title: Sporazum između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o određenim aspektima javne nabave

eurovoc_concepts:
Switzerland
agreement (EU)
agreement on government procurement
public contract
public procurement

text: L_2002114HR. 01043001. xml 11/Sv. 060 HR Službeni list Europske unije 431 22002A0430(06) L 114/430 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 21. 06. 1999. SPORAZUM između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o određenim aspektima javne nabave EUROPSKA ZAJEDNICA (dalje u tekstu „Zajednica”), s jedne strane, i ŠVICARSKA KONFEDERACIJA (dalje u tekstu „Švicarska”), s druge strane, dalje u tekstu „stranke”, UZIMAJUĆI U OBZIR napore i obveze stranaka da liberaliziraju tržišta javne nabave, posebno kroz Sporazum o javnoj nabavi koji je sklopljen u Marakešu 15. travnja 1994. i stupio na snagu 1. siječnja 1996. i kroz donošenje nacionalnih propisa kojima se predviđa učinkovito otvaranje tržišta u području javne nabave kroz postupnu liberalizaciju, UZIMAJUĆI U OBZIR razmjenu pisama od 25. ožujka i 5. svibnja 1994. između Europske komisije i Švicarskog saveznog ureda za vanjske ekonomske poslove, UZIMAJUĆI U OBZIR Sporazum sklopljen 22. srpnja 1972. između Švicarske i Zajednice, U ŽELJI da se poboljša i proširi područje primjene odgovarajućih priloga Dodatku 1. Sporazumu o javnoj nabavi, U ŽELJI da se i nadalje provode liberalizacijski napori kroz osiguranje međusobnog pristupa ugovorima o nabavi proizvoda, radova i usluga koje dodjeljuju njihovi telekomunikacijski i željeznički operatori, subjekti koji posluju u energetici s iznimkom električne energije i privatni komunalni subjekti koji posluju na temelju posebnih ili isključivih prava koja im je odobrilo nadležno državno tijelo, a pružaju usluge u području pitke vode, električne energije, gradskog prijevoza, zračnih luka i pomorskih ili riječnih luka, SPORAZUMJELE SU SE: POGLAVLJE 1. PROŠIRENJE PODRUČJA PRIMJENE SPORAZUMA O JAVNOJ NABAVI SKLOPLJENOG U OKVIRU SVJETSKE TRGOVINSKE ORGANIZACIJE Članak 1. Obveze Zajednice 1. Radi dopune i proširenja opsega svojih obveza u odnosu na Švicarsku na temelju Sporazuma o javnoj nabavi (SJN) koji je potpisan 15. travnja 1994. u okviru Svjetske trgovinske organizacije (WTO), Zajednica se obvezuje izmijeniti svoje priloge i opće napomene uz Dodatak I. Sporazumu o javnoj nabavi kako slijedi: izbrisati upućivanje na Švicarsku u prvoj alineji Opće napomene br. 2 kako bi se švicarskim dobavljačima i pružateljima usluga u skladu s člankom XX. omogućilo podnošenje žalbe na dodjelu ugovora od strane subjekata Zajednice koji su navedeni u Prilogu 2. , stavku 2. 2. Zajednica obavješćuje tajništvo Svjetske trgovinske organizacije o ovoj izmjeni u roku od mjesec dana od stupanja na snagu ovog Sporazuma. Članak 2. Obveze Švicarske 1. Radi dopune i proširenja opsega svojih obveza u odnosu na Zajednicu na temelju Sporazuma o javnoj nabavi Švicarska se obvezuje izmijeniti svoje priloge i opće napomene uz Dodatak I. Sporazumu o javnoj nabavi kako slijedi: u Prilog 2. pod „Popisom subjekata” umetnuti novu točku nakon točke 2. : „3. Nadležna tijela i javna tijela na razini okruga i općine. ” 2. Švicarska mora obavijestiti tajništvo Svjetske trgovinske organizacije o ovoj izmjeni u roku od mjesec dana od stupanja ovog Sporazuma na snagu. POGLAVLJE II. NABAVA OD STRANE OPERATORA U PODRUČJU TELEKOMUNIKACIJSKIH USLUGA I USLUGA ŽELJEZNIČKOG PROMETA TE NEKIH KOMUNALNIH SUBJEKATA Članak 3. Ciljevi, definicije i područje primjene 1. Cilj ovog Sporazuma je operatorima na području telekomunikacijskih usluga, usluga željezničkog prometa i subjektima koji posluju u energetici s iznimkom električne energije te privatnim komunalnim subjektima obiju stranaka osigurati uzajamni, transparentni i nediskriminirajući pristup dobavljača roba i pružatelja usluga stranaka nabavi proizvoda i usluga, uključivši građevinske usluge. 2. Za potrebe ovog poglavlja: (a) „operateri telekomunikacijskih usluga” znači subjekti koji osiguravaju ili upravljaju javnim telekomunikacijskim mrežama ili pružaju jednu ili više javnih telekomunikacijskih usluga i koji su ili tijela javne vlasti ili javna poduzeća ili posluju na temelju posebnih ili isključivih prava koja im je odobrilo nadležno tijelo jedne od stranaka; (b) „javna telekomunikacijska mreža” znači telekomunikacijska infrastruktura dostupna javnosti i koja omogućuje prijenos signala između definiranih završnih točaka mreže putem žice, mikrovalova, optičkim sredstvima ili drugim elektromagnetskim sredstvima; (c) „javne telekomunikacijske usluge” znači usluge čije se pružanje sastoji u potpunosti ili djelomično od prijenosa i usmjeravanja signala javne telekomunikacijske mreže putem telekomunikacijskih procesa, s izuzetkom emitiranja radijskog i televizijskog programa; (d) „operatori usluga željezničkog prijevoza” znači naručitelji koji su ili tijela javne vlasti ili javna poduzeća ili posluju na temelju posebnih ili isključivih prava koja im je odobrilo nadležno tijelo jedne od stranaka i čija je jedna od djelatnosti upravljanje mrežom za pružanje usluga javnosti u području željezničkog prometa; (e) „subjekti koji posluju u energetici s iznimkom električne energije” znači naručitelji koji su tijela javne vlasti ili javna poduzeća ili posluju na temelju posebnih ili isključivih prava koja im je odobrilo nadležno tijelo jedne od stranaka i čija je jedna od djelatnosti bilo koja od djelatnosti koje su niže navedene pod i. i ii. ili njihova kombinacija: i. stavljanje na raspolaganje nepokretnih mreža ili njihovo upravljanje s ciljem pružanja javne usluge u vezi s proizvodnjom, prijenosom ili distribucijom plina ili topline ili isporuka plina ili topline u te mreže; ili ii. iskorištavanje zemljopisnog područja s ciljem istraživanja ili vađenja nafte, plina, ugljena ili ostalih krutih goriva; (f) „privatna komunalna poduzeća” znači naručitelji koji nisu uključeni u Sporazum o javnoj nabavi, ali koji posluju na temelju posebnih ili isključivih prava koja im je odobrilo nadležno tijelo jedne od stranaka i čija je jedna djelatnost bilo koja od onih koje su niže navedene pod i. do v. ili njihova kombinacija: i. stavljanje na raspolaganje nepokretnih mreža ili njihovo upravljanje s ciljem pružanja javne usluge u vezi s proizvodnjom, prijenosom ili distribucijom pitke vode ili isporuka pitke vode u te mreže; ii. stavljanje na raspolaganje fiksnih mreža ili njihovo upravljanje s ciljem pružanja javne usluge u vezi s proizvodnjom, prijenosom ili distribucijom električne energije ili isporuka električne energije u te mreže; iii. stavljanje na raspolaganje objekata u zračnim lukama i drugih terminala za zračne prijevoznike; iv. stavljanje na raspolaganje lučkih objekata u pomorskim ili riječnim lukama i drugih terminala za pomorske prijevoznike ili prijevoznike na unutarnjim plovnim putovima; v. vođenje rada mreža kojima se pruža javna usluga u području prometa gradskom željeznicom, automatiziranim sustavima, tramvajem, trolejbusom, autobusom ili žičarom. 3. Ovaj se Sporazum primjenjuje na sve zakone, propise i prakse koji se odnose na postupke nabave u kojima su naručitelji telekomunikacijski operatori, željeznički operatori, subjekte koji posluju u energetici s iznimkom električne energije te privatna komunalna poduzeća (dalje u tekstu „obuhvaćeni subjekti”) kako je definirano u ovom članku i navedeno u prilozima I. do IV. te na dodjelu ugovora o nabavi od strane ovih obuhvaćenih subjekata. 4. Članci 5. i 6. odnose se na ugovore ili niz ugovora čija procijenjena vrijednost, bez PDV-a, nije manja od: (a) ako ih dodjeljuje telekomunikacijski operator: i. 600 000 eura ili protuvrijednosti u posebnim pravima vučenja povezano s ugovorima o isporuci i uslugama; ii. 5 000 000 eura ili protuvrijednosti u posebnim pravima vučenja povezano s ugovorima o radovima; (b) ako ih dodjeljuju željeznički operatori ili subjekti koji posluju u energetici s iznimkom električne energije: i. 400 000 eura ili protuvrijednosti u posebnim pravima vučenja povezano s ugovorima o isporuci i uslugama; ii. 5 000 000 eura ili protuvrijednosti u posebnim pravima vučenja povezano s ugovorima o građevinskim radovima; (c) ako ih dodjeljuju privatna komunalna poduzeća: i. 400 000 posebnih prava vučenja ili protuvrijednosti u eurima povezano s ugovorima o isporukama i uslugama; ii. 5 000 000 posebnih prava vučenja ili protuvrijednosti u eurima povezano s ugovorima o građevinskim radovima. Pretvorba eura u posebna prava vučenja provodi se u skladu s postupkom utvrđenim Sporazumom o javnoj nabavi. 5. Ovo se poglavlje ne odnosi na ugovore koje su dodijelili telekomunikacijski operatori za nabave namijenjene isključivo kako bi im se omogućilo da pružaju jednu ili više telekomunikacijskih usluga u slučaju kada drugi subjekti imaju mogućnost ponuditi iste usluge u istom zemljopisnom području i u velikoj mjeri pod istim uvjetima. Svaka stranka odmah obavješćuje drugu stranku o takvim ugovorima. Ova se odredba primjenjuje pod istim uvjetima i na ugovore koje dodjeljuju željeznički operatori, subjekti aktivni u energetici s iznimkom električne energije i privatna komunalna poduzeća čim ti sektori budu liberalizirani. 6. U pogledu usluga, uključivši građevinske usluge, ovaj se Sporazum odnosi na one usluge koje su navedene u prilozima VI. i VII. ovom Sporazumu. 7. Ovaj se Sporazum ne odnosi na obuhvaćene subjekte ako oni ispunjavaju uvjete utvrđene člankom 2. stavcima 4. i 5. , člankom 3. , člankom 6. stavkom 1. , člankom 7. stavkom 1. , člankom 9. stavkom 1. , člancima 10. , 11. i 12. te člankom 13. stavkom 1. Direktive 93/38/EEZ, kako je zadnje izmijenjena Direktivom 98/4/EZ (SL L 101, 4. 4. 1998. , str. 1. ) za Zajednicu i u prilozima VI. i VIII. za Švicarsku. Ovaj se Sporazum ne odnosi na ugovore koje dodjeljuju željeznički operatori u slučajevima kada se ti ugovori odnose na kupovinu ili najam proizvoda radi refinanciranja ugovora o isporuci koji su dodijeljeni u skladu s odredbama ovog Sporazuma. Članak 4. Postupci javne nabave 1. Stranke osiguravaju da postupci nabave i prakse kod dodjele ugovora koje primjenjuju njihovi obuhvaćeni subjekti budu u skladu s načelima nediskriminacije, transparentnosti i pravednosti. Ti postupci i prakse ispunjavaju barem sljedeće uvjete: (a) poziv za nadmetanje provodi se objavom obavijesti o natječaju, okvirne obavijesti ili obavijesti o postojanju sustava kvalifikacije. Te obavijesti ili sažetak njihovih važnih elemenata objavljuju se barem na jednom od službenih jezika Sporazuma o javnoj nabavi na nacionalnoj razini u slučaju Švicarske, s jedne strane, i na razini Zajednice, s druge strane. Obavijesti moraju sadržavati sve potrebne informacije o planiranoj nabavi, uključujući, prema potrebi, vrstu postupka nabave koji će se primijeniti; (b) rokovi određuju tako da omogućuju dobavljačima ili pružateljima usluga da pripreme i podnesu ponude; (c) natječajna dokumentacija sadrži sve potrebne informacije, posebno tehničke specifikacije i kriterije za odabir ponuditelja i dodjelu ugovora, a kako bi ponuditelji mogli podnijeti uredne ponude. Natječajna dokumentacija na zahtjev se dostavlja dobavljačima ili pružateljima usluga; (d) kriteriji za odabir su nediskriminirajući. Sustav kvalifikacije koji primjenjuju obuhvaćeni subjekti mora se temeljiti na unaprijed definiranim i nediskriminirajućim kriterijima, a postupak i uvjeti za sudjelovanje na zahtjev se stavljaju na raspolaganje; (e) kriteriji za dodjelu ugovora mogu biti ili ekonomski najpovoljnija ponuda, što uključuje posebne kriterije za vrednovanje kao što su rok za isporuku ili dovršetak, isplativost, kakvoća, tehničko postignuće, poslijeprodajne usluge, obveze u pogledu rezervnih dijelova, cijena itd. ili samo najniža cijena. 2. Stranke također osiguravaju da obuhvaćeni subjekti utvrde sve tehničke specifikacije određene u natječajnoj dokumentaciji u smislu izvedbe, umjesto dizajna ili opisnih značajki. Ove specifikacije temelje se na međunarodnim normama, ako iste postoje, ili na nacionalnim tehničkim propisima, priznatim nacionalnim normama ili priznatim građevinskim propisima. Zabranjene su sve eventualne tehničke specifikacije koje se donose ili primjenjuju s ciljem ili s posljedicom stvaranja nepotrebnih prepreka u nabavi proizvoda ili usluga od strane obuhvaćenih subjekata jedne stranke od druge stranke ili u trgovini između stranaka. Članak 5. Žalbeni postupci 1. Stranke moraju osigurati nediskriminirajuće, pravovremene, transparentne i učinkovite postupke kojima se dobavljačima roba i pružateljima usluga omogućava da ulože žalbu zbog navodnih kršenja Sporazuma koji nastupe u okviru postupka nabave za koji su bili ili jesu zainteresirani. Primjenjuje se žalbeni postupak utvrđen u Prilogu V. 2. Stranke moraju osigurati da njihovi obuhvaćeni subjekti čuvaju dokumentaciju koja se odnosi na postupak javne nabave iz ovog poglavlja u trajanju od najmanje tri godine. 3. Stranke moraju osigurati urednu provedbu odluka koje donesu tijela nadležna za žalbeni postupak. POGLAVLJE III. OPĆE I ZAVRŠNE ODREDBE Članak 6. Zabrana diskriminacije 1. Stranke osiguravaju da obuhvaćeni subjekti u svojim postupcima i praksama dodjele ugovora o javnoj nabavi iznad vrijednosnog praga iz članka 3. stavka 4. u svojim državnim područjima: (a) ne postupaju s proizvodima, uslugama, dobavljačima roba i pružateljima usluga druge stranke nepovoljnije nego s i. domaćim robama, uslugama, dobavljačima roba i pružateljima usluga; ili ii. robom, uslugama, dobavljačima roba i pružateljima usluga iz trećih zemalja; (b) ne postupaju s lokalnim dobavljačem robe ili pružateljem usluge nepovoljnije nego s drugim lokalnim dobavljačem roba ili pružateljem usluga na temelju stupnja pripadnosti fizičkoj ili pravnoj osobi iz druge stranke ili njihova vlasništva ili kontrole; (c) ne diskriminiraju u odnosu na lokalne dobavljače roba ili pružatelje usluga na temelju činjenice da proizvod ili usluga koja se isporučuje potječe iz druge stranke; (d) ne propisuju kompenzaciju kod kvalifikacije i odabira proizvoda, usluga, dobavljača roba ili pružatelja usluga ili kod vrednovanja ponuda i dodjele ugovora. 2. Stranke se obvezuju da neće niti od nadležnih tijela niti od obuhvaćenih subjekata tražiti da postupaju na diskriminirajući način bilo izravno ili neizravno. Za ilustraciju popis područja u kojima je moguća takva diskriminacija nalazi se u Prilogu X. 3. Stranke se obvezuju da će u svojim postupcima i praksi za dodjelu ugovora o javnoj nabavi ispod vrijednosnog praga utvrđenog u članku 3. stavku 4. poticati obuhvaćene subjekte da s dobavljačima robe i pružateljima usluga druge stranke postupaju u skladu s odredbama članka 1. Stranke se slažu da će se najkasnije pet godina od stupanja na snagu ovog Sporazuma preispitati uvjeti i provedba ove odredbe u svjetlu iskustva stečenog u uzajamnim odnosima. U tu svrhu Zajednički odbor sastavit će popis situacija u kojima se primjenjuje načelo utvrđeno u ovom članku. 4. Načela iz stavka 1. , posebno iz točke (a) i. te iz stavaka 2. i 3. ne dovode u pitanje mjere koje su postale potrebne zbog posebnog integracijskog procesa Zajednice i uspostave i funkcioniranja njezinog zajedničkog tržišta te zbog razvoja švicarskog domaćeg tržišta. Isto tako, tim se načelima, posebno načelima iz točke (a) ii. , ne dovodi u pitanje povlašteni tretman odobren na temelju postojećih ili budućih regionalnih sporazuma o gospodarskoj integraciji. Međutim, primjena ove odredbe ne smije ugroziti primjenu ovog Sporazuma. Mjere na koje se odnosi ovaj stavak navedene su u Prilogu IX. ; svaka stranka može prijaviti druge mjere obuhvaćene ovim stavkom. Savjetovanje Zajedničkog odbora provodi se na zahtjev bilo koje ugovorne stranke kako bi se osigurala daljnja zadovoljavajuća provedba ovog Sporazuma. Članak 7. Razmjena informacija 1. U mjeri u kojoj je to potrebno kako bi se osigurala učinkovita provedba Poglavlja II. stranke se međusobno obavještavaju o planiranim promjenama relevantnog zakonodavstva koje spadaju ili će vjerojatno spadati u područje primjene ovog Sporazuma (prijedlozi direktiva, nacrti zakona i odluka i nacrti izmjena Međukantonalnog sporazuma (Concordat intercantonal). 2. Stranke također izvješćuju jedna drugu o svakom drugom pitanju koje je bitno za tumačenje i primjenu ovog Sporazuma. 3. Stranke jedna drugoj trebaju priopćiti imena i adrese „kontaktnih točaka” nadležnih za dostavu informacija o pravnim pravilima koja spadaju u područje primjene ovog Sporazuma i Sporazuma o javnoj nabavi, uključujući na lokalnoj razini. Članak 8. Nadzorno tijelo 1. Provedbu ovog Sporazuma prati neovisno tijelo u svakoj stranci. To tijelo nadležno je za primanje prigovora ili žalbi koje se odnose na primjenu ovog Sporazuma i ono djeluje bez odlaganja i učinkovito. 2. Najkasnije dvije godine nakon stupanja ovog Sporazuma na snagu to tijelo također će biti nadležno za pokretanje postupka ili podnošenje upravne ili sudske tužbe protiv obuhvaćenih subjekata u slučaju povrede Sporazuma u okviru postupka javne nabave. Članak 9. Hitne mjere 1. Ako stranka smatra da druga stranka ne ispunjava svoje obveze na temelju ovog Sporazuma ili da zakon, uredba ili praksa druge stranke značajno smanjuje, ili postoji opasnost da će smanjiti, korist koja za nju nastaje na temelju ovog Sporazuma i ako stranke nisu u stanju odmah dogovoriti odgovarajuću naknadu ili drugu korektivnu mjeru, oštećena stranka može, ne dovodeći u pitanje svoja druga prava i obveze u skladu s međunarodnim pravom, prema potrebi djelomično ili u cijelosti obustaviti primjenu ovog Sporazuma. Odmah mora obavijestiti drugu stranku o svakoj obustavi. Oštećena stranka također može raskinuti ugovor u skladu s člankom 18. stavkom 3. 2. Opseg i trajanje takvih mjera ograničeni su na ono što je nužno kako bi se popravilo stanje i osigurala, ako je to potrebno, pravedna ravnoteža prava i obveza u skladu s ovim Sporazumom. Članak 10. Rješavanje sporova Svaka stranka može pred Zajedničkim odborom pokrenuti spor oko pitanja koje se odnosi na tumačenje ili primjenu ovog Sporazuma, a Zajednički nastoji riješiti spor. Zajedničkom odboru se dostavljaju sve bitne informacije za temeljito ispitivanje situacije s ciljem pronalaženja prihvatljivog rješenja. U tu svrhu Zajednički odbor mora ispitati sve mogućnosti kako bi se osiguralo da ovaj Sporazum i nadalje dobro funkcionira. Članak 11. Zajednički odbor 1. Osniva se Zajednički odbor. On osigurava učinkovitu provedbu i funkcioniranje ovog Sporazuma. U tu svrhu razmjenjuje stajališta i informacije i predstavlja forum za savjetovanje između stranaka. 2. Zajednički odbor sastoji se od predstavnika stranaka i odlučuje sporazumno. On donosi svoj poslovnik i može osnovati radne skupine kako bi mu pružile pomoć u obavljanju njegovih zadaća. 3. Kako bi se osiguralo učinkovito funkcioniranje ovog Sporazuma, Zajednički odbor sastaje se najmanje jednom godišnje ili na zahtjev druge stranke. 4. Zajednički odbor redovito pregledava priloge ovom Sporazumu. Na zahtjev jedne od stranaka Zajednički ih odbor može izmijeniti ili dopuniti. Članak 12. Informacijske tehnologije 1. Ugovorne stranke surađuju kako bi se zajamčilo da vrsta informacija o nabavi, osobito onih u pozivima za nadmetanje i dokumentaciji, koja se čuva u njihovim bazama podataka, bude usporedive kvalitete i dostupnosti. Isto tako surađuju kako bi se zajamčilo da vrsta informacija koja se razmjenjuje elektroničkim putem između zainteresiranih strana za potrebe javne nabave bude usporedive kvalitete i dostupnosti. 2. Stranke posvećuju dužnu pozornost pitanjima interoperabilnosti i međupovezivanja, a nakon što se dogovore da je vrsta informacija o nabavi iz stavka 1. usporediva, stranke poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale da dobavljači roba i pružatelji usluga druge stranke imaju pristup relevantnim informacijama o nabavi, kao što su pozivi za nadmetanje, koji se čuvaju u njihovim zasebnim bazama podataka. Isto tako omogućuju dobavljačima roba i pružateljima usluga druge stranke pristup njihovim zasebnim elektroničkim sustavima nabave, kao što je elektronički sustav nadmetanja. Stranke također postupaju u skladu s člankom XXIV. (8) Sporazuma o javnoj nabavi. Članak 13. Provedba 1. Stranke poduzimaju sve potrebne mjere, bilo opće ili posebne, kako bi osigurale ispunjenje svojih obveza u skladu s ovim Sporazumom. 2. Stranke se suzdržavaju od svih radnji kojima bi se moglo ugroziti ostvarenje ciljeva ovog Sporazuma. Članak 14. Revizija Ugovorne stranke preispituju primjenu ovog Sporazuma najkasnije tri godine o datuma njegova stupanja na snagu kako bi se, prema potrebi, poboljšalo njegovo funkcioniranje. Članak 15. Odnos prema sporazumima Svjetske trgovinske organizacije Ovaj Sporazum ne utječe na prava i obveze stranaka prema sporazumima koji su sklopljeni pod pokroviteljstvom Svjetske trgovinske organizacije. Članak 16. Opseg teritorijalne primjene Ovaj se Sporazum s jedne strane primjenjuje na područja u kojima se primjenjuje Ugovor o osnivanju Europske zajednice pod uvjetima utvrđenim u Ugovoru, a s druge strane na državno područje Švicarske. Članak 17. Prilozi Prilozi Sporazumu čine njegov sastavni dio. Članak 18. Stupanje na snagu i trajanje 1. Ovaj Sporazum stranke ratificiraju ili odobravaju prema postupcima koji se na njih primjenjuju. Sporazum stupa na snagu prvog dana drugog mjeseca nakon posljednje obavijesti o polaganju instrumenata o ratifikaciji ili odobrenja svih sedam sljedećih sporazuma: — sporazuma o određenim aspektima javne nabave, — sporazuma o slobodnom kretanju osoba, — sporazuma o zračnom prometu, — sporazuma o željezničkom i cestovnom prijevozu robe i putnika, — sporazuma o trgovini poljoprivrednim proizvodima, — sporazuma o međusobnom priznavanju u odnosu na ocjenu sukladnosti, — sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji. 2. Ovaj se Sporazum sklapa na početno razdoblje od sedam godina. Produžuje se na neodređeno razdoblje osim ako Zajednica ili Švicarska prije isteka početnog razdoblja ne obavijeste drugu stranku o suprotnom. U slučaju takve obavijesti primjenjuju se odredbe iz stavka 4. 3. Zajednica ili Švicarska mogu raskinuti ovaj Sporazum tako da o svojoj odluci obavijeste drugu stranku. U slučaju takve obavijesti primjenjuju se odredbe iz stavka 4. 4. Sedam sporazuma iz stavka 1. prestaju se primjenjivati šest mjeseci od primitka obavijesti o neproduljenju iz stavka 2. ili raskidu iz stavka 3. Hecho en Luxemburgo, el veintiuno de junio de mil novecientos noventa y nueve. El presente Acuerdo se establecer por duplicado en lenguas alemana, danesa, española, finesa, francesa, griega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa y sueca y cada uno de estos textos será auténtico. Udfærdiget i Luxembourg, den enogtyvende juni nitten hundrede og nioghalvfems. Denne aftale er udfærdiget i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed. Geschehen zu Luxemburg am einundzwanzigsten Juni neunzehnhundertneunundneunzig. Dieses Abkommen ist in zwei Urschriften in dänischer, deutscher, englischer, finnischer, französischer, griechischer, italienischer, niederländischer, portugiesischer, spanischer und schwedischer Sprache abgefaßt, wobei jeder Wortlaut gleichermaßen verbindlich ist. Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι μία Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα. Η παρούδα συμφωνία καταρτίζεται εις διπλούν στα αγγλικά, τα γαλλικά, τα γερμανικά, τα δανικά, τα ελληνικά, τα ισπανικά, τα ιταλικά, τα ολλανδικά, τα πορτογαλικά, τα σουηδικά και τα φινλανδικά, καθένα από τα κείμενα αυτά είναι αυθεντικό. Done at Luxembourg on the twenty-first day of June in the year one thousand and ninety-nine. This Agreement is drawn up in duplicate in the Danish, Dutch, English, Finnish, French, German, Greek, Italian, Portuguese, Spanish and Swedish languages, each of these texts being equally authentic. Fait à Luxembourg, le vingt-et-un juin mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf. Le présent accord est établi, en double exemplaire, en langues allemande, anglaise, danoise, espagnole, finnoise, française, grecque, italienne, néerlandaise, portugaise et suédoise, chacun de ces textes faisant également foi. Fatto a Lussemburgo, addì ventuno giugno millenovecentonovantanove. Il presente Accordo è redatto, in duplice copia, in lingua danese, finlandese, francese, greca, inglese, italiana, olandese, portoghese, spagnola, svedese e tedesca; ognuno di questi testi fa ugualmente fede. Sastavljeno u Luksemburgu dvadesetprvog dana lipnja tisućudevetstodevedesetdevete. Ovaj je Sporazum sačinjen u dva primjerka na danskom, nizozemskom, engleskom, finskom, francuskom, njemačkom, grčkom, talijanskom, portugalskom, španjolskom i švedskom jeziku, i svaki je tekst jednako vjerodostojan. Gedaan te Luxemburg, de eenentwintigste juni negentienhonderd negenennegentig. Deze overeenkomst is opgesteld in tweevoud in de Deense, de Duitse, de Engelse, de Finse, de Franse, de Griekse, de Italiaanse, de Nederlandse, de Portugese, de Spaanse en de Zweedse taal, zĳnde alle teksten gelĳkelĳk authentiek. Feito no Luxemburgo, em vinte e um de Junho de mil novecentos e noventa e nove. O presente Acordo é estabelecido em exemplar duplo, nas línguas alemã, inglesa, dinamarquesa, espanhola, finlandesa, francesa, grega, italiana, neerlandesa, portuguesa e sueca, fazendo igualmente fé qualquer dos textos. Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäensimmäisenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän. Tämä sopimus on laadittu kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen. Utfärdat i Luxemburg den tjugoförsta juni nittonhundranittionioi två exemplar på det danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska språket, vilka samtliga texter är lika giltiga. Za Europsku zajednicu Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Voor de Europese Gemeenschap Pela Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta På Europeiska gemenskapens vägnar Za Švicarsku Konfederaciju Por la Confederación Suiza For Det Schweiziske Edsforbund Für die Schweizerische Eidgenossenschaft Για την Ελβετική Συνομοσπονδία For the Swiss Confederation Pour la Confédération suisse Per la Confederazione svizzera Voor de Zwitserse Bondsstaat Pela Confederação Suíça Sveitsin valaliiton puolesta På Schweiziska edsförbundets vägnar PRILOG I. (iz članka 3. stavka 1. , stavka 2. točaka (a) do (c) i stavka 5. Sporazuma) TELEKOMUNIKACIJSKI OPERATORI NA KOJE SE ODNOSI SPORAZUM Prilog I. A –   Zajednica Belgija Belgacom Danska Tele Danmark A/5 i podružnice Njemačka Deutsche Bundespost Telekom Grčka OTE/Hellenic Telecom Organisation Španjolska Telefonica de Spain SA Francuska France Telecom Irska Telecom Eireann Italija Telecom Italia Luksemburg Administration des postes et télécommunications Nizozemska Koninklijke PTT Netherlands NV i podružnice, osim PTT Post BV Austrija Österreichische Post und Telekommunikation (PTT) Portugal Portugal Telecomand i podružnice Finska Sonera Švedska Telia Ujedinjena Kraljevina British Telecommunications (BT) City of Kingston upon Hull Ovi telekomunikacijski operatori obuhvaćeni su ako spadaju u područje primjene Direktive 93/38/EEZ kako je izmijenjena Direktivom 98/4/EZ (SL L 101 od 4. 4. 1998. , str. 1. ). Prilog I. B –   Švicarska Specifikacija subjekata koji posluju u području telekomunikacija iz članka 3. stavka 1. i stavka 2. točke (a) do (c) Sporazuma Subjekti koji pružaju javnu uslugu telekomunikacija na temelju koncesije u smislu članka 66. , prve alineje, Saveznog zakona o telekomunikacijama od 30. travnja 1997. Na primjer: Swisscom. PRILOG II. (iz članka 3. stavka 1. , članka 2. točke (d) i članka 5. Sporazuma) ŽELJEZNIČKI OPERATORI NA KOJE SE ODNOSI SPORAZUM Prilog II. A –   Zajednica Belgija Société nationale des chemins de fer belges/Nationale Maatschappij der Belgische Spoorwegen Danska Danske Statsbaner (DSB) Subjekti koji posluju/utemeljeni su prema Zakonu br. 295 om privatbanerne od 6. lipnja 1984. , jf. lov nr. 245 od 6. kolovoza 1977. Njemačka Deutsche Bundesbahn Ostali subjekti koji pružaju javne željezničke usluge kako je utvrđeno člankom 2. stavkom 1. iz Allgemeines Eisenbahngesetz od 29. ožujka 1951. Grčka Organizacija željeznica u Grčkoj (OSE) Španjolska Red Nacional de los Ferrocarriles Espańoles (RENFE) Ferrocarriles de Vía Estrecha (FEVE) Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC) Eusko Trenbideak (Bilbao) Ferrocarriles de la Generalitat Valenciana (FGV) Francuska Société nationale des chémins de fer français i ostale željezničke mreže koje su otvorene za javnost, a koje su navedene u Loi d’orientation des transports intérieurs od 30. prosinca 1982. , glava II. , poglavlje 1. , željeznički prijevoz Irska Iarnrod Éireann (Irish Rail) Italija Ferrovie dello Stato Subjekti koji pružaju željezničke usluge na temelju koncesije u skladu s člankom 10. Regio Decreto br. 1447 od 9. svibnja 1912. kojim se odobrava pročišćeni tekst zakonskih odredbi koje se odnose na željeznice koje posluju kao privatne koncesije, strojne tramvaje i automobile Subjekti koji posluju na temelju državne koncesije odobrene na temelju posebnih zakona, vidjeti glavu XI. , poglavlje II. , odjeljak I. a u Regio Decreto br. 1447 od 9. svibnja 1912. kojim se odobrava pročišćeni tekst zakonskih odredbi koje se odnose na željeznice koje posluju kao privatne koncesije, strojne tramvaje i automobile Subjekti koji pružaju javno dostupne željezničke usluge na temelju koncesije izdane u skladu s člankom 4. Legge n. 410 - Concorso dello Stato per la riattivazione dei pubblici servizi di trasporto in concessione od 14. lipnja 1949. Subjekti ili lokalna tijela koji pružaju željezničke usluge na temelju koncesije izdane u skladu s člankom 14. Legge n. 1221 - Provvedimenti per l’esercizio ed il potenziamento di ferrovie e di altre linee di trasporto in regime di concessione od 2. kolovoza 1952. Luksemburg Chemins de fer luxembourgeois (CFL) Nizozemska Nederlandse Spoorwegen NV Austrija Subjekti koji pružaju željezničke usluge javnosti na temelju Eisenbahngesetz 1957 (BGBl. Nr. 60/1957) Portugal Caminhos de Ferro Portugueses Finska Valtionrautatiet/Statsjärnvägarna Švedska Javni subjekti koji pružaju željezničke usluge u skladu s förordningen (1988:1379) om statens spĺranläggningar and lagen (1990:1157) om jarnvägssäkerhet Regionalni i lokalni javni subjekti koji upravljaju regionalnim ili lokalnim željezničkim vezama u skladu s foerordningen (1988:1379) om statens spaaranlaeggningar ako je ta dozvola u skladu s člankom 2. stavkom 3. Direktive Ujedinjena Kraljevina British Railways Boards Northern Ireland Railways Prilog II. B –   Švicarska Specifikacija željezničkih operatora iz članka 3. stavka 1. i stavka 2. točke (d) Sporazuma Chemins de fer federaux (CFF) (1) Subjekti u smislu članka 1. stavka 2. i članka 2. stavka 1. „Loi fédérale sur les chemins de fer” od 20. prosinca 1957. ako pružaju javno dostupne usluge prijevoza standardnom ili uskotračnom željeznicom (1). Na primjer: BLS, MthB, Chemin de fer du Jura, RhB, FO, GFM (1)  Osim u slučaju matičnih društava i društava koja ne posluju izravno u prometnom sektoru. PRILOG III. (iz članka 3. stavka 1. , članka 2. točke (e) i članka 5. Sporazuma) SUBJEKTI KOJI POSLUJU U ENERGETICI Prilog III. A –   Zajednica (a)   Transport ili distribucija plina ili topline Belgija Distrigaz SA, posluje prema Zakonu od 29. srpnja 1983. Subjekti koji obavljaju transport plina na temelju ovlaštenja ili koncesije u skladu sa Zakonom od 12. travnja 1965. , kako je izmijenjen Zakonom od 28. srpnja 1987. Subjekti koji obavljaju distribuciju plina i posluju u skladu s Loi relative aux intercommunales od 22. prosinca 1986. Lokalna tijela ili udruženja lokalnih tijela koja obavljaju distribuciju topline Danska Dansk Olie og Naturgas A/S, društvo koje posluje na temelju isključivog prava odobrenog u skladu s bekendtgoerelse nr. 869 om eneretsbevilling til indfoersel, forhandling, transport og oplagring af naturgas od 18. lipnja 1979. Subjekti koji posluju u skladu s lov nr. 249 af 7. lipnja 1972. om naturgasforsyning Subjekti koji obavljaju distribuciju plina ili topline na temelju odobrenja u skladu s poglavljem IV. iz lov om varmeforsyning, jf. lovbekendtgoerelse nr. 330 af 29. lipnja 1983. Subjekti koji obavljaju transport plina na temelju ovlaštenja u skladu s bekendtgoerelse nr. 141 af 13. marts 1974 om rrledningsanlaeg paa dansk kontinentalsokkelomraade til transport af kulbrinter (montaža cjevovoda na epikontinentalnom pojasu za transport ugljikovodika) Njemačka Subjekti koji transportiraju ili distribuiraju plin kako je definirano člankom 2. stavkom 2. Gesetz zur Förderung der Energiewirtschaft (Energiewirtschhaftsgesetz) od 13. prosinca 1935. kako je izmijenjen zakonom od 19. prosinca 1977. Lokalna tijela ili udruženja lokalnih tijela koja distribuiraju toplinu Grčka DEP koji transportira ili distribuira plin u skladu s Ministarskom odlukom 2583/1987 (Anathesi sti Dimosia Epicheirisi Petrelaiou armodiotiton schetikon me to fysiko aerio) Systasi tis DEPA AE (Dimosia Epicheirisi Aerioy, Anonymos Etaireia) Atenska komunalna plinara Atenah S. A. DEFA koja transportira ili distribuira plin Španjolska Subjekti koji posluju u skladu s Ley nr. 10 of 15. lipnja 1987. Francuska Société nationale des gaz du Sud-Ouest za transport plina Gaz de France, utemeljeno i obavlja djelatnost u skladu s Loi 46/6288 sur la nationalisation de l’électricité et du gaz od 8. travnja 1946. Subjekti (sociétés d’économie mixte or régies) koji distribuiraju električnu energiju iz članka 23. Loi 48/1260 portant modification des Lois 46/6288 od 2. travnja 1946. i 46/2298 od 21. listopada 1946. sur la nationalisation de l’électricité et du gaz od 12. kolovoza 1948. Compagnie française du méthane za transport plina Lokalna tijela ili udruženja lokalnih tijela za distribuciju plina Irska Irish Gas Board koji obavlja djelatnost prema Zakonu o plinu iz 1976. do 1987. i ostali subjekti na koje se primjenjuje Statut Dublin Corporation, za distribuciju plina Italija SNAM i SGM e Montedison koji transportiraju plin Subjekti za transport plina u skladu s pročišćenim tekstom Leggi sull‘assunzione diretta dei pubblici servizi da parte dei comuni e delle province approvato con Regio Decreto n. 2578 od 15. listopada 1925. i Decreto del PR n. 902 od 4. listopada 1986. Subjekti za javnu distribuciju topline navedeni u članku 10. Legge n. 308 Norme sul contenimento dei consumi energetici, lo sviluppo delle fonti rinnovabili di energia, l’esercizio di centrali elettriche alimentate con combustibili diversi dagli idrocarburi od 29. svibnja 1982. Lokalna tijela ili udruženja lokalnih tijela za distribuciju topline Luksemburg Société de transport de gaz SOTEG SA Gaswierk Esch–Uelzecht SA Service industriel de la commune de Dudelange Service industriel de la commune de Luxembourg Lokalna tijela ili udruženja lokalnih tijela za distribuciju topline Nizozemska NV Nederlandse Gasunie Subjekti za transport ili distribuciju plina na temelju licence (vergunning) koju su izdale lokalne vlasti u skladu s Gemeentewet Lokalni ili pokrajinski subjekti koji transportiraju ili distribuiraju plin javnosti u skladu s Gemeentewet in Provinciewet Lokalna tijela ili udruženja lokalnih tijela koja distribuiraju toplinu Austrija Plin: naručitelji koji transportiraju ili distribuiraju plin u skladu s Energiewirtschaftsgesetz 1935. dRGBl. I S 1451/1935 kako je izmijenjen putem dRGBl. I S 467/1941 Toplina: naručitelji koji transportiraju ili distribuiraju toplinu, a imaju dozvolu u skladu s austrijskim Zakonom o uređenju trgovine i industrije (Gewerbeordnung BGBl. Nr. 50/1974) Portugal Petroquímica e Gás de Portugal (EP) u skladu s Decreto–Lei no 346–A/88 od 29. rujna 1988. Finska Komunalne elektroprivrede ili njihova udruženja ili drugi subjekti koji distribuiraju plin ili toplinu na temelju koncesije koju su odobrila komunalna tijela Švedska Subjekti koji transportiraju ili distribuiraju plin ili toplinu na temelju koncesije prema lagen (1978:160) om vissa rörledningar Ujedinjena Kraljevina British Gas plc i drugi subjekti koji obavljaju djelatnost prema Zakonu o plinu iz 1986. Lokalna tijela ili udruženja lokalnih tijela koja distribuiraju toplinu u skladu s Local Government (Miscellaneous Provisions) Act 1976 Elektroprivrede koje distribuiraju toplinu u skladu sa Zakonom o električnoj energiji iz 1947. (b)   Istraživanje i vađenje nafte ili plina Subjekti koji su dobili ovlaštenje, dozvolu, licencu ili koncesiju da provode istraživanja ili vađenje nafte i plina u skladu sa sljedećim zakonskim odredbama: Belgija Zakon od 1. svibnja 1939. nadopunjen putem Arrêté royal noo 83 sur l’exploration et l’exploitation du pétrole et du gaz od 28. studenoga 1939. Arrêté royal od 15. studenoga 1919. Arrêté royal od 7. travnja 1953. Arrêté royal od 15. ožujka 1960. (Loi au sujet de la plate–forme continentale od 15. lipnja 1969. ) Arrêté de l’exécutif régional wallon od 29. rujna 1982. Arrêté de l’exécutif flamand od 30. svibnja 1984. Danska Lov nr. 293 om anvendelse af Danmarks undergrund od 10. lipnja 1981. Lov om kontinentalsoklen, jf. Lovbekendtgoerelse nr. 182 od 1. svibnja 1979. Njemačka Bundesberggesetz od 13. kolovoza 1980. kako je zadnje izmijenjen 12. veljače 1990. Grčka Zakon 87/1975 kojim se osniva DEP-EKY (Peri idryseos Dimosias Epicheiriseos Petrelaioy) Španjolska Ley sobre Investigación y Explotación de Hidrocarburos od 27. lipnja 1974. i njegove provedbene uredbe Francuska Code minier (Décret 56–838 od 16. kolovoza 1956. ), izmijenjen putem Loi 56–1327 od 29. prosinca 1956. , Ordonnance 58–1186 od 10. prosinca 1958. , Décret 60–800 od 2. kolovoza 1960. , Loi 77–620 od 16. lipnja 1977. , Décret 80–204 od 11. ožujka 1980. Irska Continental Shelf Act 1960 Petroleum and Other Minerals Development Act 1960 Ireland Exclusive licensing terms 1975 Revised licensing terms 1987 Petroleum (Production) Act (NI) 1964 Italija Legge n. 136 od 19. veljače 1953. Legge n. 6 od 11. siječnja 1957. , izmijenjen putem Legge n. 613 od 21. srpnja 1967. Luksemburg — Nizozemska Mijnwet nr. 285 od 21. travnja 1810. Wet opsporing delfstoffen nr. 258 od 3. svibnja 1967. Mijnwet continentaal plat 1965, nr. 428 od 23. rujna 1965. Austrija Subjekti osnovani u skladu s Berggesetz 1975. (BGBl. Nr. 259/1975. kako je zadnje izmijenjen putem BGBl Nr. 193/1993BGBl Portugal Područje na površini: Decreto–Lei no. 543/74 od 16. listopada 1974. , no. 168/77 od 23. travnja 1977. , no. 266/80 od 7. kolovoza 1980. , no. 174/85 od 21. svibnja 1985. in Despacho no. 22 od 15. ožujka 1979. Područje ispod vode: Decreto–Lei no 47973 od 30. rujna 1967. , no 49369 od 11. studenoga 1969. , no 97/71 od 24. ožujka 1971. , no 96/74 od 13. ožujka 1974. , no 266/80 od 7. kolovoza 1980. , no 2/81 od 7. siječnja 1981. i no 245/82 od 22. lipnja 1982. Finska — Švedska Subjekti koji imaju koncesiju za istraživanje ili vađenje nafte ili plina na temelju minerallagen (1991:45) ili su dobili dozvolu u skladu s lagen (1966:314) om kontinentalsockeln Ujedinjena Kraljevina Petroleum Production Act 1934, proširen kroz Continental Shelf Act 1964 Petroleum (Production) Act (NI) 1964 (c)   Istraživanje i vađenje ugljena i drugih krutih goriva Belgija Subjekti koji provode istraživanja ili vađenje ugljena ili drugih krutih goriva u skladu s Arrêté du Régent od 22. kolovoza 1948. i Zakona od 22. travnja 1980. Danska Subjekti koji provode istraživanja ili vađenje ugljena ili drugih krutih goriva u skladu s lovbekendtgoerelse nr. 531 od 10. listopada 1984. Njemačka Subjekti koji provode istraživanja ili vađenje ugljena ili drugih krutih goriva u skladu s Bundesberggesetz od 13. kolovoza 1980. sa zadnjim izmjenama od 12. veljače 1980. Grčka Javna elektroprivreda Dimosia Epicheirisi Ilektrismoy koja se bavi istraživanjem ili vađenjem ugljena ili drugih krutih goriva na temelju Zakona o rudarstvu iz 1973. kako je izmijenjen zakonom od 27. travnja 1976. Španjolska Subjekti koji se bave istraživanjem ili vađenjem ugljena ili drugih krutih goriva na temelju Ley 22/1973 de Minas od 21. srpnja, izmijenjenog putem Ley 54/1980 od 5. studenoga i Real Decreto Legislativo 1303/1986 od 28. lipnja Francuska Subjekti koji se bave istraživanjem ili vađenjem ugljena ili drugih krutih goriva na temelju Code minier (Décret 58–863 od 16. kolovoza 1956. ), izmijenjenog putem Loi 77–620 od 16. lipnja 1977. , Décret 80–204 i Arrêté od 11. ožujka 1980. Irska Bord na Mona Subjekti koji se bave istraživanjem ili vađenjem ugljena na temelju Minerals Development Acts, 1940. do 1970. Italija Carbo Sulcis SpA Luksemburg — Nizozemska — Austrija Subjekti koji se bave istraživanjem ili vađenjem ugljena ili drugih krutih goriva na temelju Berggesetz 1975 (BGBI. Nr. 259/1975) Portugal Empresa Carbonífera do Douro Empresa Nacional de Urânio Finska Subjekti koji se bave istraživanjem ili vađenjem ugljena ili drugih krutih goriva i obavljaju djelatnost na temelju isključivog prava u skladu s člancima 1. i 2. Laki oikeudesta luovuttaa valtion maaomaisuutta ja tuloatuottavia oikeuksia (687/78) Švedska Subjekti koji se bave istraživanjem ili vađenjem ugljena ili drugih krutih goriva na temelju koncesije izdane prema minerallagen (1991:45) ili lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter ili subjekti kojima je izdana dozvola u skladu s lagen (1966:314) om kontinentalsockeln Ujedinjena Kraljevina British Coal Corporation (BCC), osnovano na temelju Coal Industry Nationalisation Act 1946. Subjekti koji su korisnici licence koju je odobrio BCC na temelju Coal Industry Nationalisation Act 1946. Subjekti koji se bave istraživanjem ili vađenjem krutih goriva na temelju Mineral Development Act (Northern Ireland) 1969. Prilog III. B –   Švicarska (a)   Transport ili distribucija plina ili topline Subjekti koji transportiraju ili distribuiraju plin na temelju članka 2. „Loi fédérale sur les installations de transport par conduits de combustibles ou carburants liquides ou gazeux” od 4. listopada 1963. Subjekti koji transportiraju ili distribuiraju toplinu na temelju koncesije kantona Na primjer: SWISSGAS AG, Gaznat SA, Gasverbund Ostschweiz AG, REFUNA AG, Cadbar SA (b)   Istraživanje i vađenje nafte ili plina Subjekti koji se bave istraživanjem ili vađenjem nafte ili plina u skladu s „Concordat Intercantonal concernant la prospection et l’exploitaiton du pétrole entre les cantons de Zurich, Schwyz, Glaris, Zoug, Schaffhouse, Appenzell Rh. –Ext. , Appenzell Rh. –Int. , Saint–Gall, Argovie et Thurgovie” od 24. rujna 1955. Na primjer: Seag AG (c)   Istraživanje i vađenje ugljena ili drugih krutih goriva Nema subjekata u Švicarskoj PRILOG IV. (iz članka 3. stavka 1. , članka 2. točke (f) i članka 5. Sporazuma) PRIVATNA KOMUNALNA PODUZEĆA NA KOJA SE ODNOSI SPORAZUM Prilog IV. A –   Zajednica (a)   Proizvodnja, transport ili distribucija pitke vode Belgija Subjekt osnovan na temelju Décret de la région wallonne érigeant en entreprise régionale de production et d’adduction d’eau le service du ministère de la région chargé de la production et du grand transport d’eau od 2. srpnja 1987. Subjekt osnovan na temelju Arrêté portant constitution d’une société wallonne de distribution d’eau od 23. travnja 1986. Subjekt osnovan na temelju Arrêté de l’exécutif flamand portant fixation des statuts de la société flamande de distribution d’eau od 17. srpnja 1985. Subjekti koji proizvode ili distribuiraju vodu, a osnovani su na temelju Loi relative aux intercommunales od 22. prosinca 1986. Subjekti koji proizvode ili distribuiraju vodu, a osnovani su na temelju Code communal, article 147 bis, ter et quater sur les régies communales Danska Subjekti koji proizvode ili distribuiraju vodu iz članka 3. stavka 3. lovbekendtgoerelse om vandforsyning m. v. od 4. srpnja 1985. Njemačka Subjekti koji proizvode ili distribuiraju vodu na temelju Eigenbetriebsverordnungen ili Eigenbetriebsgesetze der Länder (Kommunale Eigenbetriebe) Subjekti koji proizvode ili distribuiraju vodu na temelju Gesetze über die Kommunale Gemeinschaftsarbeit oder Zusammenarbeit der Länder Subjekti koji proizvode vodu na temelju Gesetz über Wasser – und Bodenverbände od 10. veljače 1937. i erste Verordnung über Wasser – und Bodenverbände od 3. rujna 1937. (Regiebetriebe) koji proizvode ili distribuiraju vodu na temelju Kommunalgesetze, a napose Gemeindeordnungen der Länder Subjekti koji su osnovani na temelju Aktiengesetz od 6. rujna 1965. , kako je zadnje izmijenjen 19. prosinca 1985. ili na temelju GmbH–Gesetz od 20. svibnja 1898. , kako je zadnje izmijenjen 15. svibnja 1986. , ili subjekti s pravnim statusom Kommanditgesellschaft koji proizvode ili distribuiraju vodu na temelju posebnog ugovora s regionalnim ili lokalnim tijelima Grčka Vodoprivredno poduzeće Atene (Etaireia Ydrefseos Apochetefseos Protevoysis) osnovano na temelju zakona 1068/80 od 23. kolovoza 1980. Vodoprivredno poduzeće u Solunu (Organismos Ydrefseos Thessalonikis) koje obavlja djelatnost na temelju predsjedničke odluke 61/1988 Vodoprivredno poduzeće u Volosu (Etaireia Ydrefseos Voloy) koje obavlja djelatnost na temelju zakona 890/1979 Komunalna poduzeća (Dimotikes Epicheiriseis ydrefsis–apochetefsis) koja proizvode ili distribuiraju vodu, a osnovana su na temelju zakona 1069/80 od 23. kolovoza 1980. Udruženja lokalnih tijela (Syndesmoi ydrefsis) koja obavljaju djelatnost na temelju Zakona o lokalnim vlastima (Kodikas Dimon kai Koinotiton) koji se provodi na temelju predsjedničke odluke 76/1985 Španjolska Subjekti koji proizvode ili distribuiraju vodu na temelju Ley no 7/1985 od 2. travnja 1985. , Reguladora de las Bases del Régimen local i Decreto Real no 781/1986 Texto Refundido Régimen local Canal de Isabel II. Ley de la Comunidad Autónoma de Madrid od 20. prosinca 1984. Mancomunidad de los Canales de Taibilla, zakon od 27. travnja 1946. Francuska Subjekti koji proizvode ili distribuiraju vodu na temelju: — dispositions générales sur les régies, code des communes L 323–1 à L&nbsp 328–8, R 323–1 à R 323–6 (dispositions générales sur les régies) — Code des communes L 323–8, R 323–4 [régies directes (ou de fait)] — Décret–loi od 28. prosinca 1926. , Réglement d’administration publique od 17. veljače 1930. — Code des communes L 323–10 à L 323–13, R 323–75 à 323–132 (régies à simple autonomie financière) — Code des communes L 323–9, R 323–7 à R 323–74, Décret od 19. listopada 1959. (régies à personnalité morale et à autonomie financière) — Code des communes L 324–1 à L 324–6, R 324–1 à R 324–13 (gestion déléguée, concession et affermage) — jurisprudence administrative, circulaire intérieure (gérance) od 13. prosinca 1975. , ili — Code des communes R 324–6, circulaire intérieure (régie intéressée) od 13. prosinca 1975. — Circulaire intérieure (exploitation aux risques et périls) od 13. prosinca 1975. — Décret od 20. svibnja 1955. , Loi sur les sociétés d’économie mixte (participation à une société d’économie mixte) od 7. srpnja 1983. — Code des communes L 322–1 à L 322–6, R 322–1 à R 322-4 (gestion déléguée, concession et affermage) Irska Subjekti koji proizvode ili distribuiraju vodu na temelju Local Government (Sanitary Services) Act 1878. do 1964. Italija Subjekti koji proizvode ili distribuiraju vodu na temelju pročišćenog teksta zakona Leggi sull‘assunzione diretta dei pubblici servizi da parte dei comuni e delle province approvato con Regio Decreto n. 2578 od 15. listopada 1925. i na temelju Decreto del P. R n. 902 od 4. listopada 1986. Ente Autonomo Acquedotto Pugliese osnovano na temelju RDL n. 2060 od 19. listopada 1919. Ente Acquedotti Siciliani osnovano na temelju Leggi regionali n. 2/2 od 4. rujna 1979. i n. 81 od 9. kolovoza 1980. Ente Sardo Acquedotti e Fognatur osnovano na temelju Legge n. 9 od 5. lipnja 1963. Luksemburg Lokalna tijela koja distribuiraju vodu Udruženja lokalnih tijela koja proizvode ili distribuiraju vodu, a osnovana su na temelju Loi concernant la création des syndicats de communes od 14. veljače 1900. kako je izmijenjen zakonom od 23. prosinca 1958. i zakonom od 29. srpnja 1981. , i na temelju Loi ayant pour objet le renforcement de l’alimentation en eau potable du grand–duché de Luksemburg à partir du réservoir d’Esch–sur–Sûre od 31. srpnja 1962. Nizozemska Subjekti koji proizvode ili distribuiraju vodu na temelju Waterleidingwet od 6. travnja 1957. kako je izmijenjen zakonom od 30. lipnja 1967. , 10. rujna 1975. , 23. lipnja 1976. , 30. rujna 1981. , 25. siječnja 1984. i 29. siječnja 1986. Austrija Subjekti lokalnih tijela (Gemeinden) i udruženja lokalnih tijela (Gemeindeverbände) koja proizvode, transportiraju ili distribuiraju vodu na temelju Wasserversorgungsgesetze devet Länder Portugal Empresa Pública das Águas Livres koje proizvodi ili distribuira vodu na temelju Decreto–Lei no 190/81 od 4. srpnja 1981. Lokalna tijela koja proizvode ili distribuiraju vodu Finska Subjekti koji proizvode, transportiraju ili distribuiraju vodu na temelju članka 1. Laki yleisistä vesi–ja viemärilaitoksista (982/77) od 23. prosinca 1977. Švedska Lokalna tijela i komunalna poduzeća koja proizvode, transportiraju ili distribuiraju pitku vodu na temelju lagen (1970:244) om allmänna vatten- och avloppsanläggnigar Ujedinjena Kraljevina Vodoprivredna poduzeća koja proizvode ili distribuiraju vodu na temelju Water Acts 1945 i 1989 Central Scotland Water Development Board koji proizvodi ili distribuira vodu i vodoprivredna tijela koja proizvode ili distribuiraju vodu na temelju Water (Scotland) Act 1980 Department of the Environment for Northern Ireland koje je nadležno za proizvodnju i distribuciju vode na temelju Water and Sewerage (Northern Ireland) Order 1973 (b)   Proizvodnja, prijenos ili distribucija električne energije Belgija Subjekti koji proizvode, obavljaju prijenos ili distribuciju električne energije na temelju članka 5. Des régies communales et intercommunales de la Loi sur les distributions d’énergie électrique od 10. ožujka 1925. Subjekti koji proizvode ili distribuiraju električnu energiju na temelju Loi relative aux intercommunales od 22. prosinca 1986. Ebes, Intercom, Unerg i drugi subjekti koji proizvode, obavljaju prijenos ili distribuciju električne energije, a dobili su koncesiju za distribuciju na temelju članka 8. Les concessions communales et intercommunales u Loi sur les distributions d’énergie électrique od 10. ožujka 1925. Société publique de production d’électricité (SPE) Danska Subjekti koji proizvode ili obavljaju prijenos električne energije na temelju dozvole u skladu s § 3, stk 1, Lov. nr. 54 od 25. veljače 1976. om elforsynig, jf. Bekendtgoerelse nr. 607 od 17. prosinca 1976. om elforsynigslovens anvendelsesomraade Subjekti koji distribuiraju električnu energiju kako je utvrđeno § 3, stk 2 Lov nr. 54 od 25. veljače 1976. om elforsynig, jf. Bekendtgoerelse nr. 607 od 17. prosinca 1976. om elforsynigslovens anvendelsesomraade na temelju dozvole za izvlaštenje prema člancima 10. do 15. Lov om electriske staerkstroemsanlaeg, jf. Lovbekendtgoerelse nr. 669 od 28. prosinca 1977. Njemačka Subjekti koji proizvode, obavljaju prijenos ili distribuciju električne energije kako je utvrđeno u § 2 Absatz 2 Gesetz zur Förderung der Energiewirtschaft (Energiewirtschaftsgesetz) od 13. prosinca 1935. kako je zadnje izmijenjen 19. prosinca 1977. i vlastita proizvodnja električne energije ako je obuhvaćena opsegom primjene ove Direktive u skladu s člankom 2. stavkom 5. Grčka Dimosia Epicheirisi Ilektrismoy (javna elektroprivreda) koja je osnovana na temelju zakona 1468 od 2. kolovoza 1950. : Peri idryseos Dimosias Epicheiriseos Ilektrismoy i koja obavlja djelatnost na temelju zakona 57/85: Domi, rolos kai tropos dioikisis kai leitoyrgias tis koionikopoiimenis Dimosias Epicheirisis Ilektrismoy Španjolska Subjekti koji proizvode, obavljaju prijenos ili distribuciju električne energije na temelju članka 1. Decreto od 12. ožujka 1954. kojim se odobrava Reglamento de verificaciones eléctricas y regularidad en el suministro de energía i na temelju Decreto 2617/1966 od 20. listopada sobre autorización admiistrativa en materia de istalaciones eléctricas Red Eléctrica de Espańa SA koje je osnovano na temelju Real Decreto 91/1985 od 23. siječnja Francuska Électricité de France koje je osnovano i obavlja djelatnost na temelju Loi 46/6288 sur la nationalisation de l’électricité et du gaz od 8. travnja 1946. Subjekti (sociétés d’économie mixte or régies) koji distribuiraju električnu energiju i navedeni su u članku 23. Loi 48/1260 portant modification des lois 46/6288 du 8 avril 1946 et 46/2298 du 21 octobre 1946 sur la nationalisation de l’électricité et du gaz od 12. kolovoza 1948. Compagnie nationale du Rhône Irska Electricity Supply Board (ESB) koje je osnovano i obavlja djelatnost na temelju Electricity Supply Act 1927 Italija Ente nazionale per l’energia elettrica (ENEL) koje je osnovano na temelju Legge n. 1643 od 6. prosinca 1962. , odobreno putem Decreto n. 1720 od 21. prosinca 1965. Subjekti koji obavljaju djelatnost na temelju koncesije u skladu s člankom 5. , točkom (5) ili (8) Legge n. 1643 - Istituzione dell‘Ente nazionale per la energia elettrica e trasferimento ad esso delle imprese esercenti le idustrie elettriche od 6. prosinca 1962. Subjekti koji obavljaju djelatnost na temelju koncesije u skladu s člankom 20. iz Decreto del Presidente della Repubblica n. 342 - Norme integrative della legge del 6 dicembre 1962, n. 1643 e norme relative al coordiamento e all’esercizio delle attività elettriche esercitate da enti ed imprese diverse dell‘Ente nazionale per l’energia Elettrica od 18. ožujka 1965. Luksemburg Compagnie grand–ducale d’électricité de Luxembourg koje proizvodi ili distribuira električnu energiju na temelju Convention concernant l’établissement et l’exploitation des réseaux de distribution d’énergie électrique dans le grand-duché de Luxembourg od 11. studenoga 1927. , odobrene zakonom od 4. siječnja 1928. Société électrique de l’Our (SEO) Syndicat de communes SIDOR Nizozemska Elektriciteitsproduktie Oost-Nederland Elektriciteitsbedrijf Utrecht-Noord-Holland-Amsterdam (UNA) Elektriciteitsbedrijf Zuid-Holland (EZH) Elektriciteitsproduktiemaatschappij Zuid-Nederland (EPZ) Proviciale Zeeuwse Energie Maatschappij (PZEM) Samenwerkende Elektriciteitsbedrijven (SEP) Subjekti koji distribuiraju električnu energiju na temelju dozvole (vergunnig) koju su izdali pokrajinski organi u skladu s Gemeentwet Austrija Subjekti koji proizvode, obavljaju prijenos ili distribuciju električne energije na temelju drugog Verstaatlichungsgesetz (BGBl. Nr. 81/1947) i Elektrizitätswirtschaftsgesetz (BGBl. Nr. 260/1975) uključujući Elektrizitätswirtschaftsgesetze devet saveznih pokrajina Portugal Electricidade de Portugal (EDP) osnovano na temelju Decreto-Lei no 502/76 od 30. lipnja 1976. Subjekti koji distribuiraju električnu energiju na temelju Artigo 1o do Decreto-Lei no 344–B/82 od 1. rujna 1982. kako je izmijenjen putem Decreto-Lei no 297/86 od 19. rujna 1986. Subjekti koji proizvode električnu energiju na temelju Decreto-Lei no 189/88 od 27. svibnja 1988. Neovisni proizvođači električne energije na temelju Decreto-Lei no 189/88 od 27. svibnja 1988. Empresa de Electricidade dos Açores - EDA, EP, osnovano na temelju Decreto Regional no 16/80 od 21. kolovoza 1980. Empresa de Electricidade da Madeira, EP, osnovano na temelju Decreto-Lei no 12/74 od 17. siječnja 1974. i regionalizirano na temelju Decreto-Lei no 31/79 od 24. veljače 1979. i Decreto-Lei no 91/79 od 19. travnja 1979. Finska Subjekti koji proizvode, prenose ili distribuiraju električnu energiju na temelju koncesije u skladu s člankom 27. iz Sähkölaki (319/79) od 16. ožujka 1979. Švedska Subjekti koji prenose ili distribuiraju električnu energiju na temelju koncesije prema lagen (1902:71 s. 1) inefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggnigar Ujedinjena Kraljevina Central Electricity Generatig Board (CEGB) i Area Electricity Boards koji proizvode, prenose ili distribuiraju električnu energiju na temelju Electricity Act 1947 i Electricity Act 1957 North of Scotland Hydro–Electricity Board (NSHB) koje prenosi ili distribuira električnu energiju na temelju Electricity (Scotland) Act 1979 South of Scotland Electricity Board (SSEB) koje prenosi ili distribuira električnu energiju na temelju Electricity (Scotland) Act 1979 Northern Ireland Electricity Service (NIES) koje je osnovano na temelju Electricity Supply (Northern Ireland) Order 1972 (c)   Naručitelji u području gradske željeznice, automatskih sustava, tramvaja, trolejbusa, autobusa ili žičare Belgija Société nationale des chemins de fer viciaux (SNCV)/Nationale Maatschappij van Buurtspoorwegen (NMB) Subjekti koji pružaju usluge javnog prijevoza na temelju ugovora odobrenog u skladu s člancima 16. i 21. iz Arrêté relatif aux transports rémunérés de voyageurs par route effectués par autobus et par autocars od 30. prosinca 1946. Société des transports intercommunaux de Bruxelles (STIB) Maatschappij van het Intercommunaal Vervoer te Antwerpen (MIVA) Maatschappij van het Intercommunaal Vervoer te Gent (MIVG) Sociét des transports intercommunaux de Charleroi (STIC) Société des transports intercommunaux de la région liégeoise (STIL) Société des transports intercommunaux de l’agglomération verviétoise (STIAV) i drugi subjekti koji su osnovani na temelju Loi relative à la création de sociétés de transports en commun urbains/Wet betreffende de oprichtig van maatschappijen voor stedelijk gemeenschappelijk vervoer od 22. veljače 1962. Subjekti koji obavljaju usluge javnog prijevoza na temelju ugovora sa STIB u skladu s člankom 10. ili s drugim subjektima za prijevoz u skladu s člankom 11. iz Arrêté royal 140 relatif aux mesures d’assainissement applicables à certains organismes d’intérêt public dépendant du ministère des communications od 30. prosinca 1982. Danska Danske Statsbaner (DSB) Subjekti koji pružaju usluge javnog autobusnog prijevoza (almindelig rutekørsel) na temelju dozvole prema Lov nr. 115 om buskørsel od 29. ožujka 1978. Njemačka Subjekti koji na temelju dozvole pružaju usluge javnog putničkog prijevoza u lokalnom prometu (Öffentlichen Personennahverkehr) u skladu s Personenbeförderungsgesetz od 21. ožujka 1961. kako je zadnje izmijenjen 25. srpnja 1989. Grčka Ilektrokinita Leoforeia Periochis Athinon-Peiraios (autobusi na električni pogon u Ateni – područje Pireja) koje obavlja djelatnost na temelju Decree 768/1970 i zakona 588/1977 Ilektrikoi Sidirodromoi Athinon-Peiraios (Atena – električne željeznice u Pireju) koje obavlja djelatnost na temelju zakona 352/1976 i 588/1977 Epicheirisi Astikon Sygkoinonion (poduzeće za gradski prijevoz) koje obavlja djelatnost na temelju zakona 588/1977 Koino Tameio Eisprazeos Leoforeion (fond ukupnih primitaka od autobusa) koji obavlja djelatnost na temelju Decree 102/1973 RODA (Dimotiky Epicheirisi Leoforeion Rodoy) Roda: komunalno autobusno poduzeće u Rodosu Organismos Astikon Sygkoionion Thessalonikis (organizacija za gradski prijevoz u Solunu) koja obavlja djelatnost na temelju Decree 3721/1957 i zakona 716/1980 Španjolska Subjekti koji pružaju usluge javnog prijevoza na temelju članka 71. iz Ley de Régimen local Corporación metropolitana de Madrid Corporación metropolitana de Barcelona Subjekti koji pružaju usluge javnog autobusnog prijevoza na temelju članka 71. iz Ley de Ordenación de Transportes Terrestres od 31. srpnja 1987. Subjekti koji pružaju gradske ili međugradske usluge javnog autobusnog prijevoza na temelju članaka 113. do 118. iz Ley de Ordenación de Transportes Terrestres od 31. srpnja 1987. FEVE, RENFE (ali Empresa Nacional de Transportes de Viajeros por Carretera) koje pruža usluge javnog autobusnog prijevoza na temelju Disposiciones adicionales, Primera, de la Ley de Ordenación de Transportes Terrestres od 31. srpnja 1957. Subjekti koji pružaju usluge javnog autobusnog prijevoza na temelju Disposiciones Transitorias, Tercera, de la Ley de Ordenación de Transportes Terrestres od 31. srpnja 1957. Francuska Subjekti koji pružaju usluge javnog prijevoza na temelju članka 7-II iz Loi 82-1153 (transports intérieurs, orientation) od 30. prosinca 1982. Régie autonome des transports parisiens, Société nationale des chemins de fer français, APTR i drugi subjekti koji obavljaju usluge javnog prijevoza na temelju dozvole koju je izdao Syndicat des transports parisiens u skladu s Ordonnance de 1959 et ses décrets d’application relatifs à l’organisation des transports de voyageurs dans la région parisienne Irska Iarnrod Éireann (Irish Rail) Bus Éireann (Irish Bus) Bus Átha Cliath (Dublin Bus) Subjekti koji pružaju usluge javnog prijevoza u skladu s izmijenjenim i dopunjenim Road Transport Act 1932 Italija Subjekti koji pružaju usluge prijevoza na temelju koncesije u skladu s člankom 1. iz Legge n. 1822 Disciplia degli autoservizi di linea (autolinee per viaggiatori, bagagli e pacchi agricoli in regime di concessione all’idustria privata) od 28. rujna 1939. , kako je izmijenjen člankom 45. iz Decreto del Presidente della Repubblica n. 771 od 28. lipnja 1955. Subjekti koji pružaju usluge javnog prijevoza u skladu s člankom 1. stavkom 15. iz Regio Decreto n. 2578 Approvazione del Testo unico della legge sull‘assunzione diretta dei pubblici servizi da parte dei comuni e delle province od 15. listopada 1925. Subjekti koja obavljaju djelatnost na temelju koncesije u skladu s člankom 242. ili 256. iz Regio Decreto n. 1447, che approva il Testo unico delle disposizioni di legge per le ferrovie concesse all’idustria privata, le tramvie a trazione meccanica e gli automobili od 9. svibnja 1912. Subjekti koji obavljaju djelatnost na temelju koncesije u skladu s člankom 4. iz Legge n. 410, Concorso dello Stato per la riattivazione dei pubblici servizi di trasporto in concessione od 14. lipnja 1949. Subjekti koji obavljaju djelatnost na temelju koncesije u skladu s člankom 14. iz Legge n. 1221 Provvedimenti per l’esercizio ed il potenziamento di ferrovie e di altre linee di trasporto in regime di concessione od 2. kolovoza 1952. Luksemburg Chemins de fer luxembourgeois (CFL) Service communal des autobus municipaux de la ville de Luksemburg Transports intercommunaux du canton d’Esch–sur–Alzette (TICE) Autobusna poduzeća koja obavljaju djelatnost na temelju Règlement grand-ducal concernant les conditions d’octroi des autorisations d’établissement et d’exploitation des services de transports routiers réguliers de personnes rémunérées od 3. veljače 1978. Nizozemska Subjekti koji pružaju usluge javnog prijevoza na temelju poglavlja II. (Openbaar vervoer) v Wet Personenvervoer od 12. ožujka 1987. Austrija Subjekti koji pružaju usluge prijevoza na temelju Eisenbahngesetz 1957 (BGBl. Nr. 60/1957) i Kraftfahrliniengesetz 1952 (BGBI. Nr. 84/1952) Portugal Rodoviária Nacional, EP Companhia Carris de Ferro de Lisboa Metropolitano de Lisboa, EP Serviços de Transportes Colectivos do Porto Serviços Municipalizados de Transporte do Barreiro Serviços Municipalizados de Transporte de Aveiro Serviços Municipalizados de Transporte de Braga Serviços Municipalizados de Transporte de Coimbra Serviços Municipalizados de Transporte de Portalegre Finska Javni subjekti ili privatne osobe koji obavljaju djelatnost autobusnog prijevoza u skladu s Laki (343/91) luvanvaraisesta henkilöliikenteestä tiellä i Helsingin kaupungi liikennelaitos/Helsingfors stads trafikverk (Helsinki Transport Board), koje pruža usluge javnog prijevoza podzemnom željeznicom i tramvajem Švedska Subjekti koji obavljaju djelatnost gradskog ili željezničkog tramvajskog prijevoza u skladu s lagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik i lagen (1990:1157) om järnvägssäkerhet Javni subjekti ili privatne osobe koji obavljaju djelatnost prijevoza trolejbusom ili autobusom u skladu s lagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik in lagen (1983:293) om yrkestrafik Ujedinjena Kraljevina Subjekti koji pružaju javne usluge prijevoza prema London Regional Transport Act 1984 Glasgow Underground Greater Manchester Rapid Transit Company Docklands Light Railway London Underground Ltd British Railways Board Tyne and Wear Metro (d)   Naručitelji u području zračnih luka Belgija Régie des voies aériennes, osnovan na temelju Arrêté–loi portant création de la régie des voies aériennes od 20. studenoga 1946. , izmijenjen putem Arrêté royal portant refonte du statut de la régie des voies aériennes od 5. listopada 1970. Danska Zračne luke koje obavljaju djelatnost na temelju dozvole prema § 55, stk. 1, lov om luftfart, jf. lovbekendtgůrelse nr. 408 od 11. rujna 1985. Njemačka Zračne luke kako su definirane člankom 18. stavkom 2. točkom 1. u Luftverkehrszulassungsordnung od 13. ožujka 1979. kako je zadnje izmijenjena putem Verordnung od 21. srpnja 1986. Grčka Zračne luke koje obavljaju djelatnost na temelju Zakona 517/1931 o uspostavi usluga zračnog prometa (Ypiresia Politikis Aeroporias (YPA)) Međunarodne zračne luke koje obavljaju djelatnost na temelju predsjedničke uredbe 647/981 Španjolska Zračne luke kojima upravlja Aeropuertos Nacionales koji obavlja djelatnost na temelju Real Decreto 278/1982 od 15. listopada 1982. Francuska Aéroports de Paris koji obavljaju djelatnost na temelju Titre V, članaka L 251–1 à 252–1 iz Code de l’aviation civile Aéroport de Bâle–Mulhouse koji je osnovan na temelju Convention franco-suisse od 4. srpnja 1949. Zračne luke kako su definirane člankom L 270–1 iz Code de l’aviation civile Zračne luke koje obavljaju djelatnost na temelju Cahier des charges type d’une concession d’aéroport, Décret od 6. svibnja 1955. Zračne luke koje obavljaju djelatnost na temelju Convention d’exploitation u skladu s člankom L/221 iz Code de l’aviation civile Irska Zračne luke u Dublinu, Corku i Shannonu kojima upravlja Aer Rianta – Irish Airports Zračne luke koje obavljaju djelatnost na temelju dozvole za javnu uporabu koja je odobrena na temelju Air Navigation and Transport Act No 40/1936, Transport Fuel and Power (Transfer of Departmental Administration Functions) Order 1959 (SI No 125 of 1959) i Air Navigation (Aerodromes and Visual Ground aids) Order 1970 (SI No 291 of 1970) Italija Državne civilne zračne luke (aerodromi civili istituiti dallo Stato) iz članka 692. iz Codice della navigazione, Regio Decreto n. 327 od 30. ožujka 1942. Subjekti koji upravljaju objektima zračne luke na temelju koncesije odobrene u skladu s člankom 694. iz Codice della navigazione, Regio Decreto n. 327 od 30. ožujka 1942. Luksemburg Aéroport de Fidel Nizozemska Zračne luke koje obavljaju djelatnost na temelju članka 18. i članaka koji slijede iz Luchtvaartwet od 15. siječnja 1958. (stbld. 47), kako je izmijenjen 7. lipnja 1978. Austrija Austro Control GmbH Subjekti kako su definirani člancima 60. do 80. iz Luftfahrtgesetz 1957 (BGBl. Nr. 253/1957) Portugal Zračne luke kojima upravlja Aeroportos e Navegaçao Aérea (ANA), EP na temelju Decreto-Lei no 246/79 Aeroporto de Funchal i Aeroporto de Porto Santo koji su regionalizirani na temelju Decreto-Lei no 284/81 Finska Zračne luke kojima upravlja Ilmailulaitos/Luftfartsverket na temelju Ilmailulaki (595/64) Švedska Zračne luke u javnom vlasništvu i pod javnom upravom u skladu s lagen (1957:297) om luftfart Zračne luke u privatnom vlasništvu i pod privatnom upravom koja imaju dozvolu za rad u skladu s navedenim zakonom ako ta dozvola odgovara kriterijima iz članka 2. stavka 3. Direktive Ujedinjena Kraljevina Zračne luke kojima upravlja British Airports Authority plc Zračne luke koje su „public limited companies” (plc) i kojima se upravlja na temelju Airports Act 1986 (e)   Naručitelji u području pomorskih ili riječnih luka ili drugih terminalnih objekata Belgija Société anonyme du canal et des installations maritimes de Bruxelles Port autonome de Liége Port autonome de Namur Port autonome de Charleroi Port de la ville de Gand Compagnie des installations maritimes de Bruges – Maatschappij der Brugse havenirichtigen. Société intercommunale de la rive gauche de l’Escaut – Intercommunale maatschappij van de liker Scheldeoever (Port d’Anvers) Port de Nieuwport Port d’Ostende Danska Luke kako su definirane člankom 1. I. do III. u bekendtgørelse nr. 604 od 16. prosinca 1985. om hvilke havne der er omfattet af lov om trafikhavne, jf. Lov nr. 239 od 12. svibnja 1976. om trafikhavne Njemačka Pomorske luke koje su u cijelosti ili djelomično u vlasništvu teritorijalnih vlasti (Länder, Kreise, Gemeiden) Riječne luke koje podliježu Hafenordnung na temelju Wassergesetze der Länder Grčka Luka u Pireju (Organismos Limenos Peiraios), osnovana na temelju zakona o izvanrednom stanju 1559/1950 i zakona 1630/1951 Luka u Solunu (Organismos Limenos Thessalonikis), osnovana na temelju odluke N. A. 2251/1953 Ostale luke koje su uređene predsjedničkom odlukom 649/1977 (N. A. 649/1977) Epopteia, organosi leitoyrgias kai dioikitikos elenchos limenon (nadzor, organizacija rada i upravna kontrola) Španjolska Puerto de Huelva, osnovana na temelju Decreto no 2380/692 od 2. listopada 1969. : Puertos y Faros. Otorga Régimen de Estatuto de Autonomía al Puerto de Huelva Puerto de Barcelona, osnovana na temelju Decreto no 2407/78 od 25. kolovoza 1978. : Puertos y Faros. Otorga al de Barcelona Régimen de Estatuto de Autonomía Puerto de Bilbao, osnovana na temelju Decreto no 2408/78 od 25. kolovoza 1978. : Puertos y Faros. Otorga al de Bilbao Régimen de Estatuto de Autonomía Puerto de Valencia, osnovana na temelju Decreto no 2409/78 od 25. kolovoza 1978. : Puertos y Faros. Otorga al de Valencia Régimen de Estatuto de Autonomía. Juntas de Puertos koji obavlja djelatnost na temelju Ley 27/68 od 20. lipnja 1968. Puertos y Faros. Juntas de Puertos y Estatutos de Autonomía i na temelju Decreto no 1350/70 od 9. travnja 1970. : Juntas de Puertos. Reglamento Luke kojima upravlja Comisión Administrativa de Grupos de Puertos, i koje obavljaju djelatnost na temelju Ley 27/68 od 20. lipnja 1968. , Decreto 1958/78 od 23. lipnja 1978. i na temelju Decreto 571/81 od 6. svibnja 1981. Luke navedene u Real Decreto 989/82 od 14. svibnja 1982. : Puertos. Clasificación de los de iterés general Francuska Port autonome de Paris, osnovana na temelju Loi 68/917 relative au port autonome de Paris od 24. listopada 1968. Port autonome de Strasbourg, osnovana na temelju convention entre l’État et la ville de Strasbourg relative à la construction du port rhénan de Strasbourg et à l’exécution de travaux d’extension de ce port od 20. svibnja 1923. , odobrene zakonom od 26. travnja Ostale riječne luke koje su osnovane ili se njima upravlja na temelju članka 6. (navigation intérieure) iz Décret 69–140 relatif aux concessions d’outillage public dans les ports maritimes od 6. veljače 1969. Ports autonomes koje obavljaju djelatnost na temelju članaka L 111-1 i sljedećih članaka u Code des ports maritimes Ports non autonomes koje obavljaju djelatnost na temelju članaka R 121–1 i sljedećih članaka u Code des ports maritimes Luke kojima upravljaju regionalna tijela (départements) ili koje obavljaju djelatnost na temelju koncesije koju su odobrila regionalna tijela (départements) na temelju članka 6. iz Loi 86–663 od 22. srpnja 1983. complétant la loi 83–8 relative à la répartition des compétences entre les communes, départements et l’État od 7. siječnja 1983. Irska Luke koje obavljaju djelatnost na temelju Harbour Acts 1946 do 1976 Port of Dun Laoghaire koja obavlja djelatnost na temelju State Harbours Act 1924 Port of Rosslare Harbour koja obavlja djelatnost na temelju Figuard and Rosslare Railways and Harbours Act 1899 Italija Državne luke i ostale luke kojima upravlja Capitaneria di Porto na temelju Codice della navigazione, Regio Decreto n. 327 od 30. ožujka 1942. Autonomne luke osnovane posebnim zakonom na temelju članka 19. Codice della navigazione, Regio Decreto n. 327 od 30. ožujka 1942. Luksemburg Port de Mertert koja je osnovana i obavlja djelatnost na temelju Loi relative à l’aménagement et à l’exploitation d’un port fluvial sur la Moselle od 22. srpnja 1963. Nizozemska Havenbedrijven, osnovana i obavlja djelatnost na temelju Gemeentewet od 29. lipnja 1851. Havenschap Vlissigen, osnovana putem Wet houdende een gemeenschappelijke regelig tot oprichtig van het Havenschap Vlissigen od 10. rujna 1970. Havenschap Terneuzen, osnovana putem Wet houdende een gemeenschappelijke regelig tot oprichtig van het Havenschap Terneuzen od 8. travnja 1970. Havenschap Delfzijl, osnovana putem Wet houdende een gemeenschappelijke regelig tot oprichtig van het Havenschap Delfzijl od 31. srpnja 1957. Industrie- en havenschap Moerdijk, osnovana putem gemeenschappelijke regelig tot oprichtig van het Idustrie- en havenschap Moerdijk od 23. listopada 1970. , odobrena putem Koniklijk Besluit nr. 23 od 4. ožujka 1972. Austrija Luke na unutarnjim plovnim putovima koje su u cijelosti ili djelomično u vlasništvu Länder i/ili Gemeinden Portugal Porto de Lisboa, osnovano na temelju Decreto Real od 18. veljače 1907. i obavlja djelatnost na temelju Decreto–Lei no 36976 od 20. srpnja 1948. Porto do Douro e Leixões, osnovano na temelju Decreto–Lei no 36977 od 20. srpnja 1948. Porto de Sines, osnovana na temelju Decreto–Lei no 508/77 od 14. srpnja 1977. Portos de Setúbal, Aveiro, Figueira da Foz, Viana do Castelo, Portimão e Faro, osnovano na temelju Decreto–Lei no 37754 od 18. veljače 1950. Finska Luke koje obavljaju djelatnost na temelju Laki kunnallisista satamajärjestyksistä ja liikennemaksuista (955/76) Saimaa Canal (Saimaan kanavan hoitokunta) Švedska Luke i pristanišni objekti u skladu s (1983:293) om inrättande, utvidgnig och avlysning av allmän farled och allmän hamn and the förordningen (1983:744) om trafiken pĺ Göta kanal Ujedinjena Kraljevina Lučka tijela u smislu odjeljka 57. u Harbours Act 1964 kojim se osiguravaju lučki objekti za prijevoznike pomorskim putem ili unutarnjim plovnim putovima Prilog IV. B –   Švicarska Specifikacija privatnih komunalnih poduzeća iz članka 3. stavka 1. i članka 2. točke (f) Sporazuma (a)   Proizvodnja, prijevoz ili distribucija pitke vode Subjekti koji proizvode, prevoze i distribuiraju pitku vodu i koji obavljaju djelatnost na temelju kantonalnog ili lokalnog zakonodavstva ili na temelju pojedinačnih sporazuma koji su u skladu s tim zakonodavstvom Na primjer: Wasserversorgung Zug AG, Wasserversorgung Düdigen (b)   Proizvodnja, prijenos ili distribucija električne energije Subjekti koji prenose ili distribuiraju električnu energiju koji mogu dobiti pravo izvlaštenja na temelju „Loi fédérale concernant les installations électriques à faible et à fort courant” od 24. lipnja 1902. Subjekti koji proizvode električnu energiju na temelju „Loi fédérale sur l’utilisation des forces hydrauliques” od 22. prosinca 1916. i Loi fédérale sur l’utilisation pacifique de l’énergie atomique od 23. prosinca 1959. Na primjer: CKW, ATEL, EGL (c)   Prijevoz gradskom željeznicom, tramvajem, automatiziranim sustavom, trolejbusom, autobusom ili žičarom Subjekti koji upravljaju tramvajskim uslugama u smislu članka 2. stavka 1. „Loi fédérale sur les chemins de fer” od 20. prosinca 1957. Subjekti koji pružaju usluge javnog prijevoza u smislu članka 4. stavka 1. „Loi fédérale sur les entreprises de trolleybus” od 29. ožujka 1950. Subjekti koji kao svoju poslovnu djelatnost pružaju usluge redovitog prijevoza putnika prema voznom redu na temelju koncesije koja im je odobrena u skladu s člankom 4. „Loi fédérale sur le transport de voyageurs et les transports par route” od 18. lipnja 1993. , ako njihove linije pružaju usluge u smislu članka 5. stavka 3. „Ordonnance sur les indemnités, les prêts et leas aides financières selon la loi des chemins de fer” od 18. prosinca 1995. (d)   Zračne luke Subjekti koji upravljaju zračnim lukama na temelju koncesije koja im je odobrena u skladu s člankom 37. stavkom 1. „Loi fédérale sur la navigation aérienne” od 21. prosinca 1948. Na primjer: Bern–Belp, Birrfeld, Grenchen, Samedan PRILOG V. (iz članka 5. Sporazuma koji se odnosi na žalbeni postupak) 1. Žalbe rješava sud ili nepristrano ili neovisno revizijsko tijelo koje nema vlastiti interes za ishod nabave, a čiji su članovi sigurni od vanjskih utjecaja i čije su odluke pravno obvezujuće. Eventualni vremenski rok u kojem se može pokrenuti žalbeni postupak ne može biti ni u kom slučaju manji od 10 dana i počinje teći od trenutka kada je poznat temelj žalbe ili opravdano treba biti poznat. Tijelo nadležno za pravnu zaštitu koje nije sud podliježe sudskom nadzoru ili ima postupke koji osiguravaju: (a) da sudionici imaju pravo da ih se sasluša prije donošenja odluke, da ih se zastupa i prati tijekom postupka i da imaju pristup cijelom postupku; (b) da se mogu pozvati svjedoci i da se dokumentacija u vezi s nabavom koja je predmet žalbe i potrebna za postupak otkrije tijelu nadležnom za pravnu zaštitu; (c) da usmeni dio postupka može biti javni, a odluke se dostavljaju pisanim putem i sadrže obrazloženje. 2. Stranke osiguravaju da mjere koje se odnose na žalbeni postupak sadrže barem odredbe u pogledu ovlasti: (a) da što prije donesu privremene mjere s ciljem ispravka navodne povrede ili sprječavanja daljnje povrede dotičnih interesa, uključujući mjere obustave ili osiguranja obustave postupka dodjele ugovora ili provedbe odluke obuhvaćenog subjekta; i (b) da opozovu ili osiguraju opoziv nezakonito donesenih odluka, uključujući uklanjanje diskriminacijskih tehničkih, ekonomskih ili financijskih specifikacija u obavijesti o natječaju, indikativnoj obavijesti, obavijesti o postojanju kvalifikacijskog sustava ili nekog drugog dokumenta koji se odnosi na dotični postupak javne nabave. Međutim, ovlasti tijela nadležnog za žalbeni postupak mogu se ograničiti na dodjelu odštete osobi koja je oštećena povredom ako je obuhvaćeni subjekt već sklopio ugovor; ili odredbe o ovlastima da vrše neizravan pritisak na obuhvaćene subjekte kako bi ih prisilile da isprave eventualne povrede ili spriječile u vršenju povreda i spriječile nastanak štete. 3. Žalbenim postupkom također se predviđa isplata odštete osobama koje su oštećene povredom. Zahtijeva li se odšteta na temelju toga što je odluka donesena nezakonito, svaka strana može osigurati da se osporavana odluka prvo mora opozvati ili proglasiti nezakonitom. PRILOG VI. (iz članka 3. stavka 6. i članka 7. Sporazuma) USLUGE Sljedeće usluge koje su navedene u sektorskoj klasifikaciji usluga iz dokumenta MTN. GNS/W/120 obuhvaćene su ovim Sporazumom: Predmet Referentni broj prema Središnjoj klasifikaciji proizvoda (CPC) Usluge održavanja i popravaka 6112, 6122, 633, 886 Usluge kopnenog prijevoza uključujući usluge oklopnih vozila, kurirske dostave, osim prijevoza pošte 712 (osim 71235) 7512, 87 304 Usluge zračnog prijevoza: prijevoz putnika i tereta, osim prijevoza pošte 73 (osim 7321) Kopneni prijevoz pošte (osim usluga željezničkog prijevoza) i zračni 71235, 7321 Telekomunikacijske usluge 752 (osim 7524, 7525, 7526) Financijske usluge: a) usluge osiguranja ex 81 812, 814 b) bankarske i investicijske usluge (1)   Računalne i srodne usluge 84 Računovodstvene, revizijske i knjigovodstvene usluge 862 Usluge istraživanja tržišta i ispitivanja javnog mnijenja 864 Usluge poslovnog savjetovanja i srodne usluge 865, 866 (2) Arhitektonske usluge: usluge projektiranja i integrirane usluge projektiranja; usluge urbanističkog planiranja i uređenja krajolika; srodne znanstvene i stručne usluge savjetovanja; usluge tehničkog ispitivanja i analize 867 Usluge oglašavanja 871 Usluge čišćenja zgrada i upravljanja nekretninama 874, 82201–82206 Nakladničke i tiskarske usluge na temelju naknade ili ugovora 88442 Usluge kanalizacije i odlaganja otpada: sanitarne i slične usluge 94 Obveze koje stranke preuzmu u području usluga, uključujući usluge izgradnje, na temelju ovog Sporazuma ograničene su na početne obveze koje su navedene u zadnjim ponudama koje su Zajednica i Švicarska dostavile u okviru Općeg sporazuma o trgovini uslugama. Ovaj se Sporazum ne primjenjuje na: 1) ugovore o uslugama koji su dodijeljeni subjektu koji je sam naručitelj u smislu ovog Sporazuma i priloga 1. , 2. ili 3. Sporazumu o javnoj nabavi (SJN) na temelju isključivog prava koje uživa u skladu s objavljenim zakonima i drugim propisima; 2) ugovore o uslugama koje naručitelj dodijeli povezanom poduzeću ili koje je dodijelilo zajedničko poduzeće (joint venture) koje je osnovao izvjestan broj naručitelja s ciljem obavljanja dotične djelatnosti u smislu članka 3. ovog Sporazuma jednom od tih naručitelja ili poduzeću koje je povezano s jednim od tih naručitelja, a pod uvjetom da najmanje 80 % prosječnog prometa tog poduzeća u pogledu usluga za prethodne tri godine potječe od pružanja tih usluga poduzećima s kojima je povezano. Ako više od jednog poduzeća povezanih s naručiteljem pruža istu ili slične usluge, uzima se u obzir ukupni promet koji potječe od pružanja usluga tih poduzeća; 3) ugovore o uslugama za stjecanje ili najam, bilo kakvim financijskim sredstvima, zemljišta, postojećih zgrada ili druge nepokretne imovine ili prava koja se njih tiču; 4) ugovore o radu; 5) ugovore o kupnji, razvoju, produkciji ili koprodukciji programskog materijala od strane radijskih i televizijskih nakladnika i ugovore za termine radiotelevizijskog emitiranja. (1)  S iznimkom usluga financijskih tržišta koje se odnose na izdavanje, prodaju i prijenos vrijednosnih papira ili drugih financijskih instrumenata i usluga središnje banke. (2)  S iznimkom usluga arbitraže i mirenja. PRILOG VII. (iz članka 3. stavka 6. Sporazuma) GRAĐEVINSKE USLUGE Specifikacija građevinskih usluga koje su obuhvaćene: 1. Definicija: Ugovor o građevinskim uslugama je ugovor čiji je predmet provedba, bilo kojim sredstvima, izgradnje, radova niskogradnje ili visokogradnje u smislu odjeljka 51. Središnje klasifikacije proizvoda (CPC). 2. Popis usluga koje su obuhvaćene prema odjeljku 51. Središnje klasifikacije proizvoda (CPC): Radovi na pripremi gradilišta 511 Građevinski radovi 512 Niskogradnja 513 Montaža ili gradnja montažnih konstrukcija 514 Specijalizirani građevinski radovi 515 Instalacijski radovi 516 Završni građevinski radovi 517 Ostale usluge 518 Obveze koje stranke preuzmu na temelju ovog Sporazuma u području usluga, uključujući građevinske usluge, ograničene su na početne obveze koje su navedene u zadnjim ponudama koje su EZ i Švicarska dostavili u kontekstu Općeg sporazuma o trgovini uslugama. PRILOG VIII. (iz članka 3. stavka 7. Sporazuma) Švicarska Ovaj se Sporazum u Švicarskoj ne primjenjuje na: (a) ugovore koje naručitelji dodjeljuju u svrhe različite od obavljanja djelatnosti kako su opisane u članku 3. stavku 2. i prilozima I. do IV. Sporazuma ili za obavljanje njihovih djelatnosti izvan Švicarske; (b) ugovore dodijeljene radi preprodaje ili iznajmljivanja trećim stranama pod uvjetom da naručitelj ne uživa posebna ili isključiva prava prodaje ili iznajmljivanja predmeta tih ugovora i da drugi subjekti imaju slobodu prodavati ili iznajmljivati pod istim uvjetima kao i naručitelj; (c) ugovore koji se dodijeljuju za kupnju vode; (d) ugovore koje dodjeljuje naručitelj različit od javnog subjekta koji isporučuje pitku vodu ili električnu energiju u mreže koje pružaju javne usluge, ako se proizvodnja pitke vode ili električne energije koju obavlja dotični subjekt odvija zato što je potrošnja potrebna za obavljanje djelatnosti različite od djelatnosti navedene u članku 3. stavku 2. točki (f) i. i ii. , a opskrba javne mreže ovisi samo o vlastitoj potrošnji tog subjekta i nije veća od 30 % ukupne proizvodnje pitke vode ili električne energije tog subjekta, uzimajući u obzir prosjek iz prethodne tri godine, uključujući tekuću godinu; (e) ugovore koje dodjeljuje naručitelj različit od javnog tijela koji isporučuje plin ili toplinu u mreže koje pružaju javnu uslugu ako proizvodnja plina ili topline dotičnog subjekta predstavlja neizbježnu posljedicu obavljanja djelatnosti različite od djelatnosti navedene u članku 3. stavku 2. točki (e) i. , a svrha isporuke u javnu mrežu je isključivo ekonomska eksploatacija te proizvodnje i na nju ne otpada više od 20 % prometa tog subjekta, uzimajući pritom u obzir prosjek iz prethodne tri godine, uključujući tekuću godinu; (f) ugovore koji se dodjeljuju za isporuku energije ili goriva za proizvodnju energije; (g) ugovore koje dodjeljuju naručitelji koji pružaju usluge javnog autobusnog prijevoza ako drugi subjekti mogu pružati te usluge, bilo općenito ili u posebnom zemljopisnom području, pod istim uvjetima kao i naručitelji; (h) ugovore koje dodjeljuju naručitelji koji obavljaju djelatnost navedenu u članku 3. stavku 2. točki (d) pod uvjetom da je predmet ugovora prodaja ili leasing proizvoda za refinanciranje ugovora o isporuci koji su dodijeljeni u skladu s odredbama ovog Sporazuma; (i) ugovore koji su dodijeljeni u skladu s nekim međunarodnim sporazumom i odnose se na zajedničku provedbu ili eksploataciju projekta od strane stranaka; (j) ugovore koji se dodjeljuju u skladu s posebnim postupkom neke međunarodne organizacije; (k) ugovore koje su stranke proglasile povjerljivim ili ugovore čije izvršenje mora biti popraćeno posebnim mjerama sigurnosti u skladu s važećim zakonima i drugim propisima u državama potpisnicama ili ako to zahtijeva zaštita osnovnih sigurnosnih interesa države. PRILOG IX. (izčlanka 6. stavka 4. Sporazuma) Prilog IX. A –   Mjere koje prijavljuje Europskazajednica: Prilog IX. B –   Mjere koje prijavljujeŠvicarska: Postupci pravne zaštite uskladu s člankom 6. stavkom 4. ovog Sporazuma koji su uvedeni u kantonima iopćinama za ugovore ispod praga na temelju Loi fédérale sur le marché intérieurod 6. listopada1995. PRILOG X. (iz članka6. stavka 2. Sporazuma) Primjeri područja u kojima bi moglo doći dodiskriminacije: Zabranjen je svaki zakon, postupak ilipraksa, kao što su davanja, povlaštene cijene, lokalni uvjeti za sadržaj,lokalni uvjeti za ulaganja ili proizvodnju, uvjeti za licencu ili dozvolu iliprava financiranja ili građenja koji dovode do diskriminacije ili zahtijevajuod obuhvaćenog subjekta stranke da provodi diskriminaciju u odnosu naproizvode, usluge, dobavljače ili pružatelje usluga druge stranke koddodjeljivanja ugovora o javnoj nabavi. ZAVRŠNI AKT Opunomoćenici EUROPSKE ZAJEDNICE, i ŠVICARSKE KONFEDERACIJE, koji su se sastali dvadeset prvog lipnja godine tisuću devetsto devedeset devete u Luksemburgu radi potpisivanja Sporazuma između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o određenim aspektima javne nabave i usvojili zajedničke izjave navedene dalje u tekstu i priložene ovom Završnom aktu:   Zajedničku izjavu ugovornih stranaka o postupcima za dodjelu ugovora i o žalbenim postupcima;   Zajedničku izjavu ugovornih stranaka o tijelima za nadzor;   Zajedničku izjavu ugovornih stranaka o ažuriranju priloga;   Zajedničku izjavu o daljnjim pregovorima. Upoznali su se također sa sljedećim izjavama koje su priložene ovom Završnom aktu:   Izjavom Švicarske o načelu uzajamnosti u vezi s otvaranjem tržišta za dobavljače i pružatelje usluga iz Zajednice na razini okruga i općine;   Izjavom o švicarskom sudjelovanju u odborima. Hecho en Luxemburgo, el veintiuno de junio de mil novecientos noventa y nueve. Udfærdiget i Luxembourg, den enogtyvende juni nitten hundrede og nioghalvfems. Geschehen zu Luxemburg am einundzwanzigsten Juni neunzehnhundertneunundneunzig. Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι μία Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα. Done at Luxembourg on the twenty-first day of June in the year one thousand and ninety-nine. Fait à Luxembourg, le vingt-et-un juin mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf. Fatto a Lussemburgo, addì ventuno giugno millenovecentonovantanove. Gedaan te Luxemburg, de eenentwintigste juni negentienhonderd negenennegentig. Feito em Luxemburgo, em vinte e um de Junho de mil novecentos e noventa e nove. Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäensimmäusenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän. Som skedde i Luxemburg den tjugoförsta juni nittonhundranittionio. Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Voor de Europese Gemeenschap Pela Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta På Europeiska gemenskapens vägnar Por la Confederación Suiza For Det Schweiziske Edsforbund Für die Schweizerische Eidgenossenschaft Για την Ελβετική Συνομοσπονδία For the Swiss Confederation Pour la Confédération suisse Per la Confederazione svizzera Voor de Zwitserse Bondsstaat Pela Confederação Suíça Sveitsin valaliiton puolesta På Schweiziska edsförbundets vägnar ZAJEDNIČKA IZJAVA UGOVORNIH STRANAKA o postupcima za dodjelu ugovora i o žalbenim postupcima Stranke se slažu da zahtijevajući, s jedne strane, od švicarskih zainteresiranih subjekata ispunjavanje propisa Sporazuma o javnoj nabavi a, s druge strane, od zainteresiranih subjekata Zajednice i njezinih država članica ispunjavanje propisa Direktive 93/38/EEZ kako je zadnje izmijenjena Direktivom 98/4/EZ (SL L 101, 1. 4. 1998. , str. 1. ) i Direktivom 92/13/EEZ (SL L 76, 23. 3. 1992. , str. 14. ) ispunjavaju zahtjeve članaka 4. i 5. Sporazuma o određenim aspektima javne nabave. ZAJEDNIČKA IZJAVA UGOVORNIH STRANAKA o nadzornim tijelima Za Zajednicu nadzorno tijelo iz članka 8. ovog Sporazuma može biti Komisija Europskih zajednica ili neovisno nacionalno tijelo države članice koje nije nadležno odlučivati na temelju ovog Sporazuma. U skladu s člankom 211. Ugovora o EZ-u, Komisija Europskih zajednica već ima ovlasti propisane člankom 8. stavkom 2. Za Švicarsku nadzorno tijelo može biti savezno tijelo za čitavu zemlju ili kantonalno tijelo za područja za koja je nadležno. ZAJEDNIČKA IZJAVA UGOVORNIH STRANAKA o ažuriranju priloga Ugovorne stranke obvezuju se ažurirati priloge Sporazumu o određenim aspektima javne nabave najkasnije mjesec dana od njegova stupanja na snagu. ZAJEDNIČKA IZJAVA o daljnjim pregovorima Europska zajednica i Švicarska Konfederacija izražavaju svoju namjeru da započnu pregovore za sklapanje sporazuma u područjima od zajedničkog interesa, kao što je ažuriranje Protokola 2 uz Sporazum o slobodnoj trgovini iz 1972. i sudjelovanju Švicarske u određenim programima Zajednice u području osposobljavanja, mladih, medija, statistike i okoliša. Nakon zaključivanja sadašnjih bilateralnih pregovora, treba odmah započeti s pripremnim radom za te pregovore. IZJAVA ŠVICARSKE o načelu uzajamnosti u vezi s otvaranjem tržišta za dobavljače i pružatelje usluga iz Zajednice na razini okruga i općine U skladu s načelom uzajamnosti i s namjerom da se ograniči pristup ugovorima koji se dodjeljuju u Švicarskoj na razini okruga i općine dobavljačima i pružateljima usluga iz Zajednice, Švicarska će iza prvog stavka u Općoj napomeni br. 1 Priloga Sporazumu o javnoj nabavi umetnuti novi stavak kako slijedi: „U vezi s ugovorima koje su zainteresirane strane iz dijela 3. Priloga 2. dodijelile dobavljačima proizvoda i pružateljima usluga iz Kanade, Izraela, Japana, Republike Koreje, Norveške, Sjedinjenih Američkih Država, Hong Konga (Kina), Singapura i Arube. ” IZJAVA o sudjelovanju Švicarske u odborima Vijeće se slaže da predstavnici Švicarske mogu, u mjeri u kojoj se odnose na sadržaje koji se na njih odnose, kao promatrači prisustvovati sastancima sljedećih odbora i stručnih radnih skupina: — Odbora istraživačkih programa, uključujući Znanstveni i tehnički istraživački odbor (CREST), — Administrativne komisije za socijalnu sigurnost radnika migranata, — Koordinacijske skupine za uzajamno priznavanje visokoškolskih diploma, — Savjetodavnih odbora o zračnim linijama i primjeni pravila o konkurenciji u području zračnog prometa. Predstavnici Švicarske nisu prisutni pri glasovanju u tim odborima. Kad je riječ o drugim odborima, koji se bave područjima obuhvaćenim u tim sporazumima u kojima je Švicarska usvojila ili pravnu stečevinu Zajednice ili jednakovrijedne mjere, Komisija se savjetuje sa švicarskim stručnjacima prema postupku iz članka 100. Sporazuma o EGP-u