title: Alueiden komitean lausunto aiheesta "Paikallis- ja alueviranomaisten rooli ja Euroopan unionin toimien vaikutus matkailun kehittämisessä"

eurovoc_concepts:
EU aid
development policy
local government
regional government
tourism policy

text: 13. 10. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 293/33 Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Paikallis- ja alueviranomaisten rooli ja Euroopan unionin toimien vaikutus matkailun kehittämisessä” (1999/C 293/08) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon työvaliokunnan 13. toukokuuta 1998 Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 198 tekemän päätöksen antaa lausunto aiheesta ”Paikallis- ja c artiklan neljännen kohdan mukaisesti alueviranomaisten rooli ja Euroopan unionin toimien merkitys matkailun kehittämisessä”, ottaa huomioon valiokunta 5:n tammikuun 26. päivänä 1999 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 157/98 rev. 1, jonka esittelijä oli Thrassyvoulos Lazaridis, hyväksyi 2. ja 3. kesäkuuta 1999 pitämässään 29. täysistunnossa (kesäkuun 3. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Johdanto Ensi näkemältä saattaa vaikuttaa, että paikallis- 1. 1. ja alueviranomaisten matkailunedistämisroolilla on vain vähän yhtymäkohtia EU:n toimintaan turismin alalla. Käsillä olevassa lausunnossa kiinnitämme huomiota kuitenkin lähinnä tähän aspektiin, joka kuuluu juuri meidän alaamme, jäsentelemme ja korostamme matkailun kehittämistä yhteisön tasolla käytän- nössä eikä ainoastaan puheissa. 1. 2. EU kiinnitti ensimmäisen kerran virallisesti huomiota matkailuun vuonna 1986 perustamalla neuvoa-antavan mat- kailukomitean. Tämä ryhmä, johon koottiin silloisen ETY:n jäsenvaltioiden toimivaltaisista julkisista tahoista ja alan Euroo- pan tason ammattijärjestöistä valitut edustajat, sai tehtäväkseen toimia Euroopan komission ja erityisesti sen matkailusta vastaavan pääosasto XXIII:n neuvonantajana. Tuolloin osoit- tautui, että vaikkei matkailua mainita lainkaan ETY:n perusta- missopimuksessa yhteisön toimivaltaan kuuluvaksi, tällaisen elimen perustaminen on välttämätöntä, koska matkailulla on valtava merkitys useiden jäsenvaltioiden ja koko Euroopan yhteisön taloudelle. Alueellisiin työllisyyssopimuksiin kannus- tavan politiikkansa yhteydessä komissio itse yhdisti äskettäin matkailun aiheellisesti kulttuuriin ja ympäristöön (komission Viareggiossa 2. –3. lokakuuta 1997 järjestämä seminaari kult- tuurista, ympäristöstä, matkailusta ja työllisyydestä, ks. liite 1. ). matkailijoiden kuluttamista varoista. Vuoden 1997 kansainvä- listen maahansaapumisten perusteella mitattuna 20 suosituim- man matkakohteen joukossa on 11 EU:n jäsenvaltiota. 12 jäsenvaltiota kuuluu 20:n turismista eniten tuloja saavan maan joukkoon maailmassa. Yhtä monta jäsenvaltiota on maailman 20:n matkailuun eniten varoja käyttävän maan joukossa. Eurooppa on samalla sekä valtava matkailuvirtojen lähde- että kohdemarkkina-alue. Voidaan selvästi todeta, että matkailuelinkeino on Euroopan yhteisössä erittäin merkittävä toimiala sekä kysynnän että tarjonnan kannalta. Sen taloudelli- set ja yhteiskunnalliset vaikutukset ovat myös huomattavat ja sitä olisi syytä pitää ETY:n ja nyttemmin EU:n ensisijaisena toimialana. Sen lisäksi, että matkailu vaikuttaa välittömästi työpaikkojen luomiseen paikallistasolla – mistä kerrotaan lähemmin tuonnempana – ei pidä jättää huomiotta turismin vaikutuksia sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen paitsi jäsenval- tioiden kesken, myös EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. Matkailijoiden vapaan liikkuvuuden ansiosta syntyy kokemus- ten, kulttuurin ja perinteiden vaihtoa, mikä lähentää ihmisiä. 2. Paikallis- ja alueviranomaisten vaikutus matkailun ke- hittämiseen EU:ssa Lyhyt katsaus alan tilastoihin osoittaa 360 816 000 ulkomaa- laisen matkailijan saapuneen Eurooppaan (sis. yhteisön) vuon- na 1997. Eurooppa on näin ollen edelleen kaikkien manterei- den tai suurten maantieteellisten alueiden suosituin matkailu- kohde. Eurooppaan suuntautui yhteensä 58,8 % kaikista maail- man matkoista, sai osakseen 49,2 % maailman matkailutuloista. Euroopan yhteisö otti puolestaan vastaan 247 951 000 (68,7 %) kaikista Euroopan maaperälle saapu- neista matkailijoista ja sai 167 156 000 000 dollaria (76,7 %) ja se 2. 1. Matkailu ja alan tarjoamat tuotteet liittyvät läheisesti rakennettuun ja luonnonympäristöön ja siten kulloisenkin matkakohteen maantieteellisen sijaintiin. Lisäksi ympäristö sinällään on kaupunkien ja alueiden tärkeä valtti, jota voidaan hyödyntää kestävän matkailun yhteydessä. Matkailulla on toisin sanoen välitöntä merkitystä alueille ja paikkakunnille, minkä vuoksi jäsenvaltioiden paikallis- ja aluehallinnolla on ensisijainen rooli matkailun kehittämisessä. C 293/34 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 13. 10. 1999 2. 2. ”Matkailutuotteet” voidaan määritellä seuraavasti: ne ovat katkeamaton ketju julkisen sektorin (paikallis- ja aluehal- linnon) tarjoamia perusrakenteita ja palveluja. Ketju alkaa matkailijoiden kuljetuksesta matkakohteeseen, ja siihen vaikut- tavat tieverkon kunto, yksityiset tai julkiset yleiset kulkuneuvot, vesijohdot ja viemärit, sekä luonnon- että taajamaympäristö, varsinainen matkailukoneisto, elintaso matkailualueilla, arkeo- logisten ja muiden muistomerkkien saavutettavuus ja hallin- nointi, kulttuuri- ja virkistystoiminnan järjestäminen, tiedotus matkailijoille ja matkakohteiden asianmukainen mainostami- nen niin kotimaassa kuin ulkomailla. Kulttuurin kehittäminen alueellisten kulttuuriohjelmien avulla voi rikastuttaa matkailu- tuotteita. Lisäksi siten voidaan edistää paikkakuntien ja aluei- den taloudellista vireyttä seuraavilla tavoilla: a) luomalla työ- paikkoja kulttuuritoiminnan tai -perinnön piirissä, b) lisää- mällä alueen mielenkiintoisuutta mahdollisten investoijien silmissä, c) edistämällä marginaalistuneiden ryhmien sosiaalista integroitumista (ks. komission asiakirja kulttuurista alueellise- na voimavarana), d) vahvistamalla ohjelmiin osallistuvien, samoja erityispiirteitä omaavien alueiden suhteita perustamalla kulttuuriverkostoja, e) edistämällä alueellisen kulttuuriperin- nön suojelua ja arvostusta. 2. 3. Matkailuun liittyy laaja valikoima ennakointi- ja säänte- lytoimia – ohjelmia ja palveluita – jotka paikallis- ja alueyh- teisöt ovat jo nyt suurelta osin toteuttaneet hajauttamiseen tähtäävien EU:n yleisten periaatteiden ja suuntausten perusteel- la. Nämä toimet ja toimenpiteet on sisällytettävä yhtenäisiin matkailunkehittämisstrategioihin – yhdessä kulttuurin, koulu- tuksen, työllisyyden, ympäristön, infrastruktuurin ja aluesuun- nittelun kanssa –, jotta autetaan yksityissektoria ja kasvatetaan alueiden ja kaupunkien houkuttelevuutta investointien kannal- ta. Näin luodaan ympäristö, joka edistää sujuvaa yhteistyötä ja koordinoitua liiketoimintaa julkisen ja yksityisen sektorin välillä. Alue- ja paikallisviranomaiset tuntevat paikallisen todel- lisuuden, joten niillä on tärkeä rooli matkailutoiminnan voima- varojen kokoajina. EU:n ja jäsenvaltioiden on autettava alue- ja paikallisyhteisöjä kehittämään toimintaansa ammattimaisemmaksi ja käyn- nistämään toimintakykyisiä hankkeita, jotka on selvästi mu- kautettu tämän päivän ja lähitulevaisuuden tarpeisiin ja jotka näin ollen auttavat luomaan pysyviä työpaikkoja. Tietyt alueet osallistuvat esimerkiksi säännöllisesti suu- 2. 4. rille ulkomaisille matkailumessuille ja toimittavat runsaasti kohdennettua matkailumateriaalia painetussa ja sähköisessä muodossa. EU:n rahoituksen ja ohjelmien avulla nämä alueet ovat päättäneet toteuttaa matkailun perusrakennehankkeita lujittaakseen ja parantaakseen tarjontaansa alalla. On sellaisiakin alueviranomaisia, 2. 5. tyydy hyödyntämään valtion voimavaroja, vaan mobilisoivat myös jotka eivät yksityisen sektorin resursseja tarjoamalla sille selkeää, tarkoin määriteltyä kumppanuutta parantaakseen jo saatavilla olevia matkailutuotteita. Paikallis- ja alueyhteisöt pyrkivät tällöin löytämään matkailusta hyötyviä yhteistyökumppaneita, jotka voivat olla yrittäjiä, ravintoloiden tai kahviloiden omistajia, jopa taksinkuljettajia, ja laatimaan matkailun kehittämisohjel- mia, joilla parannetaan paikallista matkailutarjontaa ja korja- taan sen heikkouksia. 2. 6. Tietyt alue- ja paikallisyhteisöt ovat laatineet alueelleen matkailun kehittämissuunnitelman, jonka tavoitteena on kar- toittaa tilannetta, kannustaa paikallistason toimijoita ja antaa suuntaviivat matkailualalle. Paikalliset ja alueelliset viranomai- set ovat panostaneet huomattavasti paikallistason perusraken- teiden kehittämiseen (uimarannat, kulttuurikeskukset, aukiot, opaskilvet, valvonta jne. ), ja ne toimivat lisäksi suoraan tai välillisesti matkailualan yrittäjinä ja saavuttavat huomattavia taloudellisia tuloksia. 2. 7. Tätä varten ne voivat hyödyntää seuraavia strategioita: 2. 7. 1. käytöstä alueet voivat itse päättää) valtion ja yhteisön alueille myöntämiä varoja (joiden 2. 7. 2. omaa verotusoikeuttaan 2. 7. 3. valtakunnan tasolle perustettuja tukimekanismeja 2. 7. 4. ja kannustaa matkailun suunnitteluun. valtiollista lainsäädäntöä, joka antaa mahdollisuuden 3. Paikallis- ja alueviranomaisten toiminnan päämäärät ja tavoitteet 3. 1. Matkailualan kehittämisen keskeisinä toimijoina pai- kallis- ja alueviranomaiset voivat tukea sitä seuraavin keinoin: 3. 1. 1. toimijoiden välille, paremmin yhteen. Ne voivat luoda yhteyksiä matkailualan yksityisten jotta nämä voivat sovittaa toimintansa Ne voivat helpottaa työmarkkinaosapuolten välistä 3. 1. 2. viestintää, jotta tuloksiin voidaan päästä yhteisin koordinoi- duin toimin. Koska alue- ja paikallisviranomaiset toimivat paikallisesti, ne voivat hioa matkailutarjontaa toteuttamalla ympäristö-, kulttuuri- tai muita tarvittavia toimia paikkakun- nalle parhaiten sopivan matkailutyypin mukaan (kesä-, talvi-, liikuntamatkailun tms. ). Matkailua ja kulttuurikehitystä koros- tavien alueellisten työllisyyssopimusten puitteissa tällainen 13. 10. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 293/35 alhaalta ylös -lähestymistapaa soveltava politiikka voi tuottaa laadullisia ja määrällisiä parannuksia matkailualalla (ks. suuri määrä komission hyväksymiä alueellisia kokeilusopimuksia, joihin sisältyy matkailualaan liittyviä toimia, liite 2). Niinpä paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyö yksityisen sektorin matkailuyrittäjien kanssa on välttämätöntä, koska sen avulla paikkakunnan tai alueen potentiaalisia resursseja voidaan hyödyntää entistä paremmin. 3. 1. 6. Monet talous- ja yhteiskuntaelämän toimijat eivät ymmärrä eivätkä tulkitse oikealla tavalla kaikkia matkailutoi- mia, koska niitä ei voi mitata rahassa, ne ovat monialaisia ja täysin uudenlaisia. Tämän vuoksi ei voida luoda yhtenäisiä kilpailupuitteita. Niinpä Euroopan alueiden on pyrittävä mieltämään matkailu siten, että heikko ja hauras, mutta yhtä aikaa voimakas ja tulevaisuuteen katsova ala pystytään jäsentämään. 3. 1. 3. Koska alue- ja paikallisviranomaiset ovat jatkuvasti tekemisissä alueellisten ja paikallisten kysymysten kanssa, niillä on mahdollisuus saada toteutettujen toimien vaikutukset välittömästi tietoonsa. Ne voivat toisin sanoen valvoa suoraan ja tehokkaasti ja kehittää joustavia toimintaohjelmia. Siellä missä hajauttamista ei ole kunnolla tehty, viranomaisten nykyinen puutteellinen toimivalta hidastaa tai hankaloittaa tavoitteiden saavuttamista. Mitä enemmän ne ovat riippuvaisia keskusviranomaisista, sitä epävarmemmin ne toimivat tietoisi- na vaatimattomista toimivaltuuksistaan. Puutteellinen hajautus alue- ja paikallistasolle hidastaa ja vääristää kyseistä toimintaa. Paikallis- ja alueviranomaisten ja jopa valtiovallan on 3. 1. 7. kyettävä vastaamaan aluesuunnittelulla ja maankäytöllä sekä alueen asukkaiden että kaikkien siellä vierailevien ihmisten ja matkailijoiden tarpeisiin ja annettava oma panoksensa alueen kestävään kehittämiseen ja sopusointuisuuteen. Alueiden välisen viestinnän puutteet jäsenvaltioiden ja 3. 2. Euroopan tasolla luo ontuvan kilpailutilanteen, joka aiheuttaa vääristymiä sekä tiettyjen päämäärien saavuttamiseen tarkoitet- tujen voimien ja varojen tuhlausta. Yksityisyritysten on niin ikään pohdittava yrityskäyttäyty- mistään ja suhtautumistaan. Niiden on pyrittävä hyö- dyntämään sijaintiympäristöään ja sen kaikkia potentiaalisia julkisia resursseja entistä laajemmin ja järkevämmin monipuo- listaakseen ja parantaakseen matkailutuotteiden tarjontaa, mikä puolestaan antaa pontta työllisyystoimille, taloudelle ja oheistarjonnalle. Matkailuilmiön on siis piristettävä aluetta ja paikkakuntaa kokonaisvaltaisesti. 3. 3. Koska subjektiivisten tavoitteiden määrittäminen on helppoa, matkailun kehittämisessä ilmenee toisinaan epätasai- suuksia valtakunnallisella, alueellisella ja jopa paikallisella tasolla. Matkailua on kehitettävä sopusointuisesti siten, ettei puututa paikkakunnalle tai alueelle tunnusomaisiin piirteisiin tai vääristetä niitä. Lisäksi on vahvistettava erityispiirteitä, sillä sekä paikkakunnan asukkaat että siellä vierailevat matkailijat edellyttävät kohteen erottuvan muista. 3. 1. 4. Mitä enemmän toimivaltaa paikallis- ja aluevirano- maisilla on ”matkailualan tuotantoprosesseissa”, sitä paremmin ala kehittyy. Kyseisten viranomaisten on osallistuttava jatku- vasti paitsi matkailualan valvontaan myös sen kehittämiseen ja uudistamiseen ja oltava mukana tekemässä matkailusta kilpailukykyistä. Matkailun kanssa tekemisissä olevien alue- ja paikallisviranomaisten aiempaa vankempi sitoutuminen tarkoittaa myös sitä, että ne hankkivat teknistä matkailutietout- ta ja taitotietoa. 3. 1. 5. Kun alueet eivät vaihda asianmukaisesti strategisia tietoja, ne eivät useinkaan pysty hyödyntämään yhteistyömah- dollisuuksia, mikä rikastuttaisi kyseisten alueiden matkailua. Matkailualan tehtävät on jaettava kahteen osaan: kunkin alueen varsinainen toimivalta ja molemminpuolista etua palveleva suora yhteistyö muiden alueiden kanssa. ja kehittäminen 3. 4. Matkailutarjonnan edistäminen kärsivät sekä paikallis- ja alueviranomaisten matkailun johta- mistaitojen heikkoudesta että valtion ja kansainvälisten elinten kyvyttömyydestä antaa niille tarvittavaa teknistä tukea. Alueita ja paikkakuntia tulee kannustaa tarkastelemaan omia alueellisia matkailutavoitteitaan jäsenvaltio- tai yhteisötason strategioi- den puitteissa niiden integroimiseksi kyseisiin puitteisiin ja siten niiden vaikutuksen tehostamiseksi. Alue- ja paikallisviranomaiset käyttävät kuitenkin huo- 3. 5. mattavasti varoja matkailun kehittämiseen. Erityisesti uuden teknologian käyttäminen auttaa tekemään tunnetuksi ja hyö- dyntämään alueen mahdollisuuksia entistä paremmin oman maan ja Euroopan ulkopuolellakin. Paikallis- ja alueviran- omaisten päämääränä ja tavoitteena tulee olla matkailun kielteisten vaikutusten torjuminen. Kielteisiä vaikutuksia ai- heuttaa useasti matkailun liiallinen keskittyminen yhdelle paikkakunnalle. Tällainen kehitys lisää alueellisia ongelmia: esimerkiksi rikollisuus lisääntyy, mikä lisää samanaikaisesti asukkaiden turvattomuutta sekä vääristää paikkakunnan tun- nuspiirteitä ja muuttaa paikkakunnan ominta potentiaalia. C 293/36 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 13. 10. 1999 Paikallis- ja alueviranomaisten on torjuttava matkailun kehittä- misen aiheuttamat, toisinaan kielteiset seuraukset. Samalla on kuitenkin parannettava palveluita, joiden ansiosta kaupunkien ja alueiden arkielämä voidaan yhdistää matkailijoiden käyntiin ja viipymiseen paikkakunnalla. ovat vakuuttuneita, että matkailumarkkinat ovat tietyssä suh- teessa vääristyneet, esimerkiksi matkanjärjestäjien kaikkivoi- paisuuden johdosta. Ongelma kärjistyy helposti perinteisissä, taantuvissa eurooppa- laisissa merenranta- ja vastaavissa kohteissa, joissa epäonnistu- neet investoinnit sekä sopeutumattomuus muuttuviin loman- viettotapoihin ovat johtaneet lomanviettopaikkojen perusra- kenteiden rappeutumiseen, työttömyyden kasvuun, alhaisiin keskituloihin sekä lisääntyvään rikollisuuteen ja taajamien köyhtymiseen. Alue- ja paikallisviranomaisten tulee siksi pyrkiä kansallisten ja eurooppalaisten viranomaisten avustuk- sella toimeenpanemaan uudistussuunnitelmia, joiden tavoittee- na on nykyistä vakaampi työllisyystilanne kasvavilla nykyaikai- silla matkailumarkkinoilla sekä matkailualaa sivuavilla aloilla. 3. 6. Alue- ja paikallishallinnon matkailupolitiikan on oltava laaja-alaista. Täten on velvoitettava eri aloista vastaavat tahot yhteensovittamaan toimintansa siten, että toimilla on kerran- naisvaikutuksia eivätkä ne ole yksittäisiä alakohtaisia toimia, vaan liittyvät toinen toisiinsa ja palvelevat samaa tarkoitusta. 4. Yhteisön nykyisten toimien vahvuudet ja heikkoudet 4. 1. On ilmeistä, että matkailun kehittämisessä toistaiseksi saavutettu taso vaihtelee jäsenvaltioittain, mutta myös jäsenval- tioiden sisällä, ja että paikallisviranomaiset sen enempää kuin valtion viranomaisetkaan eivät ole vielä riittävän hyvin ymmärtäneet, että matkailu on sektori, jota on kehitettävä nykyistä tarmokkaammin, jotta lähentymiskriteerit saavutettai- siin. Jäsenvaltioiden kiinnostus matkailuun yhteiskunnalliselta ja taloudelliselta kannalta ei ole yhtä suuri. Jäsenvaltioiden näkemykset yhteisön interventioiden laajuudesta eroavat myös selkeästi toisistaan. Määräävä eroja aiheuttava tekijä on usein asianomaisen maan matkailukysyntä, sillä kysynnän intressit ovat selkeässä ristiriidassa tarjonnan intressien kanssa. 4. 3. Näiden mielipide-erojen vuoksi Euroopan unioni ei ole vielä onnistunut sopimaan yhteisön matkailupolitiikan sisällyttämisestä perustamissopimuksiin niiden tarkistamisen yhteydessä. Tämä on puute, joka mielestämme on korjattava mahdollisimman pian. Tämän vuoksi toimiessaan sille annettu- jen toimivaltuuksien puitteissa Euroopan unionin tulisi kun- nioittaa asianmukaisella tavalla myös jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten matkailupolitiikkaa. Koska yhteisöllä on toimintalinjoja matkailuun vaikuttavilla aloilla (kuluttajien ja ympäristön suojelu, liikenne), on vaadittava, että tämän eurooppalaisen elinkeinohaaran oikeutetut tavoitteet otetaan riittävästi huomioon sen kilpailukyvyn takaamiseksi kansain- välisillä matkailumarkkinoilla. Erityisesti on pantava merkille, että aluekehitykseen liittyvissä toimissa ja aloitteissa matkailua ei pidetä yhtenä ensisijaisista aloista. Kuten jo todettiin, matkailupolitiikasta on tullut sitä yleisemmän tason toimiin ja politiikkoihin liitetty erikoisuus. 4. 4. Matkailualalla on näin ollen pantava täytäntöön Euroo- pan unionin muiden politiikkojen perusteella säädettyä yh- teisön oikeutta, ja ala on usein tuomittu kantamaan siitä aiheutuvat lisäkustannukset ja sopeutumaan kehykseen, joka ei vastaa sen tarpeita eikä sen käytännön potentiaalia. Lisäksi selkeän, erillisen matkailua koskevan politiikan puuttuminen vääristää sosiaalidialogia. Kuvaava esimerkki tästä on, että eurooppalainen matkailualan järjestöjen liitto ei ota suoraan osaa työmarkkinaosapuolten väliseen vuoropuheluun, vaan sitä edustaa teollisuuden liitto (jossa matkailualan liitolla on ”erityisneuvonantajan” asema), vaikka teollisuuden ja matkai- lun vaatimukset ja tarpeet poikkeavat täysin toisistaan. Matkailupolitiikan puuttuminen estää myös kyseiselle politii- kalle tyypillisten yhteisten päämäärien ja toimintatapojen määrittämistä. Esimerkkinä mainittakoon sosiaalisen oikeu- denmukaisuuden tavoite, joka vastaisi koko väestön aiheellisia odotuksia jokaisen kansalaisen oikeudesta vuosilomaan ja vapaa-ajanviettoon. Tietyt jäsenvaltiot eivät luultavasti toivo, että yhteisö 4. 2. puuttuu säädöksin tai muulla tavoin matkailumarkkinoiden mekanismeihin, vaan ne olettavat markkinoiden toimivan parhaiten täydellisen vapauden ympäristössä. Ne suhtautuvat ehkä kielteisesti siihen, että jäsenvaltioiden matkailusektorit saavat osakseen muita kuin rakennerahastojen niille myöntä- miä yhteisön varoja. Näin ollen niiden asenne on kielteinen, koska ne haluaisivat rajoittaa yhteisön interventioita (EU:n nykyisen suuntauksen mukaisesti) tai koska ne eivät budjetti- syistä halua, että anotaan lisärahoitusta. Toiset jäsenvaltiot pyrkivät sen sijaan siihen, että yhteisö puuttuu aiempaa enemmän matkailuun ja lisää toimintaansa alalla, koska ne 4. 5. Matkailupolitiikassa saatettaisiin tarvita jäsenvaltioiden ja alueiden tiiviimpää yhteistyötä etenkin kun otetaan huo- mioon, että Euroopan asema alan maailmanmarkkinoilla heik- kenee vuosi vuodelta, koska lomat ovat kalliita vanhalla mantereella ja kaukaiset eksoottiset matkakohteet ovat kilpai- lukykyisempiä. Jäsenvaltioiden ja alueiden on yhteisön matkai- lupolitiikasta vastaavina toimijoina näin ollen määritettävä ja toteutettava soveltuva ja johdonmukainen strategia säilyttääk- seen asemansa maailmanmarkkinoilla. Lukujen ylimalkainen tarkastelu osoittaa, että 10 vuoden aikana 1988–1997 Euroo- pan yhteisön osuus koko mantereen tuloksesta väheni 74 %:sta 68,7 %:iin saapuneiden matkailijoiden ja 82,9 %:sta 76,7 %:iin tulojen osalta. 13. 10. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 293/37 Kun otamme lisäksi huomioon maailman matkailujärjestön (WTO) viimeaikaiset ennusteet kansainvälisen matkailun kol- minkertaistumisesta 20 seuraavan vuoden aikana ja tästä matkailulle lähivuosina aiheutuvat taloudelliset ja yhteiskun- nalliset haasteet, on tarpeen nopeasti kehittää – Euroopan matkailun kilpailukykyä asettamalla matkailun tarpeet ensisijaiseen asemaan tärkeimmillä kaavoitus- alueilla – suosituimpien kohteiden kehitys- ja hallinnointimekanis- meja. EU on tähän asti kohdistanut voimansa tiettyihin 4. 6. selkeästi määritettyihin asiakokonaisuuksiin, joita ovat kerätty- jen tilastotietojen yhdenmukaisuus, taitojen levityksen paranta- minen matkailualalla, matkailijan suojeleminen kuluttajana, kulttuuriperinnön esille tuominen (mikä edellyttää kulttuuriar- vojen sisällyttämistä matkailuun), kestävän kehityksen periaate matkailussa jne. Matkailualaa on nyt ryhdytty kehittämään ja edistämään, koska se on työvoimavaltainen ala. Matkailu luo työpaikkoja erityisesti nuorisoa ja naisia koskevan työttömyy- den vaivaamaan Eurooppaan. Tätä tarkoitusta varten on perustettu matkailualan edustajien komitea, joka on jättänyt päätelmänsä yhteisön toimintamahdollisuuksista alalla. Euroo- pan komissiossa toimiva pieni ryhmä vetää nyt tutkimus- ja tiedotusohjelmia, joissa käsitellään esimerkiksi kaupunkien ja niiden historiallisten keskustojen matkailun edistämistä sekä euron käyttöönottoa matkailusektorilla. Korkean tason työ- ryhmän tärkeimmät päätelmät olivat, että matkailun osuudelle kasvun ja työllisyyden edistämisessä on annettava enemmän poliittista tunnustusta kaikilla tasoilla, ja että tämän tulisi johtaa myönteisiin toimiin, jotka vahvistavat matkailuelinkei- non mahdollisuuksia edistää kestävän kehityksen periaatteelle pohjautuvaa kasvua. Lisäksi matkailualan kannalta tärkeiden teemojen sisällyttäminen yhteisön ohjelmien ja yhteisön poli- tiikan suunnitteluun ja toteutukseen antaa yhteisölle ainutlaa- tuisen mahdollisuuden edistää Euroopan kilpailukykyä. EU:n toteuttamien matkailualan toimien koordinointia on parannet- tava ja niiden on perustuttava Euroopan komission eri pääosas- tojen interventioiden, etenkin taloudellisten interventioiden tehostettuun koordinaatioon. Myös asianomaisten osapuolten välisten neuvottelujen ja yhteistyön tehostaminen paikallisella, alueellisella, valtiollisella ja Euroopan tasolla on ehdoton edellytys sille, että matkailualan osuutta kasvun edistämisessä voidaan täysin hyödyntää. myös lomien suunnittelussa: myös ympäristön laatu ja henkilö- kohtainen turvallisuus ratkaisevat yhä useammin matkakoh- teen valinnan. Kaikkien matkailuelinkeinon haarojen ja suurten matkakohteiden viranomaisten velvollisuus on käsitellä ongel- mia, joita matkailutoiminnot aiheuttavat käytettävissä oleville luonnonvaroille. On tarpeen arvioida systemaattisesti suurten hankkeiden ympäristövaikutuksia. Myönteisemmin tarkastel- tuna on tutkittava, miten matkailu voi auttaa säilyttämään ihmisen tuottamat, luonnonvaraiset tai kulttuuriset resurssit ao. alueilla. 4. 8. Matkailun, kulttuuriperinnön ja ympäristön välitön keskinäinen riippuvuus on hyvin laajalti tunnustettu. Koska matkailu on riippuvainen näistä virkistystoiminnan tuottami- sen ja markkinoinnin perustana olevista resursseista, se on ihanteellinen kestävän kehityksen periaatteen kokeiluala. Yh- teisön tämän alan toiminnan ensimmäisenä päämääränä on aloittaa ”nousukierre”, joka auttaa suuntaamaan matkailutalou- den ja ympäristön väliset suhteet pitkäaikaiseen elinvoimaisuu- teen. Tiettyjen matkailuelinkeinon sektoreiden, julkisten tai 4. 9. yksityisten organisaatioiden ja tiettyjen matkailun suunnitte- lussa ja hallinnossa toimivien yksilöiden kiitettävien ponniste- luiden lisäksi on syytä aloittaa koordinoituja hankkeita, jotka tarjoavat asianomaisille mahdollisuuden tutkia aiempaa järjes- telmällisemmin eri jäsenvaltioissa ja alueilla sovellettuja mene- telmiä suositeltavimpien käytäntöjen löytämiseksi ja levittämi- seksi. Matkailijoille ja matkailuyrityksille on myös tiedotettava kohdealueiden ympäristön ja kulttuurikohteiden tilasta ja kannustettava käyttämään helposti vaurioituvia resursseja ym- päristöä säästävästi. Lisäksi on edistettävä paikallistasolla matkailutarjonnan sekä käsityö-, taide- ja kulttuurituotannon välistä integraatiota, joka on mielenkiintoinen aluekehityksen tukiväline. Nykyään ollaan tietoisempia kuin koskaan siitä, että 4. 7. on tärkeää käyttää uusiutumattomia luonnonvaroja vastuulli- sesti ja varmistaa resurssien säilyminen tuleville sukupolville. Vuonna 1996 tehdyn Eurobarometri-kyselyn mukaan 98 % eurooppalaisista katsoo, että ympäristönsuojelun ja saastumi- sen vastaisen taistelun tulee olla unionin prioriteetteja, ja suuri enemmistö (82 %) on sitä mieltä, että ongelma on akuutti ja että se vaatii välittömiä toimia. Ympäristötietoisuus näkyy 4. 10. Sekä luonnon- että ihmisen muokkaaman ympäristön laadun kohentaminen on äärimmäisen tärkeää matkakohtei- den ja matkailuyritysten hyvinvoinnille, ja se on kestävän kehityksen välttämätön edellytys. Euroopan yhtenäismarkki- noilla, jossa ihmisten liikkuminen on vapaata, huolen kaikkien kansalaisten (matkailijat mukaan luettuina) turvallisuudesta on kannustettava kaikkien jäsenvaltioiden oikeus- ja turvallisuus- alan viranomaisia parantamaan yhteistyötään järjestäytyneen rikollisuuden, kaikenlaisen hyväksikäytön muotojen, lapsiin kohdistuvien rikosten, rasismin, muukalaisvihan, huumekau- pan, terrorismin jne. torjumiseksi. C 293/38 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 13. 10. 1999 4. 11. Toteuttaessaan politiikkojaan ja toimiaan vuosina 1995–1996 yhteisö pyrki jatkuvasti sisällyttämään kestävän kehityksen periaatteen matkailun kehittämistoimenpiteisiin ja -käytäntöihin. Korostettakoon, että matkailu on yksi viidestä suuresta alasta, joilla komission mukaan on sovellettava kestävän kehityksen periaatetta. Arvioituaan tämän politiikan tulokset yhteisö keskittää huomionsa nykyisten toimien stan- dardoimiseen ja erityisesti matkailun kehittämistä koskevien uusien säädösten ja rahoitustoimien alulle panemiseen. 5. Ehdotukset 5. 1. Alueiden komitean jäsenten, jotka voivat nähdä mat- kailun konkreettiset ongelmat läheltä ja hoitavat ja käsittelevät niitä paikallisella tasolla, on tutkittava niitä koko kokemuk- sensa voimalla ja viitoitettava näin tietä EU:n muille toimieli- mille. Kuten tiedetään, matkailu on hyötynyt runsaasti EU:n 4. 12. rakennerahastojen rahoituksesta, yhteisöaloitteista ja muista yhteisön erityisohjelmista. Siten se on voinut käyttää majoituk- seen, omiin perusrakenteisiinsa tai kohdemarkkinointiin varat, jotka se on saanut yhteisön toisen tukiohjelman yhteydessä Interreg II, Leader II ja Life-aloitteista. Lisäksi matkailu hyötyy rakennerahastojen määrärahoista suurten yleisten perusraken- netöiden (liikenneväylät, sillat, rautatieverkon nykyaikaistami- nen jne. ) yhteydessä. Komission vuonna 1996 hyväksymässä ensimmäisessä kertomuksessa taloudellisesta ja yhteiskunnalli- sesta yhteenkuuluvuudesta jäsennellään yksityiskohtaisesti edistyminen yhteiskunnallis-taloudellisessa koheesiossa ja se, miten yhteisön tarjoamat välineet ovat auttaneet sitä lähes- tymään tätä tavoitetta. Asiakirjassa mainitaan esimerkkejä matkailutoimintoihin suunnatusta yhteisön rahoituksesta. Vaikka voidaan erehtymättä olettaa, että Euroopan unionin toimet matkailun tukemiseksi ovat laajalti edistäneet taloudel- lista ja yhteiskunnallista koheesiota, on vaikea kartoittaa niiden vaikutuksia tarkemmin. On erittäin vaikeaa arvioida tarkasti rakennepolitiikkojen vaikutuksia, etenkin lyhyellä aikavälillä. Matkailuun kohdistuneiden vaikutusten arvioiminen on vielä- kin vaikeampaa, ottaen huomioon, että matkailuelinkeino käsittää laajan taloudellisten toimien kirjon vieläpä eri tasoilla. 4. 13. Matkailu nähdään entistä enemmän ammattitaitoa vaativia ja kestäviä työpaikkoja luovana elinkeinona ja toisaalta kaavoitukseen vaikuttavana tekijänä. Matkailualan työvoima on paikalleen sidottua, ja elinkeino muodostuu laajalla alueella toimivista työpaikkojen luomispotentiaalia omaavista pk- yrityksistä. Matkailun kehittäminen kehityksestä jäljessä olevil- la alueilla voi johtaa kyseisten alueiden erityispiirteiden ja vahvuuksien hyödyntämisen ansiosta yleisen taloudellisen ja yhteiskunnallisen tason kohottamiseen ja parantaa alueellista tasapainoa. 5. 2. luetellut Alueiden komitea katsoo, että seuraavaksi toimet tukevat paikallis- ja alueyhteisöjä niiden ponnisteluissa kestävän kehityksen varmistamiseksi: EU:n on matkailuun vaikuttavia yhteisön politiikkoja, 5. 2. 1. kuten kuluttajansuojaa, ympäristönsuojelua ja liikennealaa koskevia politiikkoja suunnitellessaan pidettävä huoli siitä, että myös matkailualan tarpeet otetaan huomioon. Erityisesti on edistettävä vapaiden markkinoiden joustavaa toimintaa, es- tettävä monopolien ja oligopolien syntyminen ja kannustettava jäsenvaltioita suunnittelemaan politiikkansa sellaiseksi, että siinä otetaan huomioon ihmisten ja pääoman vapaa liikku- minen. Paikallis- ja alueyhteisöjen tulisi voida osallistua aktiivisemmin matkailualaan vaikuttavien toimien suunnitteluun ja hallin- nointiin. Tämän vuoksi tulisi käynnistää kuulemismenettely toivotuista tavoitteista ja alaan liittyvien tulevien toimien koordinoinnista ja liittää ne osaksi EU:ssa käynnissä olevia rahoitusuudistuksia (Agenda 2000 ja kulttuurin puiteohjelma 2000). 5. 2. 2. EU:n on tuettava hallinnon hajauttamista, niin että paikallis- ja alueviranomaisilla on samanarvoiset taloudelliset keinot kehittyä matkailualalla erityisesti käsiteollisuusalan ko- kemusten kokoamishankkeissa. Niiden tarkoituksena on hyö- dyntää paikallisia erityispiirteitä ja perinteitä. Unionin on taattava resurssien tehokas käyttö ja vältettävä tukemasta yksittäisiä toimia, joilla ei ole selvää lisäarvoa yhteisön kannalta. Unionin on keskitettävä ponnistelunsa mieluummin paikallis- ja alueviranomaisten yhteistyötoimien edistämiseen varsinkin silloin kun toimet ulottuvat yli valtion- rajojen tai kun ne saattavat vaikuttaa tuntuvasti koko matkailu- alaan. Näitä seikkoja voidaan käyttää matkailun tunnustamisen pe- rusteena Euroopan tasolla, jotta alalle myönnettäisiin tarvitta- vat varat edellä mainittujen haasteiden kohtaamista varten. 5. 2. 3. Euroopan unionin on jatkettava erillisiä tukiohjelmia ja siirrettävä alue- ja paikallisviranomaisille oikeus käyttää varoja kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti, jotta koros- tettaisiin alue- ja paikallisviranomaisten roolia ja ne voisivat tehostaa nykyisten ja tulevien tehtäviensä hoitoa tällä alalla. 13. 10. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 293/39 5. 2. 4. Jäsenvaltioita kehotetaan varaamaan osa rakennera- hastojen varoista kehityssuunnitelmien ja ohjelmien puitteissa matkailuun, jotta vahvistetaan EU:n suoraa yhteistyötä paikal- lis- ja alueviranomaisten kanssa sekä alueiden välistä, valtioiden välistä ja rajatylittävää yhteistyötä matkailun kehittämiseksi. 5. 2. 4. a. Yhteisön rahoitusohjelmat ja jäsenvaltioiden mat- kailuyrittäjyyden ja matkailualan työllisyyden tukemiseen tähtäävät ohjelmat tulisi integroida keskenään niin laajasti kuin se valtion tukea koskevien määräysten mukaan on mahdollista. tämiseksi entistä paremmin. Erityisen hyödyllistä olisi luoda maiden välisiä verkostoja, jotta erityisesti alue- ja paikallisviran- omaiset voisivat vaihtaa teknistä taitotietoa sekä tehdä tunne- tuksi yhteisiä matkailupaketteja, perinteisiä tuotteita ja koke- musta, tukea alueellisten matkailureittien luomista sekä suosia Euroopan kuntien ja alueiden neuvoston (CERM) ja Euroopan alueiden liiton samoin kuin alue- ja paikallisviranomaisten kehittämien ala- ja aluekohtaisten verkostojen toimia. Olisi myös erittäin hyödyllistä luoda yhtenäinen tilastointi- ja laadun arviointijärjestelmä. 5. 2. 5. On tuettava matkailualan koulutusta ja tutkintojen vastavuoroista tunnustamista kohentamalla alan ammattilais- ten tietotaitoa ja pyrkimällä lujittamaan tällä tavoin laadukasta matkailua. 5. 2. 6. mioon työllisyysvaikutukset, asetettava etusijalle. Tukien myöntämisessä on otettava paremmin huo- ja kokovuotinen työllisyys on 5. 2. 7. Alueidenväliseen yhteistyöhön kannustetaan ulko- puolisista maista suuntautuvan matkailupotentiaalin hyödyn- Tällä hetkellä Euroopassa tarvitaan taloudellista ja 5. 2. 8. sosiaalista lähenemistä, suotuisia kehitysoloja valtiollisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sekä työpaikkojen luomista. Matkailu on kiistämättä talouden, yhteiskunnan, kulttuurin ja ympäristön kannalta kasvava ala, joka luo työpaikkoja. Siksi EU:n tulee suosia julkisen ja yksityisen sektorin välistä yhteis- työtä tunnustamalla paikallis- ja alueviranomaisten johtava asema toimissa, joilla saavutetaan integroidut matkailujohta- misen tavoitteet levittämällä esimerkkejä alan hyvistä käytän- nöistä. Bryssel 3. kesäkuuta 1999. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER LIITE I alueiden komitean lausuntoon Alueelliset työllisyyssopimukset Taulukossa alleviivatuilla alueilla on matkailuun ja kulttuuriin liittyviä toimenpiteitä (Lähde: PO XVI) Liste des promoteurs techniques hommes des pactes territoriaux pour l’emploi Lan- gue Régions/Zones Organisme Fonction Nom Prénom Sexe Rue Pays Code postal Ville Téléphone Télécopieur E-Mail EN Abruzzi: Sangro Aventino FR Alentejo FR Alsace Molsheim Segreteria Tecnica del Patto Coord c/O Consorzio Mario Negri Sud Commissao de Coordenançao Coordenador da Regiao do Alentejo du Mission bassin locale d’emploi de Molsheim Schir- meck Trivilino Raffaele M Santa Maria Imbaro Lopez Figueira Francisco M Estrada das Piscinas, 193 Miecaze Philippe M 1 chemin de Dorlisheim I P F 66030 Santa Maria Imbaro 0039/0872/570223 0039/0872/570226 patto@comns. mnegri. it 7000 Evora 351/066740300 351/066/26562 67120 Molsheim Schirmeck 33/3/88488651 33/3/88488632 psilva@ccr- alt. pt//lopes. figueira@ccr-alt. pt pacte. territorial. molscheim@ wanadoo. fr F 112, rue Decatis Ematis Maiou EL 66100 Drama 301/521/26614 301/521/32722 aned@dias. gr EN EN Anatoliki Makedonia Drama Coordinateur local Diamanti Andalucia: Bahia de Cadiz Bahia de Cadiz Chacartegui Chopi- tea Smaro Fidel M Plaza de San Juan de Dios Edificio Amaya, 3 Planta FR Aquitaine: Périgord noir Pays du Périgord Noir Mairie de Sarlat Espace économique emploi EN Asturias: Cuencas Mineras de Comarcas Mineras del Princi- Asturias pado de Asturias Sr. Drilhole Patrice M Place Marc Busson Blanco Maria Teresa M Plaza de Espana, no 1-3 Planta E F E 11005 Cadiz 34/95/6290660 34/95/6272114 mancobahia@tsai. es 24200 Sarlat 33/5/53315604 33/5/53315634 33/5/53315604 e3. sarlat. europe@perigord. tm. fr 33007 Oviedo 34/98/510. 64. 01 34/98/510. 64. 12 EN Barnsley Barnsley MBC (Yorkshire) McAvan Lynda F Town Hall Barnsley UK S702TA Barnsley, South York- shire 44/1226773446 44/1226773449 EN Bayern: Amberg-Sulzbach EN Berlin: Neukölln IMU-Institut schung und Urbanistik e. V. für Medienfor- Dr. Wirtschaft Neukölln e. V. und Arbeit in EN EN EN EN Berlin: Neukölln gsub GmbH Birmingham and Solihull Economic Development De- partment Bornholm Bornholm Borough of St Helens EN Bremen Chief Executives Dept. St He- lens MBC für Arbeit der Freien Senat Hansestadt Bremen Sträter Aster Wunsch Cocker Toudal Hawkins Detlev M Hermann-Linggstr. 10 Reiner M Oranienstrasse 65 Gabriele F Oranienburger Strasse 65 D D D M Birmingham CC PO Box 2470 UK Baskerville House Broad Street 80336 München 49/89/544126-0 49/89/544126-11 imu-muenchen@t-online. de 10117 Berlin 4930283085-29/22/0 4930283085-10/55 Reiner. Aster@t-online. de 10117 Berlin 49/30/283085-42 49/30/283085-10 B12NF Birmingham 44/121/303. 49. 57 44/121/303. 30. 76 jcocker@eddbirm. co. uk M Ullasvej 23 DK 3700 Ronne 45/56959400 Ext2203 45/56957967 FFMTO@BORA DK M Victoria Square UK WA10IPH St Helens 44/1744/456. 066 44/1744/456. 889 Jim Mikkel John Henschen Joerg M Contrescarpe 73 D 28195 Bremen 49/421/361 6003 49/421/361-2072 henschen@unibremen. de FR EN EN Bruxelles Capitale ORBEM Campania: Agro Nocerino Sar- Presidenza della Provincia di Coord Salerno nese Campania: Area Nord Est Na- Castello Baronale del Comune Coord poli di Acerra (NA) Rauis Vaccaro Isabelle F bd. Anspach 65 Guglielmo M Via Roma Versace Silvio M Castello Baronale B I I 1000 Bruxelles 84123 Salerno 80011 Acerra (NA) 32/2/505. 77. 05 39/089 253424/ 0039 335 - 6246179 0039/081/8857999/ 0039 081 5219133 irauis@orbem. be 39/089 253638 gvaccaro@microsys. it 0039 081 8857799 argon@mclink. it C 2 9 3 / 4 0 F I E u r o o p a n y h t e i s o¨ j e n v i r a l l i n e n l e h t i. 1 3 1 0 1 9 9 9. Lan- gue Régions/Zones Organisme Fonction Nom Prénom Sexe Rue Pays Code postal Ville Téléphone Télécopieur E-Mail EN Castilla y Leon: Cuencas Mine- ras de Palencia de Junta de Castilla y Leon EN Cataluna: Valles occidental Conseil Comarcal del Vallès Occidental Sr. Romera Hernandez Aurora F Junta de Castilla y Leo´n Direc- cio´n General Gonzalez Olga M Carretera N-150, km 14. 5 FR Centro: Marinha Grande Caˆmara Municipal da Marinha Grande President Orfao Alvaro M Caˆmara Municipal da Marinha Grande FR Centro: Marinha Grande Câmara Municipal da Marinha Vereador Grande Constâncio Santos Armando M Câmara Municipal da Marinha Grande EN Ceuta Procesa Fernandes Nicolas M Calle Teniente Olmo no 2-3a Dujeux Joël M 43, rue Pasteur Immeuble CISE Planta E E P P E F 47001 Valladolid 34/983 41 41 00 34/983 41 45 17 aurora. romera@svf. dgtr. cict. jcyl. es 08200 Sabadell 34/93/727. 35. 34 34/93/727. 19. 69 promoeco@@ccvoc. org 2430 Marinha Grande 351/44/5703300 351/44/567154 2430 Marinha Grande 351/44/502. 051 351/44/502. 051 pte. mgrande@telepac. pt Ceuta 34956515171 34/956. 51. 16. 27 08320 Vireux-Molhain 33/3/24426766 33/3/24426768 cbeadepp@wanadoo. fr FR Champagne-Ardenne: des Ardennes EN Dublin Territorial ment Pact Pointe Association de développement économique du Pays de la Pointe CBE du Pays de la Pointe des Ardennes Employ- Dublin Regional Authority FR Dudelange: CLE Commune de Dudelange EN Dundalk/Drogheda Dundalk Employment Part- nership Doyle Wolff Gerard M North Great George’s street IRL Dublin 1 353/1/8788900 353/18788711 dra@itw. ie Eliette F Administration communale de Dudelange BP 73 L 3401 Dudelange 352/516121/204 352/5161121/205 addudel@pt. lu Mulholland Mark M Partnership Court, Park Street IRL Co Louth, Dundalk 353/42/30288 353/42/30552 partnership@dep. ie EN EN Dytiki Ellada: Achaïa Dytiki Makedonia: Kozani- Florina Coordinateur local Voukelatos Coordinateur pour Kozani local Tziouvaras Stathis Christos M Aratou 20 M 45, rue Delfon EL EL 26221 Patras 546 41 Salonique 003094 255059 3061 621 340 voukelatos@pat. forthnet. gr 30/31/868757 30/31/868758 003094 510800 30/31/868756 eurosyn@hol. gr EN East Midlands Derby, Nottingham, Leicester Rampton James M Derby City Council, The Coun- UK DEI 2FS St Derby 44/1332/258 455 44/1332/256 222 cil House Cooperation james. rampton@derby-city- council. gov. uk EN Emilia/Toscana/Umbria: Apen- Comunita Montana Val Tiberi- Coord nino centrale na Toscana EN Flevoland Provinciaal Bestuur Provincie Flevoland EN EN Hamburg Johan Daniel Lawaetz Stiftung Haringey and North London Tasias Fackeldey Kuhlmann Shellard Llias Jop Mathias Chris M Via San Giuseppe, 32 I 52037 Sansepolcro (AR) 0039 0575 7301/ 0039 335 374023 0039 0575 730201 leade2r-gubbio@krenet. it M Postbus 135 NL 8200 AC Lelystad 31/320-286747 31/320-286747 provincie@Flevoland. nl M Neumühlen 16-20 D 22763 Hamburg 49/40/3984120 49/40/3975483 mk@lawaetz. de M Civic Centre UK N224LE London Borough of Haringey 44/181/862. 29. 37 44/181/862. 29. 46 haringey. online@leevalley. co. uk EN Isku lisalmen Seudun EN Itae-Lappi Isku lisalmen Seudun kumppa- nuus kuntayhtymä/Itae-Lapin Kumppanuusprojekti Niininmäki Pekka M PI 99 Riistakatu 5,3. krs FIN 74101 lisalmi 358/17/8301/650 358/17/8301/471 pekka. niinimaki@iisalmi. fi Mustajärvi Markus M Kuumanienmenkatu 2 FIN 98100 Kemijärvi 358/16/878 434/ GSM 358/40/5932 834 358/16/878 291 markus. mustajarvi@kemijarvi. fi. 1 3 1 0 1 9 9 9. F I E u r o o p a n y h t e i s o¨ j e n v i r a l l i n e n l e h t i C 2 9 3 / 4 1 Lan- gue Régions/Zones Organisme Fonction Nom Prénom Sexe Rue Pays Code postal Ville Téléphone Télécopieur E-Mail EN Jömtland Kommunförbundet i Jämtland From Gun F Box 3123 EN Kalmar Län Regionförbundet i Kalmar län Niklasson Ingemar M Regional Council of Kalmar Box 762 S S 83103 O¨ stersund 46/63-144610 46/63-143064 39127 Kalmar 46/480-448364 46/480-54654 gun. from@komforb. oster- sund. se ingemar. niklasson@kalmar. regionforbund. se EN Kemi Kemin Kumppanuusprojekti Vaittinen Antti M Valtakatu 11-13 FIN 94100 Kemi EN Kentriki Makedonia Imathia Coordinateur local Rossakis Dimitri M 45 rue M. Alexandro EL 54641 Salonique 358/16/259 123 GSM 358/400-96 27 97 30/94/668820 30/331/23708 358/16/259 125 antti. vaittinen@Kemi. fi 30/331/20271 EN FR EN Lahti Kronjylland TemPact Kronjylland La Réunion: Les Hauts Commissariat à l’Aménage- ment des Hauts de la Réunion Lahden Seudun Kumppanuus FR Languedoc-Roussillon: Hérault Conseil Général de l’Hérault — Direction de l’action économi- que et emploi — Hôtel du Département EN Limburg Provinciaal Bestuur Provincie Limburg dhr. Andreasen Grosset Tayo Lill Isabelle M Odinsgade 4 F 10, rue de Nice DK 8900 Randers 45/8915/1278 45/8640/7214 tempact@randers. dk F 97400 Saint-Denis de la Ré- union 262/904750 262/413889 cah. reunion@datargouv. fr Riihikorpi Eva M Vapaudenkatu 9 C 3 FIN 15110 Lahti 358/3/7520/530 358/3/7520/538 GSM 358/50/514 7792 358/3/7520/602 eva. riihikorpi@iskump. pp. fi Pastoret Georges M 1000 rue d’Alco F 34080 Montpellier Cedex 04 33/4/67/67/6040 33/4/67/67/6007 economic@cg. 34. fr Eggen W. H. M. M Postbus 5700 NL 6202 MA MA Maastricht 31/43/3897863 31/43/3897107 egf@prv. limburg. nl EN Limerick City Paul Partnership Limerick McCarthy Elmarie F Unit 19, The Tait Centre, Do- minic Street IRL Limerick 353/61/419388 353/61/418098 limtep@lol. ie Limousin: Ussel CBE D’Ussel — Mairie FR EN Lohja EN Mecklenburg-Vorpommern: Gustrow EN Melilla EN Molise: Matese Lohjanseudun usprojekti kumppanu- WfG Güstrow mbH/Förderve- rein Region Güstrow e. V. Ciudad Autonoma de Melilla F. A. I. Azienda Speciale della Coord. Camera di Commerciodi Cam- pobasso Niedersachsen: Braunschweig- Berufsbildungs- und Beschäfti- Dr. Peine des gungsgesellschaft Landkreis Peine mbH EN EN FR Bourgès Linnapuomi Laurent Pekka M 26, avenue Marmontel F 19200 Ussel 33/5/55725878 33/5/55722118 cbeussel@internet19. fr M Kauppakatu 6 FIN 08100 Lohja 358/19/369 1853 GSM 0500/707910 358/19/3691860 pekka. linnapuomi@lohja. fi Treichel Manfred M Rövertannen 12 D 18273 Güstrow 49/3843/219140 49/3843/219141 aktiv@twfg. de Sua´rez Guillén Zollo Juan José Marco M Plaza de Espana, no 1 M Piazza della Vittoria n. 14 E I 52001 Melilla 34/95/2699158 34/95/2699160 86100 Campobasso 0039/0874/471202 0039/0874/418144 faicb@tin. it Wysocki Gerhard M Woltorfer Strasse 57-59 D 31224 Peine 49/5171/7791-37 49/5171/7791-50 GW@bbg-Peine. de Noord-Brabant Provincie Noord Brabant dhr Nord-Pas de Calais: Roubaix Comité de Bassin d’emploi CBE Roubaix-Tourcoing-Vallée de la Lys Overbeek Vanhuysse H. Eric M Postbus 90151 M 88, rue du Haze NL 5200 MC’s Hertogenbosch 31/73/681 2613 31/73/681 2217 bra pact@pt. net F 59200 Tourcoing 33/3/20241100 33/3/20704816 CBERTVL59@aol. com C 2 9 3 / 4 2 F I E u r o o p a n y h t e i s o¨ j e n v i r a l l i n e n l e h t i. 1 3 1 0 1 9 9 9. Lan- gue Régions/Zones Organisme Fonction Nom Prénom Sexe Rue Pays Code postal Ville Téléphone Télécopieur E-Mail FR Norde: Vale do Sousa Associaçao de Municipios do Dra Vale do Sousa Brandao Eduarda F F Praça D. Antonio Meireles Herner Strasse 10 P D 4620 Lousada 351/55/810700/8 351/55810709 valsousa@mail telepac. pt 45699 Herten 49/2366/1098-15 49/2366/1098-24 claudia-temps@ela-online. de Claudia EN Nordrhein Westfalen: réseau de Emscher-Lippe-Agentur trois pactes pour Ruhrgebiet EN North Wales EN Northern Ireland North Wales Economic Forum Welsh Development Agency Unit 7 Adelaide House Training and Employment Agency EN FR Øresund Pays de Loire Saint-Herblain Øresundskomiteen PLIE Saint-Herblain- Couédron-Indre FR Picardie: Pays de Valois EN Puglia: Nord Barese FR Rhône-Alpes: Albertville EN Sachsen: Chemnitz EN EN Sachsen Anhalt: Zeitz Sachsen: Chemnitz EN Salzburg Communauté de Communes du Pays de Valois Castello Svevo di Barletta c/o Coord. Assessorato Cultura Comité de Bassin d’Emploi de l’Arrondissement d’Albertville Stiftung Innovation und Arbeit Dr. Sachsen Chemnitzer Wirtschafstförde- rungs-und Entwicklungsgesell- schaft: Regionalagentur Ma- schinenbau Amt der Salzburger Landesre- gierung. Abt. 15 Associazione dustriali della Coord. Sicilia: Alto Belice Corleonese Sicilia: Calatino Sud Simeto Comune Di Caltagirone (CT) Coord. Sicilia: Catania Zona Sud Comune di Catania Coord. EN EN EN EN Sønderjyllands EN South Tyneside AF Sønderjylland Regional Of- fice Development Services Dept. South Tyneside MBC Temps Royles Boye Mothes Savarin Meurig M St Asaph Business Park UK LL17 OLJ St Asaph. North Wales 44/1745586247 44/1745586259 nweconomic. forum@dwa. co. uk//nwales-tep@wda. co. uk Rogan Gerry M Enterprise House W. I. N. Busi- UK BT 28FD Belfast 44/1232 257650 44/1232 257646 ness Park — Canal Quay Newry BT35 6PH M Holbergsgade 14 DK 1057 København 45/33121222 45/33120722 Niels Romain M 368, Boulevard Marcel Paul Erik M Mairie de Nanteuil le Haudouin Daluiso Emmanuele M Piazza Castello Delclos Richter Beret Krischer Marie-Claude F 85 rue Jean-Baptiste Mathias BP 180 Gerhard M Bertolt-Brecht-Allee 24 Rainhilde F Altmarkt 1 Thomas M Elsasser Strasse 7 F F I F D D D 44806 Saint-Herblain 33/2/40920263 33/2/40920258 rmothes@oceanet. fr 60440 Nanteuil-Le-Haudouin 33/344/88. 05. 09 33/3/44877596 com. valois@wanadoo. fr 70051 Barletta (BA) 39/0883/578601/05 39/0883/578604 daluiso@ulysse. it / infotep@ ulysse. it 73276 Albertville 33/04/79328925 33/04/79370059 cbealb@icor. fr 1309 Dresden 49/351/31992200 49/351/31992215 stiftung-ias@t-online. de 06712 Zeitz 49/3441/83-289 49/3441/83-373 wifoe-22@t-online. de 09120 Chemnitz 49/371/5605219 49/371/5605216 ra—mb—ias@t-online. de Tischler Peter M Postfach 527 A 5010 Salzburg 43/662/8042-3786 43/662/8042-3808 peter. tischler@landsbg. gv. at Faraone Garavini Bonura Kristiansen Pietro Roberto Harald Rikke M Via Sciuti 180 M Piazza Municipio, 5 M Palazzo degli Elefanti I I I I 9170 Oristano 0039/0783/303517 ou 19 0039/0783/73544 pattoris@tin. it 90144 Palermo 39/091/349 306 39/091/6262007 pto. alto. belice@mbox. infcom. it 95041 Caltagirone (CT) 0039/0933 41259 0039/0933 26622 Maria Samperi@casasturzo. it 95100 Catania 0039/095/7423329 0039/095/313152 h. bonura@ctonline. it M Kometcentret Kometvej 26 DK 6230 Rødekro 45/74694788 45/74694722 pagt-rk@po. ia. dk Magee Ciara F Town Hall, Westoe Road UK NE332RL South Shields 44/191/427/1717 44/191/427/7171 ciara. magee@s-tyneside- mbc. gov. uk EN Sardegna: Oristano Provincia di Oristano In- de Seneen Cristina F Via Brunelleschi n. 26. 1 3 1 0 1 9 9 9. F I E u r o o p a n y h t e i s o¨ j e n v i r a l l i n e n l e h t i C 2 9 3 / 4 3 Lan- gue Régions/Zones Organisme Fonction Nom Prénom Sexe Rue Pays Code postal Ville Téléphone Télécopieur E-Mail EN Sterea Ellada: Viotia Sterea Ellada: Viotia EN Stockholm del av Stockholm Kommun/stad Coordinateur local Christakakis Karatzalis Strand Stavros Loucas Lars M 74 rue Karajanopoulou M 15 rue Spiridonos M St Erik’s Management Consul- tants City Hall EN Strömstad Strömstads Kommun Stahlbrandt Kerstin F Bergsgatan 23 EL EL S S 32100 Livadia 32100 Livadia 3094620599 3094570430 3026134217 30 261 21 414 10535 Stockholm 46/850829821 46/850829829 45290 Strömstad 46/5261900 46 526 19 110 lars. strand@stadshuset. stockholm. se kerstin. stahlbrandt@stromstad. se EN Tampere Tampere-Pirkkalan Kumppa- nuusprojekti Luukinen Matti M PL 487 Aleksis Kivenkatu 10 E FIN 33101 Tampere 2. krs EN Thessalie: Magnesia Coordinateur local Markogiannopoulos Nicolas M 27, rue Metamorfoseos EL 38333 Volos EN Turun seutu Abonet Turun seudun kump- panuushanke Kirkkola Antti M Yliopsistonkatu 24 A 14 FIN 20100 Turku 358/3/219 6243 GSM 358/50/5669/883 GSM 358/40/5661/245 30/94/227/132 30/421/33/411-12 358/22/627/528 GSM 358/50/5590/528 358/3/219 6382 matti. luukinen@tt. tampere. fi 30/421/23/439 topsa@anem. gr 358/22/62/75/15 antti. kirkkola@turku. fi Tyrol: Imst, Landeck, Reutte Main coordinator Gohm Tyrol: Imst, Landeck, Reutte Verein IRI EN EN Viborg EN Viborg EN Vlaanderen: Halle-Vilvoorde EN Vlaanderen: Tongeren EN Vorarlberg Viborg Amt, Erhvervs-og Ar- bejdsmarkedsafdelingen Viborg Amt. Erhvervs-og Ar- bejdsmarkedsafdelingen Subregionaal comité Halle-Vilvoorde tewerkstellings- Coordinator Subregionaal comité Limburg tewerkstellings- Coordinator Arbeitsmarktservice berg Vorarl- EN Värmland Värmlandsradet FR Wallonie: Hainaut Charleroi, Soignies) (Mons, ASBL Cellule F. S. E. ,WT. C. FR Wallonie: Ouest Brabant Centre d’Entreprises et d’Inno- Administrateur vation Conseiller EN West Cornwall (Cornwall and Devon) EN West Scotland Scotland Europa Mayr Theut Maes Hug Helleqvist Miroir Parez Bawden Russell EN Western Areas of Athens Coordinatrice locale pour Attique Loukina Siegfried Anette M Schentensteig 1a F Ing. Ballerstrasse 1 Hans Chr. M Skottenborg 26 A A DK 6500 6460 8800 Landeck Imst Viborg 0043 5442 677804 0043 5442 6444053 wktla1@tirol. wk. or. at 0043 5412 66101 0043 5442 66101 verein. Iri@tirol. com 45/87271700 45/86626862 crbgv@vibamt. dk Vestergaad Gitte Decrick Annemie F F Toekomststraat 36-38 Skottenborg 27 DK 8801 Viborg 45/87271700 45/86626862 crbgv@vibamt. dk Patrick M Overhaem, 37 Claus Björn M Rheinstrasse 32 M Länsstyrelsen Geraldine F Rue Hamoir, 3 Bte 1 Léon-Philippe M Centre ID avenue Léon Cham- pagne 3 bte 6 B B A S B B 1800 Vilvoorde 32/2/257. 0333 32/2/252. 45. 94 TWP. Halle- Vilvoorde@village. uunet. be 3700 Tongeren 012/241160 12241162 TEP. maes. patrick@skynet. be 6900 Bregenz 43/5574/691-271 43/5574/691-200 claus. hug@800. ams. or. at 65186 Karlstad 46/54-19 75 42 46/54-19 73 00 björn. hellqvist@s. lst. se 7100 La Louvière 064/214192 064/214298 pactehainaut. GM@skynet. be 1480 Saintes 322/390/92/72 322/390/93/86 id. bw@skynet. be W. M. Laurie Georgie M Rural Partnership Ltd UK TR140AB Rosewarne Camborne 44/1209716674 44/1209612215 wmbawden@aol. com Cornwall Strathclyde European Partners- UK G24DL Glasgow hip, 94 Elmbank Street, Stra- tclyde House 6 44/131 244 06 92 44/131 244 0718 9, Alopekis st. EL 10675 Athens 30/1/7219323 30/1/3228778 nll@itel. gr F F C 2 9 3 / 4 4 F I E u r o o p a n y h t e i s o¨ j e n v i r a l l i n e n l e h t i. 1 3 1 0 1 9 9 9. Lan- gue Régions/Zones Organisme Fonction Nom Prénom Sexe Rue Pays Code postal Ville Téléphone Télécopieur E-Mail EN Western Areas of Attique- Pireus EN Westmeath Area EN Wien EN Westmeath TEP Partnership/ Westmeath Community Development Limited WAFF Coordinatrice pour Kikiri le Pirée Angeliki F 12, rue Elispontou EL 162 32 Vironas 30/94/746/024 30/93/447/628 30/1/324 12 37 Monaghan Ciara M Presentation House, Harbour IRL Westmeath 353/44/48571 353/44/48441 TEP@westco. iol. ie Street, Winkelbauer Coordinateur pour Florina local Tabakis Elisabeth Georges F Nordbahnstrasse 36/1/4 M Tripotamos A EL 1020 Wien 53100 Florina 00431 21748 315 00431 217 48 333 elisabeth—winkelbauer@waff. at 30/385/23/666 30/385/26/626 30/385/41/571 Loukina Georgie 125-127 rue Kifissias EL 11524 Athens. 1 3 1 0 1 9 9 9. F I E u r o o p a n y h t e i s o¨ j e n v i r a l l i n e n l e h t i C 2 9 3 / 4 5 C 293/46 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 13. 10. 1999 LIITE II alueiden komitean lausuntoon TABLEAU No 1 Nombre d’emplois culturels directs dans les pays de l’Union Européenne Pays Ensemble Spectacle vivant Patrimoine et Enseignt. Cinéma et Audiovisuel Autres Ind. Culturelles Métiers d’art Allemagne Autriche Belgique Danemark Espagne Finlande France Grèce Irlande Italie Luxembourg Pays-Bas Portugal R. U. Suède 1 065 000 100 000 80 000 44 354 26 000 249 000 33 000 434 500 28 950 345 000 113 672 33 544 421 720 63 657 12 400 42 400 9 060 160 000 6 150 104 000 35 000 12 000 90 100 33 000 10 970 2 900 20 000 8 560 59 000 1 500 36 413 15 961 4 000 71 000 3 500 75 000 3 681 7 590 5 303 38 600 7 025 27 000 8847 3 500 87 000 747 16 111 6 544 91 000 10 907 170 000 450 000 6 485 6 909 72 000 1 971 38 500 1 800 34 000 22 500 2 500 20 200 3 500 72 000 6 950 150 000 16 000 83 000 21 000 8 500 25 000 10 000 Total 2 858 397 604 110 313 804 388 855 373 456 849 359 NB: Le chiffre de la rubrique «ensemble» ne correspond pas nécessairement à la somme des différentes catégories car les origines statistiques peuvent être différentes pour un même pays. Nombre d’emplois culturels directs dans les pays de l’Union Européenne, sans les métiers d’art TABLEAU No 2 Pays Ensemble Spectacle vivant Patrimoine et Enseignt. Cinéma et Audiovisuel Autres Ind. Culturelles Métiers d’art Allemagne Autriche Belgique Danemark Espagne Finlande France Grèce Irlande Italie Luxembourg Pays-Bas Portugal R. U. Suède 615 000 100 000 80 000 37 445 26 000 177 000 26 050 284 500 12 950 262 000 92 672 25 044 396 720 53 657 12 400 42 400 9 060 160 000 6 150 104 000 35 000 12 000 90 100 33 000 10 970 2 900 20 000 8 560 59 000 1 500 36 413 15 961 4 000 71 000 3 500 75 000 3 681 7 590 5 303 38 600 7 025 27 000 8 847 3 500 87 000 747 16 111 6 544 91 000 10 907 170 000 6 485 72 000 1 971 38 500 1 800 34 000 22 500 2 500 20 200 3 500 Total 2 015 038 604 110 313 804 388 855 373 456 — — — — — — — — — — — — NB: Le chiffre de la rubrique «ensemble» ne correspond pas nécessairement à la somme des différentes catégories car les origines statistiques peuvent être différentes pour un même pays. 13. 10. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 293/47 Nombre d’emplois culturels directs dans les pays de l’Union Européenne en % de la population active TABLEAU No 3 Pays Ensemble Spectacle vivant Patrimoine et Enseignt. Cinéma et Audiovisuel Autres Ind. Culturelles Métiers d’art Allemagne Belgique Danemark Espagne Finlande France Grèce Irlande Italie Luxembourg Pays-Bas Portugal Royaume-Uni Suède 2,8 1,16 1,1 1,8 1,46 1,9 2,6 1,53 1,57 0,72 1,52 1,54 0,263 0,32 0,3 0,40 0,63 0,5 0,46 0,48 0,26 0,32 0,79 0,210 0,28 0,12 0,14 0,37 0,23 0,13 0,16 0,22 0,08 0,25 0,14 0,19 0,19 0,22 0,27 0,31 0,11 8 847 0,31 0,38 747 0,24 0,14 0,32 0,24 0,44 0,17 0,52 0,08 0,15 0,16 0,15 0,31 0,05 0,08 0,08 1,18 0,18 0,52 0,30 0,59 1,4 0,38 0,29 0,18 0,10 0,24 NB: Le chiffre de la rubrique «ensemble» ne correspond pas nécessairement à la somme des différentes catégories car les origines statistiques peuvent être différentes pour un même pays. Nombre d’emplois culturels directs dans les pays de l’Union Européenne en % de la population active, métiers d’art exclus TABLEAU No 4 Pays Ensemble Spectacle vivant Patrimoine et Enseignt. Cinéma et Audiovisuel Autres Ind. Culturelles Métiers d’art Allemagne Belgique Danemark Espagne Finlande France Grèce Irlande Italie Luxembourg Pays-Bas Portugal Royaume-Uni Suède 1,56 0,91 1,1 1,10 1,09 1,13 0,90 1,16 1,29 0,52 1,44 1,36 0,25 0,30 0,26 0,37 0,63 0,41 0,46 0,49 0,24 0,32 0,83 0,20 0,26 0,12 0,12 0,35 0,23 0,10 0,16 0,22 0,08 0,25 0,08 0,19 0,18 0,22 0,23 0,29 0,11 0,27 0,38 0,23 0,13 0,32 0,27 0,43 0,15 0,44 0,08 0,17 0,12 0,15 0,30 0,05 0,08 0,08 — — — — — — — — — — — NB: Le chiffre de la rubrique «ensemble» ne correspond pas nécessairement à la somme des différentes catégories car les origines statistiques peuvent être différentes pour un même pays. Source 1,2,3,4: X. Greffe, «L’emploi culturel en Europe», Rapport pour la DG V, janvier 1997, Bruxelles


eurovoc_concepts:
European treaties
enlargement of the Union
institutional reform
intergovernmental conference (EU)
principle of subsidiarity

formats: html pdf print

text: C 293/74 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 13. 10. 1999 incarica il Presidente del Comitato di trasmettere la presente risoluzione alla Commissione europea, al Parlamento europeo, al Consiglio ed ai Parlamenti degli Stati membri. Bruxelles, 3 giugno 1999. Il Presidente del Comitato delle regioni Manfred DAMMEYER Risoluzione del Comitato delle regioni sulla prossima Conferenza Intergovernativa (CIG) (1999/C 293/16) IL COMITATO DELLE REGIONI, vista la decisione dell’Ufficio di Presidenza del 10 marzo 1999 di incaricare la Commissione «Affari Istituzionali» dell’elaborazione di una risoluzione sulla prossima Conferenza Intergovernativa (CIG); visto il progetto di risoluzione adottato dalla Commissione «Affari Istituzionali» in occasione della riunione del 27 aprile 1999 (CdR 54/99; relatori: Van Den Brande e Koivisto), che nel frattempo è stato rielaborato dai relatori in conformità al loro mandato; viste le conclusioni del Consiglio europeo di Cardiff del 15-16 giugno 1998, secondo le quali occorre approfondire le questioni relative all’applicazione pratica della sussidiarietà; viste le conclusioni del Consiglio europeo di Vienna dell’11-12 dicembre 1998, il quale ha rafforzato il ruolo consultivo del Comitato delle regioni nelle questioni relative alla sussidiarietà, ha adottato, in occasione della 29a sessione plenaria del 2/3 giugno 1999 (seduta del 3 giugno), la presente risoluzione. 1. Il processo di integrazione europea ha registrato negli ultimi 10 anni un enorme dinamismo, come dimostrano le tappe fondamentali del mercato interno, del Trattato di Maastricht e della realizzazione dell’Unione economica e monetaria. istituzionali presenti nel Trattato di Amsterdam che non sono ancora state risolte e che dovranno esserlo prima dell’ampliamento. Allo stesso tempo appare la necessità di ulteriori riforme dell’Unione europea. 2. L’ultima Conferenza Intergovernativa non ha risolto tuttavia tutte le questioni ancora in sospeso per prepararsi ad un prossimo ampliamento. 3. In base al protocollo sulle istituzioni e alla dichiarazione di Belgio, Italia e Francia allegati al Trattato di Amsterdam, la prossima Conferenza Intergovernativa dovrà occuparsi di questioni istituzionali quali la composizione della Commis- sione europea, la riforma della ripartizione dei voti tra gli Stati membri e l’estensione del voto a maggioranza qualificata in seno al Consiglio. 4. Immediatamente dopo l’entrata in vigore del Trattato di Amsterdam il Consiglio europeo di Colonia deciderà, conformemente al mandato ricevuto a Vienna nel dicembre 1998, i tempi e le modalità di una riflessione sulle questioni 5. Il Comitato ritiene che l’attuazione delle riforme istituzio- nali sia estremamente importante ai fini di un rapido amplia- mento. Nell’ambito del futuro processo di riforma sarà necessa- rio, oltre che risolvere le questioni istituzionali, compiere riforme sostanziali per un ulteriore rafforzamento della sicu- rezza interna e del diritto e per la realizzazione di un’Europa democratica e vicina ai cittadini. In vista dell’ampio dibattito sulle riforme che si svolgerà nei prossimi anni, il Comitato desidererebbe che questi punti che lo riguardano direttamente fossero tenuti in debita considerazione. 5. 1. Il dibattito sul principio di sussidiarietà deve essere approfondito affinché l’Unione europea, gli Stati membri, i Länder o le regioni e gli enti locali possano contribuire, nell’ambito delle proprie competenze, all’applicazione concre- ta e corretta di tale principio. Lo si afferma già nella dichiarazio- ne di Germania, Austria e Belgio in merito al protocollo sulla 13. 10. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 293/75 sussidiarietà allegata al Trattato di Amsterdam, nella quale si dice chiaramente che l’azione della Comunità europea in base al principio di sussidiarietà non riguarda solo gli Stati membri ma anche le loro entità, nella misura in cui queste dispongono di un proprio potere legislativo conferito loro dal diritto costituzionale nazionale. Il Comitato chiede che l’articolo 5 del Trattato CE venga modificato al fine di riconoscere il ruolo particolare degli enti territoriali regionali e locali dal punto di vista del principio di sussidiarietà (1). 5. 2. Il Comitato sottolinea che nel quadro del futuro proces- so di riforma ci si dovrebbe concentrare su una chiara ripartizio- ne delle competenze tra l’Unione europea e gli Stati membri, contribuendo cosı` ad una maggiore diffusione del voto a mag- gioranza. L’Unione europea dovrà concentrarsi sulle questioni prettamente europee. E` inoltre necessario poter facilmente indi- viduare il calendario e le priorità delle future riforme. Il parere del Comitato sul principio di sussidiarietà «Verso un’autentica cultura della sussidiarietà! Un appello del Comitato delle regio- ni» (2) deve costituire il punto di partenza in questa direzione. (1) CdR 305/97 fin — GU C 64 del 27. 2. 1998, pag. 98. (2) CdR 302/98. 5. 3. Il Comitato deve essere coinvolto, insieme al Parlamen- to europeo, sin dalla fase iniziale e quale interlocutore a pieno titolo, nei preparativi per la nuova Conferenza Intergovernativa e deve poter svolgere un ruolo attivo nei negoziati e nel processo decisionale relativi ad essa. Il Comitato desidera essere riconosciuto quale organo 5. 4. ai sensi dell’articolo 7, paragrafo 1, del Trattato CE. 5. 5. Per quanto riguarda la nomina dei membri del Comita- to bisogna esigere che essi siano membri di un organo eletto a livello regionale o locale o siano mandatari politicamente responsabili dinanzi ad un’assemblea eletta a suffragio univer- sale diretto (1). E` necessario accordare al Comitato il diritto di adire la 5. 6. Corte di giustizia delle Comunità europee per la salvaguardia delle sue prerogative e concedere alle regioni dotate di competenze legislative lo stesso diritto (1). Bruxelles, 3 giugno 1999. Il Presidente del Comitato delle regioni Manfred DAMMEYER


title: 1999 m. birželio 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1167/1999, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 831/97, nustatantį avokadų prekybos standartus

eurovoc_concepts:
fresh fruit
marketing standard
preparation for market
product quality
tropical fruit

text: 03/25 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 287 31999R1167 L 141/4 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1999 6 4 KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1167/1999 1999 m. birželio 3 d. iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 831/97, nustatantį avokadų prekybos standartus EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1996 m. spalio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2200/96 dėl bendro vaisių ir daržovių rinkos organiza- vimo (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 857/1999 (2), ypač į jo 2 straipsnio 2 dalį, (1) (2) reglamento (EB) Nr. 831/97 (3) kadangi Komisijos priedas nustato prekybos standartą, taikomą avokadoms; taikomos JT EEK (Jungtinių Tautų Europos ekonominė kadangi komisija) standartas FFV-42 dėl prekybos ir komercinės kokybės kontrolės, tarptautinėje prekyboje avokadomis tarp JT EEK valstybių narių ir į jas įveža- moms avokadoms, buvo iš dalies pakeistas paskutinių EEK Greitai gendančių prekių standartizacijos ir kokybės gerinimo darbo grupės susitikimų metu; kadangi Regla- mento (EB) Nr. 2200/96 2 straipsnio 2 dalis nustato, kad turi būti atsižvelgta į pirmiau minėtos darbo grupės rekomenduojamus JT EEK standartus priimant standartus dėl vaisių ir daržovių; kadangi Bendrijos standartas dėl avokadų turėtų būti atitinkamai suderintas su atitinkamu JT EEK standartu; 1 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 831/97 I priedas iš dalies pakeičiamas taip: 1) II antraštinėje dalyje „NUOSTATOS DĖL KOKYBĖS“ A antrojoje pastraipoje reikalavimai“ įterpiami punkte pirmajame sakinyje po žodžių „privalo būti“ žodžiai „išsiuntimo vietoje esanti firma bei“; „Minimalūs 2) V antraštinėje dalyje „NUOSTATOS“ A punkte „Vieno- dumas“ pirmoji pastraipa, įskaitant išnašą (1), keičiama taip: „Kiekvienos pakuotės turinys turi būti vienodas ir susidėti tik iš tos pačios kilmės, rūšies, kokybės, atspalvio (1) ir dydžio avokadų. (1) Avokadų su tamsia odele spalvos pasikeitimas nelai- esančio komas defektu, vaisiaus spalva išsiuntimo vietoje turi būti vienoda. “ tačiau kiekvieno pakuotėje 2 straipsnis (3) kadangi šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Šviežių vaisių ir daržovių vadybos komiteto nuomonę, Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1999 m. birželio 3 d. Komisijos vardu Franz FISCHLER Komisijos narys (1) OL L 297, 1996 11 21, p. 1. (2) OL L 108, 1999 4 27, p. 7. (3) OL L 119, 1997 5 8, p. 13


title: Директива 1999/55/ЕО на Комисията от 1 юни 1999 година за привеждане в съответствие с техническия прогрес на Директива 77/536/ЕИО на Съвета относно защитните конструкции при преобръщане на селскостопанските или горските колесни тракториТекст от значение за ЕИП.

eurovoc_concepts:
agricultural vehicle
speed control
technical regulations
tractor

formats: html pdf print xhtml

text: 232 BG Официален вестник на Европейския съюз 13/т. 26 31999L0055 11. 6. 1999 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 146/28 ДИРЕКТИВА 1999/55/ЕО НА КОМИСИЯТА от 1 юни 1999 година за привеждане в съответствие с техническия прогрес на Директива 77/536/ЕИО на Съвета относно защитните конструкции при преобръщане на селскостопанските или горските колесни трактори (текст от значение за ЕИП) КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩОНСТИ, Член 2 като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, 1. Считано от 1 юли 2000 г. държавите-членки не могат: като взе предвид Директива 74/150/ЕИО на Съвета от 4 март 1974 г. за сближаването на законодателствата на държавите- членки относно типовото одобрение на селскостопанските или горските колесни трактори (1), последно изменена с Директива 97/54/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2), и по-специално член 11 от нея, като взе предвид Директива 77/536/ЕИО на Съвета от 28 юни 1977 г. за сближаването на законодателствата на държавите- членки относно защитните конструкции при преобръщане на сел- скостопанските или горските колесни трактори (3), последно изме- нена с Акта за присъединяване на Австрия, Финландия и Швеция, и по-специално член 11 от нея, (1) (2) (3) като има предвид, че за да се подобри безопасността, като се отчита растящото разнообразие от трактори на пазара, понастоящем следва да се уредят тракторите с реверсируемо положение на водача, т. е. с реверсируеми седалки и волан, проектирани да повишат експлоатационната гъвкавост и да подобрят наблюдението на приборите; като има предвид, че следва да се съгласуват условията и редът на изпитванията на защитни конструкции при преобръщане с условията и реда, определени от код 3 на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) за официалните изпитвания на защитни структури за селскостопански трактори (динамични изпитвания); като има предвид, че мерките, предвидени в настоящата директива, са в съответствие със становището на Комитета за привеждане в съответствие с техническия прогрес, създа- ден съгласно член 12 от Директива 74/150/ЕИО, ПРИЕ НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА: Член 1 Приложение I, II и III към Директива 77/536/ЕИО се изменят в съответствие с текста от приложението. — нито да отказват да издават типово одобрение на ЕО или доку- мента, предвиден в член 10, параграф 1, трето тире, от Дирек- тива 74/150/ЕИО, или национално типово одобрение по отно- шение на тип трактор, — нито да забраняват първоначално пускане в употреба на трак- тори, ако тези трактори отговарят на изискванията на Директива 77/536/ЕИО, изменена и допълнена с настоящата директива. 2. Считано от 1 януари 2001 г. държавите-членки: — преустановяват да издават документа, предвиден в член 10, параграф 1, трето тире от Директива 74/150/ЕИО по отноше- ние на тип трактор, ако той не отговаря на изискванията на Директива 77/536/ЕИО, изменена и допълнена с настоящата директива, — могат да отказват да издават национално типово одобрение на тип трактор, ако той не отговаря на изискванията на Дирек- тива 77/536/ЕИО, изменена и допълнена с настоящата дирек- тива. Член 3 1. Държавите-членки въвеждат в сила законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими за да се съобразят с настоящата директива преди 30 юни 2000 година. Те незабавно информират Комисията за това. Когато държавите-членки приемат тези разпоредби, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им обнародване. Условията и редът на това позо- ваване се определят от държавите-членки. (1) ОВ L 84, 28. 3. 1974 г. , стр. 10. (2) ОВ L 277, 10. 10. 1997 г. , стр. 24. (3) ОВ L 220, 29. 8. 1977 г. , стр. 1. 2. Държавите-членки съобщават Комисията текста на основните разпоредби от вътрешното законодателство, които те приемат в областта, регулирана от настоящата директива. 13/т. 26 BG Официален вестник на Европейския съюз 233 Настоящата директива влиза в сила на двадесетия ден след нейното публикуване в Официален вестник на Европейските общности. Член 4 Адресати на настоящата директива са държавите-членки. Член 5 Съставено в Брюксел на 1 юни 1999 година. За Комисията Martin BANGEMANN Член на Комисията 234 BG Официален вестник на Европейския съюз 13/т. 26 ПРИЛОЖЕНИЕ Приложения I,II и III на Директива 77/536/ЕИО се изменят, както следва: 1. В Приложение I, точка 2. 2 се добавя следното трето тире: „— за трактори с реверсируемо положение на водача (т. е. с реверсируеми седалка и волан) или снабдени с допълнителни седалки, се прилага само методът на изпитване, описан в приложение III, част Б. “ 2. В приложение II се добавя следната точка 3. 1. 1. 5: „3. 1. 1. 5. В случая на трактор с реверсируемо положение на водача (т. е. реверсируеми седалка и волан) първият удар е в надлъжно направление и се прилага по най-тежкия край (с повече от 50 % от масата на трактора). Той е последван от изпитване на смачкване от същия край. Вторият удар се прилага по най-лекия край, а третият удар се нанася отстрани. Накрая, се провежда второ изпитване на смачкване по най-лекия край. “ 3. В Приложение III, част Б се изменя, както следва: а) в точка 1. 3. 1, втора алинея се добавя следният текст: „В случая на трактор с реверсируемо положение на водача (т. е. с реверсируеми седалка и волан) точката на контакт се определя спрямо пресичането на средната равнина с перпендикулярната на нея равнина, според права, минаваща през точка, равноотдалечена от двете референтни точки на седалката. “ б) добавят се следните точки 2. 2. 11, 2. 2. 12 и 2. 2. 13: „2. 2. 11. В случая на трактор с реверсиуемо положение на водача (т. е. реверсируеми седалка и волан) зоната на просвет е комбинацията от двете зони на просвет, определени при двете положения на волана и седалката. 2. 2. 12. В случая на трактор, който може да е оборудван с допълнителни седалки, по време на изпитванията се използва комбинираната зона на просвет, получена от референтните точки на седалката от всички налични варианти за поставяне на седалка. Защитната структура не трябва да навлиза в комбинираната зона на просвет, която отговаря на тези различни референтни точки на седалката. 2. 2. 13. В случая, когато след провеждане на изпитването се предлага нов вариант за седалката, се прави изчисление, за да се определи дали зоната на просвет около новата референтна точка на седалката е разположена изцяло в установената преди това комбинирана зона на просвет. Ако това не е така, трябва да се проведе ново изпитване. “


title: Directiva 1999/56/CE da Comissão, de 3 de Junho de 1999, que adapta ao progresso técnico a Directiva 78/933/CEE do Conselho relativa à instalação dos dispositivos de iluminação e de sinalização luminosa dos tractores agrícolas ou florestais de rodas (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
agricultural vehicle
signalling device
tractor
vehicle parts

text: 11. 6. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 146/31 DIRECTIVA 1999/56/CE DA COMISSÃO de 3 de Junho de 1999 que adapta ao progresso técnico a Directiva 78/933/CEE do Conselho relativa à instalação dos dispositivos de iluminação e de sinalização luminosa dos tractores agrícolas ou florestais de rodas (Texto relevante para efeitos do EEE) A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta a Directiva 74/150/CEE do Conselho, de 4 de Março de 1974, relativa à aproximação das legislações dos Estados-Membros respeitantes à homologação dos tractores agrícolas ou florestais de rodas (1), com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 97/54/CE do Parlamento Europeu e do Conselho (2), e, nomeadamente, o seu artigo 11. o, Tendo em conta a Directiva 78/933/CEE do Conselho, de 17 de Outubro de 1978, relativa à aproximação das legisla- ções dos Estados-Membros respeitantes à instalação dos dispositivos de iluminação e de sinalização luminosa dos tractores agrícolas ou florestais de rodas (3), com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 97/54/CE, e, nomeadamente, o seu artigo 5. o, (1) (2) Considerando que, para aumentar a segurança, se revela hoje necessário especificar as modalidades de instalação das luzes de sinalização; Considerando que as disposições da presente direc- tiva estão em conformidade com o parecer emitido pelo Comité de Adaptação ao Progresso Técnico instituído pelo artigo 12. o da Directiva 74/150/CEE, ADOPTOU A PRESENTE DIRECTIVA: Artigo 1. o Os anexos da Directiva 78/933/CEE são alterados em conformidade com o anexo da presente directiva. Artigo 2. o A partir de 1 de Julho de 2000, os Estados-Membros 1. não podem:  recusar, para um dado tipo de tractor, a homologação CE ou a emissão do documento previsto no n. o 1, terceiro travessão, do artigo 10. o da Directiva 74/ /150/CEE, ou a homologação de âmbito nacional,  nem proibir a primeira entrada em circulação dos tractores, caso esses tractores satisfaçam as prescrições da Directiva 78/933/CEE, com a redacção que lhe foi dada pela presente directiva. (1) JO L 84 de 28. 3. 1974, p. 10. (2) JO L 277 de 10. 10. 1997, p. 24. (3) JO L 325 de 20. 11. 1978, p. 16. A partir de 1 de Janeiro de 2001, os Estados- 2. -Membros:  deixam de poder emitir o documento previsto no n. o 1, terceiro travessão, do artigo 10. o da Directiva 74/ /150/CEE para um dado tipo de tractores, caso este não satisfaça as prescrições da Directiva 78/933/CEE, com a redacção que lhe foi dada pela presente direc- tiva,  podem recusar a homologação de âmbito nacional de um dado tipo de tractores, caso este não satisfaça as prescrições da Directiva 78/933/CEE, com a redacção que lhe foi dada pela presente directiva. Artigo 3. o 1. Os Estados-Membros porão em vigor as disposições legislativas, regulamentares e administrativas necessárias para dar cumprimento à presente directiva o mais tardar em 30 de Junho de 2000. Do facto informarão imediata- mente a Comissão. Quando os Estados-Membros adoptarem essas disposições, estas incluirão uma referência à presente directiva ou serão dela acompanhadas na publicação oficial. As moda- lidades dessa referência serão adoptadas pelos Estados- -Membros. 2. Os Estados-membros comunicarão à Comissão o texto das principais disposições de direito interno que adoptarem no domínio regido pela presente directiva. Artigo 4. o A presente directiva entra em vigor no vigésimo dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Artigo 5. o Os Estados-Membros são os destinatários da presente directiva. Feito em Bruxelas, em 3 de Junho de 1999. Pela Comissão Martin BANGEMANN Membro da Comissão L 146/32 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 11. 6. 1999 ANEXO Os anexos da Directiva 78/933/CEE são alteradas do seguinte modo: 1. O anexo I passa a ter a seguinte redacção: a) No ponto 3. 13:  são suprimidas todas as referências à expressão «amarelo/a selectivo/a»,  no nono travessão, o resto da frase após o termo «branca» é suprimido,  é suprimido o último parágrafo; b) O ponto 4. 2. 4. 2. 2, passa a ter a seguinte redacção: «4. 2. 4. 2. 2 para os tractores equipados para montar dispositivos transportados na frente, duas luzes de cruzamento suplementares às luzes mencionadas no ponto 4. 2. 4. 2. 1 serão admitidas a uma altura que não ultrapasse 3 000 mm, se a ligação eléctrica estiver concebida de modo tal que não possam ser activadas simultaneamente dois pares de luzes de cruzamento»; c) No ponto 4. 7. 1, a menção «facultativa» é substituída pela menção «obrigatória»; d) No ponto 4. 9. 4. 2, o número «2 100 mm» é substituído pelo número «2 300 mm». 2. O anexo II passa a ter a seguinte redacção: a) Sob o título, o texto: «n. o 2 do artigo 4. o e artigo 10. o da Directiva 74/150/CEE do Conselho, de 4 de Março de 1974, relativa à aproximação das legislações dos Estados-membros respeitantes à homologação dos tractores agrícolas ou florestais de rodas, tendo uma velocidade máxima, por construção, compreendida entre 6 e 25 quilóme- tros por hora», é substituído pelo texto «n. o 2 do artigo 4. o e artigo 10. o da Directiva 74/150/CEE do Conselho, de 4 de Março de 1974, relativa à aproximação das legislações dos Estados-Membros respeitantes à homologação dos tractores agrícolas ou florestais de rodas». b) No final da nota de pé-de-página (1), a menção «tendo uma velocidade máxima, por construção, compreendida entre 6 e 25 quilómetros por hora» é suprimida


title: Resolución del Comité de las Regiones sobre El problema del año 2000

eurovoc_concepts:
computer system
humanitarian aid

text: 13. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 293/73 Resolucio´ n del Comité de las Regiones sobre El problema del an˜ o 2000 (1999/C 293/15) EL COMITE´ DE LAS REGIONES, considerando que las autoridades regionales y locales son a menudo responsables de los servicios pu´ blicos en sectores que pueden verse afectados por el efecto 2000, como hospitales, instalaciones pu´ blicas o infraestructuras de tra´fico; considerando que dichos sectores dependen a menudo unos de otros y esta´n conectados en redes de infraestructuras transfronterizas, por lo que requieren un alto grado de colaboracio´ n; considerando que, en su u´ ltimo informe, la Comisio´ n Europea expresa su especial preocupacio´ n por la falta de preparacio´ n de las autoridades regionales y locales a este propo´ sito; considerando que existen grandes diferencias entre Estados miembros y sectores en el grado de sensibilizacio´ n y de preparacio´ n alcanzadas; que la difusio´ n e intercambio de informacio´ n no es suficiente y que en los distintos Estados miembros se esta´ haciendo en muchos casos el mismo trabajo por partida doble; considerando que es de la mayor importancia lograr una mayor concienciacio´ n sobre el problema y que, llegados a este punto, el acceso a la informacio´ n y el intercambio de buenas pra´cticas resultan ya cruciales; considerando que no se conocen au´ n las consecuencias del efecto 2000; que no cabe excluir que dichas consecuencias sean comparables a las de una cata´strofe natural, lo que supondrı´a un elevado coste para las autoridades pu´ blicas a todos los niveles; considerando que el efecto 2000 no es so´ lo un problema técnico, sino también una cuestio´ n de responsabilidad polı´tica; reitera la urgencia del problema, especialmente en las entidades locales y regionales; insta a las autoridades nacionales, regionales y locales a que tengan en cuenta el problema y aceleren los preparativos, recurriendo en la medida de lo posible a la experiencia adquirida por otras autoridades regionales y locales; pide que el CDR, en su calidad de representante de las autoridades regionales y locales, participe en todas las actividades comunitarias, grupos de trabajo o campan˜ as informativas al respecto; insta a la Comisio´ n Europea a que facilite el intercambio de informacio´ n y buenas pra´cticas y difunda dicha informacio´ n en todos los idiomas comunitarios oficiales; pide a la Comisio´ n Europea que informe al CDR de la situacio´ n en relacio´ n con la seguridad de las centrales nucleares en paı´ses no comunitarios; recomienda que se examinen las repercusiones financieras y legales del feno´ meno, como atribucio´ n de responsabilidades, reclamaciones por dan˜ os y perjuicios o pago de indemnizaciones como las que se producen en casos de cata´strofe natural; C 293/74 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 13. 10. 1999 encarga a su Presidente que transmita la presente resolucio´ n a la Comisio´ n Europea, al Parlamento Europeo, al Consejo y a los Parlamentos de los Estados miembros. Bruselas, el 3 de junio de 1999. El Presidente del Comité de las Regiones Manfred DAMMEYER Resolucio´ n del Comité de las Regiones sobre la pro´ xima Conferencia Intergubernamental (CIG) EL COMITE´ DE LAS REGIONES, (1999/C 293/16) vista la decisio´ n de la Mesa, de 10 de marzo de 1999, de encargar a la Comisio´ n de Asuntos Institucionales la elaboracio´ n de una Resolucio´ n sobre la pro´ xima Conferencia Intergubernamental (CIG); visto el proyecto de Resolucio´ n aprobado por la Comisio´ n de Asuntos Institucionales en su reunio´ n del 27 de abril de 1999 (CDR 54/99; ponentes: Sres. Van Den Brande y Koivisto), perfeccionado mientras tanto por ambos ponentes de acuerdo con el mandato recibido; vistas las Conclusiones del Consejo Europeo de Cardiff de los dı´as 15 y 16 de junio de1998, en virtud de las cuales es necesario un nuevo debate de las cuestiones relativas a la aplicacio´ n pra´ctica de la subsidiariedad; vistas Las Conclusiones del Consejo Europeo de Viena de los dı´as 11 y 12 de diciembre de 1998, en virtud de las cuales se ha reforzado el papel consultivo del Comité de las Regiones en las cuestiones relativas a la subsidiariedad, ha aprobado, en su 29o Pleno, celebrado los dı´as 2 y 3 de junio de 1999 (sesio´ n del 3 de junio) la presente Resolucio´ n. En los u´ ltimos diez an˜ os, el proceso de integracio´ n 1. los europea ha registrado un impulso muy considerable: principales hitos han sido el mercado interior, el Tratado de Maastricht y la creacio´ n de la Unio´ n Econo´ mica y Monetaria. 2. Sin embargo, la u´ ltima Conferencia Intergubernamental no abordo´ todas las cuestiones pendientes sobre la preparacio´ n de la pro´ xima ampliacio´ n de la Unio´ n Europea. 3. En el Protocolo sobre las instituciones y en la Declaracio´ n de Bélgica, Francia e Italia anejos al Tratado de Amsterdam se sen˜ ala que el Consejo de Ministros debera´ aclarar los asuntos institucionales que la pro´ xima Conferencia Intergubernamental debera´ resolver, como la composicio´ n de la Comisio´ n Europea, la revisio´ n de la ponderacio´ n de los votos entre los Estados miembros y una extensio´ n del recurso al voto por mayorı´a cualificada. 4. Inmediatamente tras la entrada en vigor del Tratado de Amsterdam, el Consejo Europeo de Colonia, de acuerdo con el mandato que le fue conferido en Viena en diciembre de 1998, decidira´ sobre «co´ mo y cua´ndo abordar las cuestiones institucionales no resueltas en dicho Tratado que debera´n resolverse antes de la ampliacio´ n». Al mismo tiempo, sigue habiendo necesidad de reformas en la UE. 5. El Comité de las Regiones considera prioritaria la puesta en pra´ctica de las reformas institucionales con vistas a una ra´pida ampliacio´ n de la UE. En el futuro proceso de reforma debera´n abordarse también, junto a las cuestiones instituciona- les, reformas para lograr un mayor fortalecimiento de la seguridad interna y del Derecho, el desarrollo de una identidad polı´tica de la Comunidad en materia de seguridad y relaciones exteriores y la garantı´a de la existencia de una Europa democra´tica y cercana a los ciudadanos. Teniendo en cuenta el amplio debate sobre las reformas que tendra´ lugar en los pro´ ximos an˜ os, el Comité también acogerı´a con satisfaccio´ n que se prestara especial atencio´ n a los siguientes puntos que le afectan: Debe proseguir el debate sobre el principio de subsidia- 5. 1. los Estados riedad, de tal modo que la Unio´ n Europea, las regiones y los entes los Estados federados, nacionales, locales, con arreglo a sus respectivas responsabilidades, puedan contribuir a la aplicacio´ n de este principio de forma concreta


title: Reglamento (CE) n° 1168/1999 de la Comisión, de 3 de junio de 1999, por el que se establecen las normas de comercialización de las ciruelas

eurovoc_concepts:
fresh fruit
marketing standard
product quality
stone fruit

text: 4. 6. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 141/5 REGLAMENTO (CE) No 1168/1999 DE LA COMISIÓN de 3 de junio de 1999 por el que se establecen las normas de comercialización de las ciruelas LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 2200/96 del Consejo, de 28 de octubre de 1996, por el que se establece la organiza- ción común de mercados en el sector de las frutas y hortalizas (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CEE) no 857/1999 (2), y, en particular, el apartado 2 de su artículo 2, (1) (2) (3) (4) Considerando que las ciruelas figuran en el anexo I del Reglamento (CE) no 2200/96 entre los productos que deben estar regulados por normas; que el Reglamento (CEE) no 1591/87 de la Comi- sión, de 5 de junio de 1987, por el que se esta- blecen normas de calidad para los repollos, las coles de Bruselas, los apios, las espinacas y las ciruelas (3), cuya última modificación la constituye el Regla- mento (CE) no 888/97 (4), ha sido objeto de múlti- ples modificaciones que menoscaban su necesaria claridad jurídica; Considerando que, para garantizar esa claridad, es oportuno que la normativa aplicable a las ciruelas tenga cáracter autónomo con relación a la de los otros productos incluidos en el Reglamento (CEE) no 1591/87; que, a tal fin, es necesario proceder a una refundición de esa normativa y suprimir el anexo V de ese Reglamento referente a las ciruelas; que, por motivos de transparencia en el mercado mundial, es preciso que en esa refundición se tenga en cuenta la norma recomendada para las ciruelas por el Grupo de trabajo de normalización de los alimentos perecederos y de desarrollo de la calidad, de la Comisión Económica para Europa de las Naciones Unidas (CE-ONU); Considerando que la aplicación de esa norma deberá permitir eliminar del mercado los productos de calidad insatisfactoria, orientar la producción a las exigencias de los consumidores y facilitar las relaciones comerciales en un marco de compe- tencia leal, contribuyendo así a aumentar la renta- bilidad de la producción; Considerando que las disposiciones de esa norma han de aplicarse en todas las fases de la comerciali- zación; que el transporte a larga distancia, el alma- cenamiento de cierta duración o las diversas mani- pulaciones a las que se someten los productos pueden provocar en ellos alteraciones debidas a su evolución biológica o a su carácter más o menos (1) DO L 297 de 21. 11. 1996, p. 1. (2) DO L 108 de 27. 4. 1999, p. 7. (3) DO L 146 de 6. 6. 1987, p. 36. (4) DO L 126 de 17. 5. 1997, p. 11. perecedero; que procede tener en cuenta esas alte- raciones al aplicar las normas en las fases de la comercialización que siguen a la de expedición; que, en el caso de los productos de la categoría «Extra» que deben seleccionarse y acondicionarse con especial cuidado, la única alteración que ha de poder admitirse es la disminución de la frescura y la turgencia; (5) Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de las frutas y hortalizas frescas, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Las normas de comercialización de las ciruelas del código NC 0809 40 05 se establecen en el anexo. Dichas normas se aplicarán en todas las fases de la comer- cialización en las condiciones dispuestas por el Regla- mento (CE) no 2200/96. No obstante, en las fases siguientes a la de expedición, los productos podrán presentar frente a las disposiciones de esas normas:  una ligera disminución de su estado de frescura y de turgencia, y  salvo en el caso de los productos clasificados en la ligeras alteraciones debidas a su categoría «Extra» evolución y su carácter más o menos perecedero. Artículo 2 El Reglamento (CEE) no 1591/87 quedará modificado como sigue: 1) En el título del Reglamento, las palabras «los apios, las espinacas y las ciruelas» se sustituirán por «los apios y las espinacas». 2) Se suprimirá el quinto guión del párrafo primero del artículo 1. 3) Se suprimirá el anexo V. Artículo 3 El presente Reglamento entrará en vigor el tercer día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Será aplicable a partir del 1 de julio de 1999. L 141/6 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 4. 6. 1999 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 3 de junio de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión 4. 6. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 141/7 ANEXO NORMAS PARA LAS CIRUELAS I. DEFINICIÓN DEL PRODUCTO Las presentes normas se aplicarán a las ciruelas de las variedades (cultivares) obtenidas de:  Prunus domestica L. ssp. Domestica,  Prunus domestica L. ssp. insititia (L. ) Schneid,  Prunus domestica L. ssp. italica (Borkh. ) Gams,  Prunus domestica L. ssp. syriaca (Borkh. ) Janchen, y  Prunus salicina Lindl. que se destinan a su entrega en estado fresco al consumidor y no a la transformación industrial. II. DISPOSICIONES RELATIVAS A LA CALIDAD Esta norma tiene por objeto establecer los requisitos de calidad que deberán cumplir las ciruelas tras su acondicionamiento y envasado. A. Requisitos mínimos En el caso de todas las categorías y sin perjuicio de las disposiciones especiales de cada una de ellas y de los límites de tolerancia establecidos, las ciruelas deberán entregarse:  enteras,  sanas, quedando excluidos los productos que presenten podredumbre u otras alteraciones que los hagan impropios para el consumo,  limpias, es decir, prácticamente exentas de materias extrañas visibles,  prácticamente exentas de plagas,  prácticamente exentas de daños causados por plagas,  exentas de un grado anormal de humedad exterior,  exentas de olores y sabores extraños. Además, tendrán que haberse recolectado con cuidado, debiendo presentar un estado de madurez y desarrollo que les permita:  conservarse bien durante su transporte y manipulación, y  llegar en condiciones satisfactorias a su destino. B. Clasificación Las ciruelas se clasificarán en una de las tres categorías siguientes: i) Categoría Extra Las ciruelas de esta categoría deberán ser de calidad superior, reunirán las características de desarrollo, forma y color propias de la variedad a la que pertenezcan y tendrán que:  estar prácticamente cubiertas de la pruina propia de la variedad, y  ser de carne firme. Además, no podrán presentar defectos, salvo alteraciones superficiales muy leves que no afecten al aspecto general del producto ni a su calidad, conservación y presentación en el envase. L 141/8 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 4. 6. 1999 ii) Categoria I Las ciruelas de esta categoría deberán ser de buena calidad y reunirán las características propias de la variedad a la que pertenezcan. No obstante, podrán presentar los defectos leves que se indican a continuación, siempre que éstos no afecten al aspecto general del producto ni a su calidad, conservación y presentación en el envase:  ligeras malformaciones,  ligeros defectos de desarrollo,  ligeros defectos de coloración,  defectos en la epidermis de forma alargada cuya longitud no sobrepase un tercio del diámetro máximo del fruto; se admitirá en particular la presencia de grietas cicatrizadas en las variedades «claudias doradas» (1),  otros defectos de la epidermis cuya superficie total no sobrepase 1/16 de la del fruto. iii) Categoría II Esta categoría comprenderá las ciruelas que no puedan clasificarse en las categorías superiores pero que cumplan los requisitos mínimos arriba establecidos. Siempre que conserven sus características esenciales de calidad, conservación y presentación, estas ciruelas podrán tener los defectos siguientes:  malformaciones,  defectos de desarrollo,  defectos de coloración,  defectos de la epidermis cuya extensión, en conjunto, no sobrepase un cuarto de la del fruto. III. DISPOSICIONES RELATIVAS AL CALIBRADO El calibre de las ciruelas vendrá determinado por el diámetro máximo de la sección ecuatorial. Los calibres mínimos serán los siguientes: Variedades de fruto grande (1) Otras variedades Mirabelles y Damsons (1) Véase la lista adjunta a las presentes normas. Categorías Extra y I Categoría II 35 mm 28 mm 20 mm 30 mm 25 mm 17 mm En el caso de la categoría Extra, la diferencia de diámetro entre los frutos mayor y menor de un mismo envase no podrá sobrepasar 10 milímetros. IV. DISPOSICIONES RELATIVAS A LAS TOLERANCIAS Dentro de los límites que se disponen a continuación, se admitirá en cada envase la presencia de productos que no cumplan los requisitos de calidad y calibre de la categoría en él indicada. A. Tolerancias de calidad i) Categoría Extra Un 5 % en número o en peso de ciruelas que no cumplan los requisitos de esta categoría pero que se ajusten a los de la categoría I o que, como mínimo y con carácter excepcional, se incluyan en las tolerancias de esa categoría. (1) Ciruelas claudias (albaricoques verdes, Dauphines, Grengages) cuya epidermis es verde con reflejos ligeramente amari- llentos. 4. 6. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 141/9 ii) Categoría I Un 10 % en número o en peso de ciruelas que no cumplan los requisitos de esta categoría pero que se ajusten a los de la categoría II o que, como mínimo y con carácter excepcional, se incluyan en las tolerancias de esa categoría. Dentro de esta tolerancia, el total de frutos reventados y/o agusanados no podrá sobrepasar un 2 %. iii) Categoría II Un 10 % en número o en peso de ciruelas que no cumplan los requisitos de esta categoría ni tampoco los requisitos mínimos, quedando excluidos los frutos que presenten podredumbre, magulladuras profundas u otras alteraciones que los hagan impropios para el consumo. Dentro de esta tolerancia, el total de frutos reventados y/o agusanados no podrá sobrepasar un 4 %. B. Tolerancias de calibre En el caso de todas las categorías, un 10 % en número o en peso de ciruelas que no cumplan por una diferencia máxima de 3 milímetros, de más o de menos, el calibre mínimo requerido o el calibre indicado en el envase. V. DISPOSICIONES RELATIVAS A LA PRESENTACIÓN A. Homogeneidad El contenido de cada envase deberá ser homogéneo, incluyendo únicamente ciruelas del mismo origen, variedad, calidad y calibre (este último criterio en la medida en que sea aplicable), así como, en el caso de la categoría Extra, de la misma coloración. La parte visible del contenido del envase tendrá que ser representativa del conjunto. B. Acondicionamiento El envase de las ciruelas deberá protegerlas convenientemente. Los materiales utilizados en el interior del envase deberán ser nuevos, estar limpios y ser de una materia que no pueda causar al producto alteraciones internas ni externas. Se permitirá el uso de materiales y, en especial, de papeles o sellos que lleven indicaciones comerciales, siempre que la impresión o el etiquetado se hagan con tintas o gomas que no sean tóxicas. Los envases deberán estar exentos de materias extrañas. C. Presentación Las ciruelas podrán presentarse de alguna de las formas siguientes:  en envases pequeños,  dispuestas en una o en varias capas separadas entre sí,  salvo en el caso de la categoría Extra, en embalajes a granel. VI. DISPOSICIONES RELATIVAS AL MARCADO Cada envase llevará, agrupadas en uno de sus lados y con caracteres legibles, indelebles y visibles, las indicaciones siguientes: A. Identificación Envasador y/o expedidor: nombre y dirección o código expedido o reconocido oficialmente. En caso de utilizarse un código, se harán figurar junto a él las palabras «Envasador y/o expedidor (o abreviaturas correspondientes)». B. Naturaleza del producto  «Ciruelas», si no puede verse el contenido,  nombre de la variedad. C. Origen del producto País de origen y, en su caso, zona de producción, o denominación nacional, regional o local. D. Características comerciales  categoría,  calibre (cuando sea aplicable), expresado por el diámetro mínimo y máximo. E. Marca de control oficial (facultativa) L 141/10 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 4. 6. 1999 Lista no limitativa de variedades de frutos grandes Andys Pride Ariel Apple Beauty Belle de Louvain (Bella di Lovanio) Bernardina Bleue de Belgique Blue Fré Burmosa Cacanska lepotica (Belle de Cacak) Cacanska najbolja (Meilleure de Cacak) Cacanska rana (Précoce de Cacak) California Blue (Blue, California) Calita Coe’s Golden Drop De Fraile (Fraila) Denniston Superb Early Orleans (Monsieur Hâtif) Edwards (Colbus) Eldorado Emma Leppermann Empress Formosa Friar Frontier Gaviota Giant (Burbank Giant Prune) Goccia d’Oro Golden Japan Grand Prix (Grand Prize) Grand Rosa Hackman Hall Harris Monarch Harry Pickstone Heron Impérial Epineuse Jefferson (Jefferson’s Gage) Jori’s Plum June Blood Kelsey Kirke’s Plum (Kirke) Laroda Late Santa Rosa Magna Glauca Manns Number One Marjorie’s Seedling Mariposa Merton Gage (Merton) Merton Gem Monarch Morettini 355 (Cœur de Lion) Nubiana Nueva Extremadura Oneida Ontario Ozark Premier Pond’s Seedling President Prince Engelbert Prince of Wales (Prince de Galles) Prof. Collumbien Prune Martin Queen Rosa Queen’s Crown (Cox’s Emperor) Quetsche Blanche de Létricourt Red Beauty Redgold Redroy Regina Claudia Mostruosa Regina d’Italia Reine-Claude d’Althan (Falso) Reine-Claude d’Oullins (Oullin’s Gage) Rosar Premier Royale de Montauban Royale de Tours Ruth Gerstetter Sangue di Drago Santa Rosa Satsuma Improved Seneca Simka Songold Starking Delicious Sultan Swan Gage Tragedy Utility (Laxton’s Utility) Valor Victoria Vision Washington Wickson Yakima Zimmers Frühzwetsche