Beweis des Gegenteils gehen die Mitgliedstaaten (2) davon aus, da(cid:223) Vorschaltger(cid:228)te, die mit der CE-Kennzeichnung gem(cid:228)(cid:223) Artikel 5 versehen sind, allen Bestimmungen dieser Richtlinie entsprechen. (3) a) Wenn Vorschaltger(cid:228)te unter weitere, auf andere Aspekte abstellende Richtlinien fallen, die ebenfalls die CE-Kenn- zeichnung vorsehen, so gilt, da(cid:223) die betreffenden Vor- schaltger(cid:228)te bis zum Beweis des Gegenteils als den Be- stimmungen dieser anderen Richtlinie entsprechend zu gelten haben. b) Steht jedoch laut einer oder mehrerer dieser Richtlinien dem Hersteller w(cid:228)hrend einer (cid:220)bergangszeit die Wahl der anzuwendenden Regelung frei, so wird durch die CE-Kennzeichnung lediglich die Konformit(cid:228)t mit den Bestimmungen der vom Hersteller angewandten Richt- In diesem Fall m(cid:252)ssen die den Vor- linien angezeigt. schaltger(cid:228)ten beiliegenden technischen Unterlagen, Hin- weisen oder Anleitungen die Nummern der jeweils an- gewandten Richtlinien entsprechend ihrer Ver(cid:246)ffent- lichung im Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft tra- gen. C 274 E/12 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften 28. 9. 1999 c) Werden Vorschaltger(cid:228)te als Bauteile f(cid:252)r die Herstellung von Leuchten oder als Komponenten von Leuchten aus der Gemeinschaft exportiert, so ist dies vom Hersteller, seinem in der Gemeinschaft ans(cid:228)ssigen bevollm(cid:228)chtigten Vertreter oder von der f(cid:252)r das Inverkehrbringen in der Gemeinschaft verantwortlichen Person deutlich anzuge- ben in den den Vorschaltger(cid:228)ten beiliegenden tech- nischen Unterlagen, Hinweisen oder Anleitungen. Artikel 4 Die auf Vorschaltger(cid:228)te anzuwendenden Verfahren der Konfor- mit(cid:228)tsbewertung und die Bestimmungen zur Anbringung der CE-Kennzeichnung sind in Anhang II festgelegt. Artikel 5 (1) Die Vorschaltger(cid:228)te d(cid:252)rfen nur mit der CE-Kennzeich- nung in Verkehr gebracht werden. Diese Kennzeichnung be- steht aus der Buchstabenfolge (cid:132)CE(cid:147). Das zu verwendende Kenn- zeichnungsmuster ist in Anhang III wiedergegeben. Die CE- Kennzeichnung ist deutlich sichtbar, lesbar und dauerhaft auf den Vorschaltger(cid:228)ten sowie gegebenenfalls auf der Verpackung anzubringen. (2) Es ist verboten, auf den Vorschaltger(cid:228)ten Kennzeichnun- gen anzubringen, durch die Dritte hinsichtlich der Bedeutung und des Schriftbildes der CE-Kennzeichnung irregef(cid:252)hrt werden k(cid:246)nnten. Jede andere Kennzeichnung darf auf den Ger(cid:228)ten, ihrer Verpackung, der Gebrauchsanleitung oder sonstigen Un- terlagen angebracht werden, wenn sie die Sichtbarkeit und Les- barkeit der CE-Kennzeichnung nicht beeintr(cid:228)chtigt. Artikel 6 Stellt ein Mitgliedstaat fest, da(cid:223) die CE-Kennzeichnung (1) unberechtigterweise oder nicht ordnungsgem(cid:228)(cid:223) angebracht wurde, so ist der Hersteller oder sein in der Gemeinschaft ans(cid:228)ssiger bevollm(cid:228)chtigter Vertreter verpflichtet, daf(cid:252)r zu sor- gen, da(cid:223) das Produkt wieder mit den Vorschriften in Einklang gebracht und den einschl(cid:228)gigen Auflagen des jeweiligen Mit- gliedstaats Folge geleistet wird. Sind weder der Hersteller noch sein bevollm(cid:228)chtigter Vertreter in der Gemeinschaft ans(cid:228)ssig, so f(cid:228)llt diese Verpflichtung der Person zu, die f(cid:252)r das Inverkehr- bringen des Vorschaltger(cid:228)ts auf dem Gemeinschaftsmarkt ver- antwortlich ist. (2) Falls die Nicht(cid:252)bereinstimmung weiterbesteht, ergreift der Mitgliedstaat alle notwendigen Ma(cid:223)nahmen gem(cid:228)(cid:223) Artikel 7, um das Inverkehrbringen des betreffenden Produkts ein- zuschr(cid:228)nken oder zu untersagen bzw. zu gew(cid:228)hrleisten, da(cid:223) es vom Markt genommen wird. Der Mitgliedstaat unterrichtet die Kommission unverz(cid:252)g- (2) lich von einer solchen Ma(cid:223)nahme und begr(cid:252)ndet seine Ent- scheidung. Die Kommission gibt diese Informationen an die (cid:252)brigen Mitgliedstaaten weiter. Artikel 8 (1) Die Mitgliedstaaten erlassen und ver(cid:246)ffentlichen binnen eines Jahres nach Verabschiedung der Richtlinie die erforderli- chen Rechts- und Verwaltungsvorschriften, um dieser Richtlinie nachzukommen. Sie setzen die Kommission unverz(cid:252)glich da- von in Kenntnis. Die Mitgliedstaaten wenden diese Vorschriften nach Ablauf ei- ner Frist von einem Jahr an, vom Zeitpunkt der Verabschiedung dieser Richtlinie an gerechnet. Bei dem Erla(cid:223) dieser Vorschriften nehmen die Mitgliedstaaten in den Vorschriften selbst oder durch einen Hinweis bei der amtlichen Ver(cid:246)ffentlichung auf diese Richtlinie Bezug. In wel- cher Form dies geschieht, entscheiden die Mitgliedstaaten. Die Mitgliedstaaten teilen der Kommission den Wortlaut (2) der innerstaatlichen Vorschriften mit, die sie auf dem unter diese Richtlinie fallenden Gebiet erlassen. (3) Die Mitgliedstaaten erlauben w(cid:228)hrend des Zeitraums von einem Jahr nach der Verabschiedung dieser Richtlinie das Inver- kehrbringen von Vorschaltger(cid:228)ten, die den zum Zeitpunkt der Verabschiedung dieser Richtlinie in ihrem Hoheitsgebiet gelten- den Anforderungen entsprechen. Artikel 9 (1) Nach Ablauf von vier Jahren, von der Verabschiedung dieser Richtlinie an gerechnet, gelten die in Anhang I A fest- gelegten h(cid:246)chstzul(cid:228)ssigen Stromverbrauchswerte. (2) Vor Ablauf einer Frist von vier Jahren, von der Ver- abschiedung dieser Richtlinie an gerechnet, bewertet die Kom- mission, ob die erzielten Ergebnisse den Erwartungen entspre- chen. Mit der Perspektive, eine dritte Stufe der Energieeffizienz- steigerung anzuschlie(cid:223)en, pr(cid:252)ft die Kommission danach in Ab- sprache mit den betroffenen Parteien, ob die Notwendigkeit besteht, eine dritte Serie von Verbrauchsh(cid:246)chstgrenzen mit ei- ner signifikant optimierten Energieeffizienz der Vorschaltger(cid:228)te festzulegen. In diesem Fall wird man bei der Festlegung solcher Verbrauchswerte und der entsprechenden Anpassungsfristen davon ausgehen, welche Verbrauchswerte unter den dann herr- schenden Bedingungen wirtschaftlich machbar und technisch durchf(cid:252)hrbar erscheinen. Gepr(cid:252)ft werden zu diesem Zeitpunkt auch alle anderen Ma(cid:223)nahmen, die zur weiteren Verbesserung der Energieeffizienz als angemessen erachtet werden. Artikel 7 Artikel 10 (1) Jede in der Anwendung dieser Richtlinie getroffene Ent- scheidung, die das Inverkehrbringen eines Vorschaltger(cid:228)ts ein- schr(cid:228)nkt, mu(cid:223) genau begr(cid:252)ndet werden. Sie wird dem Betrof- fenen unverz(cid:252)glich unter Nennung der ihm nach jeweiligem nationalen Recht zustehenden Rechtsmittel und der zu deren Einlegung einzuhaltenden Fristen bekanntgegeben. Diese Richtlinie tritt am zwanzigsten Tag nach ihrer Ver(cid:246)ffent- lichung im Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften in Kraft. Artikel 11 Diese Richtlinie ist an die Mitgliedstaaten gerichtet. 28. 9. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 274 E/13 ANHANG I Berechnung des h(cid:246)chstzul(cid:228)ssigen Stromverbrauchs von Vorschaltger(cid:228)ten und Verfahren der Konformit(cid:228)ts(cid:252)ber- pr(cid:252)fung Die Energieeffizienz des Lampen-Vorschaltger(cid:228)t-Stromkreises ergibt sich aus der Gesamteingangsleistung. Diese ist ab- h(cid:228)ngig von der Lampenleistung und dem Vorschaltger(cid:228)tetyp. Der h(cid:246)chstzul(cid:228)ssige Stromverbrauch eines Vorschaltger(cid:228)ts ist demnach definiert als die maximale Leistung des Vorschaltger(cid:228)t-Lampen-Kreislaufs. F(cid:252)r jede Lampenleistung und jeden Vorschaltger(cid:228)tetyp gelten unterschiedliche H(cid:246)chstgrenzen. Zur Berechnung des maximal zul(cid:228)ssigen Stromverbrauchs eines Ger(cid:228)ts mu(cid:223) es zun(cid:228)chst in eine der nachstehenden Kategorien eingestuft werden: Kategorie Bezeichnung 1 2 3 4 5 6 Vorschaltger(cid:228)te f(cid:252)r stabf(cid:246)rmige Lampen Vorschaltger(cid:228)te f(cid:252)r Kompaktlampen 2-fach Rohr Vorschaltger(cid:228)te f(cid:252)r Kompaktflachlampen 4-fach Rohr Vorschaltger(cid:228)te f(cid:252)r Kompaktlampen 4-fach Rohr Vorschaltger(cid:228)te f(cid:252)r Kompaktlampen 6-fach Rohr Vorschaltger(cid:228)te f(cid:252)r Kompaktlampen in Doppel-D-Ausf(cid:252)hrung Der h(cid:246)chstzul(cid:228)ssige Stromverbrauch in Watt ist in der nachstehenden Tabelle festgelegt: Vorschaltger(cid:228)tekategorie H(cid:246)chstzul(cid:228)ssiger Stromverbrauch Lampenleistung 1 2 3 4 5 6 50 Hz 15 W 18 W 30 W 36 W 38 W 58 W 70 W 18 W 24 W 36 W 18 W 24 W 36 W 10 W 13 W 18 W 26 W 18 W 26 W 10 W 16 W 21 W 28 W 38 W HF 13,5 W 16 W 24 W 32 W 32 W 50 W 60 W 16 W 22 W 32 W 16 W 22 W 32 W 9,5 W 12,5 W 16,5 W 24 W 16 W 24 W 9 W 14 W 19 W 25 W 34 W £ 25 W £ 28 W £ 40 W £ 45 W £ 47 W £ 70 W £ 83 W £ 28 W £ 34 W £ 45 W £ 28 W £ 34 W £ 45 W £ 18 W £ 21 W £ 28 W £ 36 W £ 28 W £ 36 W £ 18 W £ 25 W £ 31 W £ 38 W £ 47 W Begriffsbestimmungen Die in diesem Anhang verwendeten Begriffe entsprechen den Begriffsbestimmungen der europ(cid:228)ischen Norm EN 50294 des Europ(cid:228)ischen Komitees f(cid:252)r Normung vom Juli 1998. C 274 E/14 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften 28. 9. 1999 Zweite Serie von maximalen Stromverbrauchswerten, die nach vier Jahren, von der Verabschiedung an gerechnet, gelten. ANHANG I A Vorschaltger(cid:228)tekategorie H(cid:246)chstzul(cid:228)ssiger Stromverbrauch Lampenleistung 1 2 3 4 5 6 50 Hz 15 W 18 W 30 W 36 W 38 W 58 W 70 W 18 W 24 W 36 W 18 W 24 W 36 W 10 W 13 W 18 W 26 W 18 W 26 W 10 W 16 W 21 W 28 W 38 W HF 13,5 W 16 W 24 W 32 W 32 W 50 W 60 W 16 W 22 W 32 W 16 W 22 W 32 W 9,5 W 12,5 W 16,5 W 24 W 16 W 24 W 9 W 14 W 19 W 25 W 34 W 55 W £ 23 W £ 26 W £ 38 W £ 43 W £ 45 W £ 67 W £ 80 W £ 26 W £ 32 W £ 43 W £ 26 W £ 32 W £ 43 W £ 16 W £ 19 W £ 26 W £ 34 W £ 26 W £ 34 W £ 16 W £ 23 W £ 29 W £ 36 W £ 45 W 28. 9. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 274 E/15 ANHANG II Konformit(cid:228)tsbewertungsverfahren (Modul A) 1. Dieses Modul beschreibt das Verfahren, nach dem der Hersteller oder sein in der Gemeinschaft ans(cid:228)ssiger bevoll- m(cid:228)chtigter Vertreter in Erf(cid:252)llung der Verpflichtungen nach Nummer 2 sicherstellt und erkl(cid:228)rt, da(cid:223) das betreffende Vorschaltger(cid:228)t den f(cid:252)r es geltenden Anforderungen der Richtlinie gen(cid:252)gt. Der Hersteller bringt auf jedem von ihm hergestellten Vorschaltger(cid:228)t die CE-Kennzeichnung an und stellt eine schriftliche Konformit(cid:228)tserkl(cid:228)rung aus. 2. Der Hersteller erstellt die unter Punkt 3 beschriebenen technischen Unterlagen; er oder sein in der Gemeinschaft ans(cid:228)ssiger bevollm(cid:228)chtigter Vertreter halten sie mindestens drei Jahre lang, von Herstellungsdatum des letzten Ger(cid:228)ts an gerechnet, zur Einsichtnahme durch die nationalen Beh(cid:246)rden bereit. Sind weder der Hersteller noch sein bevollm(cid:228)chtigter Vertreter in der Gemeinschaft ans(cid:228)ssig, so f(cid:228)llt diese Verpflich- tung zur Bereithaltung der technischen Unterlagen der Person zu, die f(cid:252)r das Inverkehrbringen des Vorschaltger(cid:228)ts auf dem Gemeinschaftsmarkt verantwortlich ist. 3. Die technischen Unterlagen m(cid:252)ssen eine Bewertung der (cid:220)bereinstimmung des Vorschaltger(cid:228)ts mit den Anforderun- gen der Richtlinie erm(cid:246)glichen. Sie m(cid:252)ssen in dem f(cid:252)r diese Bewertung erforderlichen Ma(cid:223)e informieren (cid:252)ber Konstruktion, Fertigung und Funktionsweise des Vorschaltger(cid:228)ts und zu diesem Zweck folgendes enthalten: i) Namen und Anschrift des Herstellers ii) Eine allgemeine Beschreibung des Modells, die f(cid:252)r dessen eindeutige Identifizierung ausreicht iii) Unterlagen, einschlie(cid:223)lich der zugeh(cid:246)rigen Konstruktionszeichnungen, aus denen Konstruktion und Kenndaten des jeweiligen Modells ersichtlich sind, insbesondere der Bauelemente, die den Energieverbrauch wesentlich beein- flussen iv) Gebrauchsanleitung, falls vorhanden v) Die Ergebnisse der gem(cid:228)(cid:223) Punkt 5 durchgef(cid:252)hrten Energieverbrauchsmessungen vi) Angaben zur Konformit(cid:228)t der Me(cid:223)werte mit den in Anhang I festgelegten Energieverbrauchsanforderungen. 4. Technische Unterlagen, die zur Einhaltung anderer gemeinschaftlicher Rechtsvorschriften erstellt wurden, k(cid:246)nnen verwendet werden, sofern die in diesem Anhang festgelegten Anforderungen erf(cid:252)llt sind. 5. Den Vorschaltger(cid:228)teherstellern obliegt es, den Stromverbrauch jedes unter diese Richtlinie fallenden Vorschaltger(cid:228)ts gem(cid:228)(cid:223) dem in der Europ(cid:228)ischen Norm EN 50294 festgelegten Verfahren einzustellen und die Konformit(cid:228)t des Ger(cid:228)ts mit den Anforderungen in Artikel 2 zu gew(cid:228)hrleisten. 6. Der Hersteller oder sein bevollm(cid:228)chtigter Vertreter bewahrt zusammen mit den technischen Unterlagen eine Kopie der Konformit(cid:228)tserkl(cid:228)rung auf. 7. Der Hersteller trifft alle erforderlichen Ma(cid:223)nahmen, damit das Herstellungsverfahren die (cid:220)bereinstimmung der Vor- schaltger(cid:228)te mit den in Punkt 2 genannten technischen Unterlagen und den einschl(cid:228)gigen Anforderungen der Richt- linie gew(cid:228)hrleistet. ANHANG III CE-Konformit(cid:228)tskennzeichnung Die CE-Konformit(cid:228)tskennzeichnung besteht aus den Buchstaben (cid:132)CE(cid:147) mit folgendem Schriftbild: Bei Verkleinerung oder Vergr(cid:246)(cid:223)erung der CE-Kennzeichnung m(cid:252)ssen die sich aus dem oben abgebildeten Raster ergebenden Proportionen eingehalten werden. Die verschiedenen Bestandteile der CE-Kennzeichnung m(cid:252)ssen etwa gleich hoch sein; die Mindesth(cid:246)he betr(cid:228)gt 5 mm


title: Information from the Commission - List of airports corresponding to the definition of 'International Community Airport' given in article 197 of Commission Regulation (EEC) No 2454

eurovoc_concepts:
EU Member State
airport
international transport

text: 16. 6. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 168/5 LIST OF AIRPORTS CORRESPONDING TO THE DEFINITION OF (cid:145)INTERNATIONAL COMMUNITY AIRPORT(cid:146) GIVEN IN ARTICLE 197 OF COMMISSION REGULATION (EEC) No 2454 Antwerpen (Deurne) Brussel (cid:151) Bruxelles Charleroi (Gosselies) Billund Lufthavn Bornholms Lufthavn Esbjerg Lufthavn Kłbenhavns Lufthavn, Kastrup Flughafen Augsburg Flughafen Bayreuth Flughafen Berlin-Sch(cid:246)nefeld Flughafen Berlin-Tegel Zentralflughafen Berlin-Tempelhof Flughafen Bremen Flughafen Dortmund Flughafen Dresden Flughafen D(cid:252)sseldorf Landeplatz Egelsbach (Hessen) Flughafen Erfurt Flughafen Frankfurt Main Flughafen Friedrichshafen Flughafen Hamburg Flughafen Hannover Athinon Makedonia (Thessaloniki) N. Kazantzakis (Heraklio) I. Kapodistrias (Kerkyra) Diagoras (Rodos) Araxos Mytilini + Limnos Dimokritos (Alexandropoulis) Zakinthos Kalamata Kefalonia Kos Samos Chania Alicante Almer(cid:237)a Arrecife (Lanzarote) AvilØs (Asturias) Barcelona Bilbao (1999/C 168/06) BELGI¸/BELGIQUE LiŁge (Bierset) Oostende DANMARK Roskilde Lufthavn ¯rhus Lufthavn Aalborg Lufthavn DEUTSCHLAND Flughafen Hof Flughafen Karlsruhe Flughafen Kiel Flughafen K(cid:246)ln/Bonn Flughafen Leipzig/Halle Flughafen Mannheim Flughafen M(cid:246)nchengladbach Flughafen M(cid:252)nchen Flughafen M(cid:252)nster/Osnabr(cid:252)ck Flughafen N(cid:252)rnberg Flughafen Paderborn/Lippstadt Flughafen Rostock Flughafen Saarbr(cid:252)cken Flughafen Stuttgart ¯¸¸`˜` M. Alexandros (Kavala) Ioannina Mikonos Preveza Skiathos Santorini Milos Paros Karpathos Chios Naxos N. Aghialos Sitia ESPA(cid:209)A Gerona-Costa Brava Granada Ibiza Jerez La Coruæa Las Palmas de Gran Canaria C 168/6 EN Official Journal of the European Communities 16. 6. 1999 Madrid-Barajas Mah(cid:243)n-Menorca MÆlaga Melilla Murcia-San Javier Palma de Mallorca Puerto de Rosario-Fuerteventura Reus Sabadell San SebastiÆn Santa Cruz de la Palma Abbeville Agen Ajaccio-Campo dell’oro Albi Amiens Angers AngoulŒme Annecy Annemasse Auxerre Avignon Ba(cid:136)le-Mulhouse Bastia-Poretta Beauvais-TillØ Bergerac Besan(cid:231)on BØziers Biarritz-Bayonne-Anglet Bordeaux-MØrignac Bourges Brest-Guivapas Caen-Carpiquet Cahors Calais Calvi (cid:151) Sainte-Catherine Cannes-Mandelieu Carcassonne Castres Cayenne-Rochambeau ChambØry Charleville Cha(cid:136)teauroux Cherbourg Clermont-Ferrand (cid:151) Aulnat Colmar Courchevel Deauville Dieppe Dijon Dinard D(cid:244)le (cid:201)pinal Figari Fort-de-France (cid:151) Le Lamentin FrØjus Gap Granville Santander Santiago Sevilla Tenerife-Norte Tenerife-Sur Valencia Villanubla-Valladolid Vigo Vitoria Zaragoza FRANCE Grenoble (cid:151) Saint-Geoirs Issy-les-Moulineaux La Mole La Rochelle Lannion Laval Le Bourget Le Castelet Le Havre Le Mans Le Touquet Lille-Lesquin Limoges Lognes Lorient (cid:151) Lann-BihouØ Lyon-Bron Lyon-Satolas Marseille-Provence Meaux MegŁve Metz-Nancy-Lorraine MontbØliard Montpellier-FrØjorgues Morlaix Nancy-Essey Nantes-Atlantique Nevers Nice-C(cid:244)te d’Azur N(cid:238)mes-Garons OrlØans-Bricy OrlØans (cid:151) Saint-Denis-de-l’H(cid:244)tel Orly Pau-PyrØnØes PØrigueux Perpignan-Rivesaltes Pointe-(cid:224)-Pitre (cid:151) Le Raizet Poitiers Pontarlier Pontoise Quimper Reims-Champagne Rennes (cid:151) Saint-Jacques Roanne Rodez Roissy (cid:151) Charles-de-Gaulle Rouen Saint-Brieuc 16. 6. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 168/7 Saint-Denis (cid:151) Gillot Saint-(cid:201)tienne Saint-Nazaire Saint-Yan Strasbourg-Entzheim Tarbes-Ossun-Lourdes Toulouse Blagnac Tours Dublin airport Cork airport Aosta Albenga Alghero Fertilia Ancona Falconara Bari Palese Bergamo Orio al Serio Biella Bologna Borgo Panigale Bolzano Brindisi Casale Cagliari Elmas Catania Fontanarossa Firenze Peretola Forl(cid:237) Ridolfi Genova C. Colombo Grosseto Lamezia Terme Marina di Campo Milano Linate Milano Malpensa Napoli Capodichino Luxembourg Budel Eelde Eindhoven Gilze-Rijen Rotterdam Schiphol Seppe Soesterberg Flughafen Wien Flughafen Linz Flughafen Salzburg Toussus-le-Noble Troyes Valence Valenciennes Vannes Vesoul Vichy IRELAND/EIRE Shannon airport ITALIA Olbia Costa Smeralda Padova Palermo Punta Raisi Pantelleria Parma Perugia S. Egidio Pescara Pisa Reggio Calabria Rimini Miramare Roma Ciampino Roma Fiumicino Roma Urbe Ronchi dei Legionari Torino Caselle Trapani Birgi Treviso S. Giuseppe Venezia Lido Venezia Tessera Verona Villafranca LUXEMBOURG NEDERLAND Hilversum Lelystad Maastricht Midden-Zeeland Teuge Texel Twente (cid:214)STERREICH Flughafen Graz Flughafen Klagenfurt Flughafen Innsbruck C 168/8 EN Official Journal of the European Communities 16. 6. 1999 Aeroporto de Lisboa Aeroporto Francisco SÆ Carneiro (Porto) Aeroporto de Faro Aeroporto de Santa Catarina (Madeira) Helsinki-Vantaan lentoasema Ivalon lentoasema Joensuun lentoasema Jyv(cid:228)skyl(cid:228)n lentoasema Kajaanin lentoasema Kemi-Tornion lentoasema Kruunupyyn lentoasema Kuopion lentoasema Lappeenrannan lentoasema Arlanda (Stockholm) Arvidsjaur Bromma Falun-Borl(cid:228)nge G(cid:246)teborg-S(cid:228)ve Halmstad Helsingborg Heliport J(cid:246)nk(cid:246)ping Kalmar Karlstad Kiruna Kristianstad Landvetter (G(cid:246)teborg) Link(cid:246)ping Aberdeen (Dyce) Belfast (Aldergrove) Biggin Hill Birmingham Blackpool Bournemouth Bristol Cambridge Cardiff-Wales City-Airport-London Coventry East Midlands Airport Edinburgh Exeter Gatwick Airport-London Glasgow Heathrow Airport-London Humberside PORTUGAL Aeroporto de Porto Santo (Madeira) Aeroporto de Ponta Delgada (A(cid:231)ores) Aeroporto de Santa Maria (A(cid:231)ores) Aeroporto das Lajes (A(cid:231)ores) SUOMI Mariehamn flygplats Oulun lentoasema Porin lentoasema Rovaniemen lentoasema Savonlinnan lentoasema Tampere-Pirkkalan lentoasema Turun lentoasema Vaasan lentoasema Varkauden lentoasema SVERIGE Lule(cid:229)-Kallax Malm(cid:246) Heliport Norrk(cid:246)ping Nyk(cid:246)ping (Stockholm-Skavsta) (cid:214)rebro (cid:214)stersund Ronneby Sturup (Malm(cid:246)), including: Passenger Terminal in Malm(cid:246) Sundsvall-H(cid:228)rn(cid:246)sand Ume(cid:229) Visby V(cid:228)ster(cid:229)s V(cid:228)xj(cid:246) UNITED KINGDOM Isle of Man (Ronaldsway) Leeds Bradford Liverpool Luton Lydd Manchester Manston Newcastle Norwich Plymouth (Roborough) Prestwick Shoreham Southampton Southend Stansted Airport-London Sumburgh Teesside


title: Komission asetus (EY) N:o 1249/1999, annettu 16 päivänä kesäkuuta 1999, tuontitullien muuttamisesta vilja-alalla

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing

formats: pdf print

text: L 150/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 17. 6. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1249/1999, annettu 16 päivänä kesäkuuta 1999, tuontitullien muuttamisesta vilja-alalla EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja- alan tuontitullien osalta 28 päivänä kesäkuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1249/96 (3), sellai- sena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2519/98 (4) ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan, sekä katsoo, että vilja-alan tuontitullit vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 1236/1999 (5), ja asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 1 kohdassa sääde- tään, että jos tuontitullien laskettu keskiarvo soveltamis- kauden aikana poikkeaa 5 EUR tonnilta vahvistetusta tullin määrästä, tulleja tarkistetaan vastaavasti; mainittu poikkeaminen on tapahtunut; tämän vuoksi on tarpeen tarkistaa asetuksessa (EY) N:o 1236/1999 vahvistettuja tuontitulleja, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Korvataan asetuksen (EY) N:o 1236/1999 liitteet I ja II tämän asetuksen liitteillä I ja II. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 17 päivänä kesäkuuta 1999. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsen- valtioissa. Tehty Brysselissä 16 päivänä kesäkuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EYVL L 161, 29. 6. 1996, s. 125. (4) EYVL L 315, 25. 11. 1998, s. 7. (5) EYVL L 149, 16. 6. 1999, s. 31. 17. 6. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 150/25 Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden tuontitullit LIITE I Tuontitulli tuotaessa maa-, joki- tai merikuljetuksena Välimeren, Mustanmeren tai Itämeren satamista (EUR/t) Tuontitulli tuotaessa lentoteitse tai muista satamista (2) (EUR/t) CN-koodi Tavaran kuvaus 1001 10 00 Durumvehnä korkealaatuinen keskilaatuinen (1) 1001 90 91 Tavallinen vehnä, siemenvilja 1001 90 99 Tavallinen vehnä, korkealaatuinen, muu kuin siemen- vilja (3) keskilaatuinen heikkolaatuinen 1002 00 00 Ruis 1003 00 10 Ohra, siemenvilja 1003 00 90 Ohra, muu kuin siemenvilja (3) 1005 10 90 Maissi, siemenvilja, muu kuin hybridimaissi 1005 90 00 Maissi, muu kuin siemenvilja (3) 37,43 47,43 49,95 49,95 81,20 99,78 105,89 105,89 105,89 97,64 97,64 27,43 37,43 39,95 39,95 71,20 89,78 95,89 95,89 95,89 87,64 87,64 95,89 1007 00 90 Durra, muut kuin kylvämiseen tarkoitetut hybridit 105,89 (1) Sellaisen durumvehnän osalta, joka ei vastaa asetuksen (EY) N:o 1249/96 liitteessä I tarkoitettua keskilaatuisen durumvehnän vähimmäislaatua, sovelletaan heikkolaatuiselle tavalliselle vehnälle vahvistettua tullia. (2) Atlantin valtameren tai Suezin kanavan kautta yhteisöön tulevien tavaroiden osalta (asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 4 kohta) tuoja voi päästä osalliseksi joka on: tullinalennuksesta,  3 EUR/t,  2 EUR/t, jos purkamissatama sijaitsee Välimerellä, tai jos purkamissatama sijaitsee Irlannissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Tanskassa, Ruotsissa, Suomessa tai Iberian niemimaan Atlantin valtameren puoleisella rannikolla. (3) Tuoja voi päästä osalliseksi kiinteämääräisestä alennuksesta, jonka määrä on 14 tai 8 EUR tonnilta, jos asetuksen (EY) N:o 1249/96 2 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät. L 150/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 17. 6. 1999 LIITE II Tullien laskentatekijät (15. 6. 1999) 1. Vahvistamispäivää edeltävien kahden viikon keskiarvot: Pörssinoteeraukset Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Minneapolis Tuote (valkuais-%, kun kosteus on 12 %) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 keskilaa- tuinen (*) US barley 2 Noteeraus (EUR/t) 119,36 101,23 90,75 83,20 142,42 (**) 132,42 (**) 73,99 (**) Lisä/Meksikonlahti (EUR/t) Lisä/Suuret järvet (EUR/t) (*) Vähennys 10 EUR/t (”discount”) (**) Fob Duluth.  10,57 8,99  0,88  10,57        (asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan ensimmäinen kappale). 2. Maksut: MeksikonlahtiRotterdam: 14,17 EUR/t; Suuret järvetRotterdam: 25,74 EUR/t. 3. Asetuksen (EY) N:o 1249/96 4 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetut tukipalkkiot: 0,00 EUR/t (HRW2) 0,00 EUR/t (SRW2)