title: Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - "Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: toimintakehys""

text: C 293/58 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 13. 10. 1999 viitaten yllämainittuun. kaupunki vakuuttaa täten kunnioittavasti yhtyvänsä yllämainit- tuihin päämääriin ja tavoitteisiin jotka keskustelun ja parannusehdotusten jälkeen muodostavat perustan yhteiselle julistukselle, jonka kokoukseen osallistuvat kaupungit allekirjoittavat Euroopan kaupunkien kokouksessa Firenzessä lokakuun 23. ja 24. päivänä. Nimi Virka-asema Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentil- le, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – ‘Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: toimintakehys‘” (1999/C 293/12) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: toimintakehys”, KOM (1998) 605 lopull. ottaa huomioon komission 4. marraskuuta 1998 Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 198 artik- lan c kohdan mukaisesti tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon työvaliokunnan 15. heinäkuuta 1998 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 4:n ”Maankäyttö – Taajama-asiat – Energia – Ympäristö” tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 4:n 16. huhtikuuta 1999 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 115/99 rev 1, jonka esittelijät olivat Sally Powell ja Eva-Riitta Siitonen, hyväksyi 2. ja 3. kesäkuuta 1999 pitämässään täysistunnossa (kesäkuun 3. päivän kokouksessa) yksimieli- sesti seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1. 1. Alueiden komitea ilmaisee tyytyväisyytensä kaupunki- ja kuntapolitiikan kehityksestä toimintakehyksessä ja erityisesti sen laatimisesta ripeästi edellisen kaupunki- ja kuntapoliittisen tiedonannon ”Kohti kaupunkien toiminta-ohjelmaa Euroopan unionissa” jälkeen. Uusin tiedonanto, ”Kaupunkien kestävä kehittäminen Euroopan unionissa: toimintakehys”, on tärkeä edistysaskel EU:n kaupunki- ja kuntapolitiikan määrittelyssä ja täsmentämisessä. Alueiden komitea kannattaa toimintakehyk- sen kokonaisvaltaista lähestymistapaa. Toimintakehys on myönteinen kehitysvaihe kehitettäessä aidosti kokonaisvaltais- ta kaupunki- ja kuntapolitiikkaa. Se saattaa EU:n kaupunki- ja kuntapolitiikan uudelle vuosisadalle ja antaa suuntaviivat tulevalle politiikalle. Kaupunki- ja kuntapolitiikkaan liittyvät toimet eivät kuitenkaan saa johtaa EU:n toimivallan laajentumi- seen. tulosta monien vuosien työstä, Kaupunkien ja kuntien roolin ja merkityksen tunnusta- 1. 2. mien sekä kaupunki- ja kuntapolitiikan saaminen EU:n agen- dalle ovat jota erityisesti paikallisviranomaiset ja heitä edustavat järjestöt ovat tehneet. AK on puhunut tunnustamisen puolesta esimerkiksi lausun- nossaan aiheesta ”Taajama-alueiden kehittäminen ja Euroopan unioni” (1995), jossa se kommentoi kaupunkiulottuvuuden paremman huomioon ottamisen tarvetta EU:n politiikoissa ja lausunnossaan aiheesta Euroopan aluekehityssuunnitelma (ESDP), jossa korostetaan kaupunkien ratkaisevaa roolia aluei- den talouden dynaamisuuden ja Euroopan unionin kilpailuky- vyn kannalta. Erityisen myönteisenä alueiden komitea pitää 13. 10. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 293/59 sitä, että komissio toimintakehyksessä tunnustaa kaupunkien merkityksen ja ratkaisevan aseman EU:n omiin keskeisiin tavoitteisiin – taloudellinen ja sosiaalinen koheesio, kilpailuky- ky, ympäristön kestävyys – pyrittäessä. Kaupunkien merkityk- sen tunnustaminen prosessissa osoittaa, että alue- ja paikallis- viranomaiset on vastedes kytkettävä läheisesti kaikkien politiik- kojen laadintaan, ja että kaupungit – ja niitä edustavat järjestöt ja instituutiot – ovat varsinaisia kumppaneita kehityksessä. 1. 3. Toimintakehyksessä EU:n komissio on tavoitellut laaja- alaista integroitua strategiaa kaupunkien kehittämisen suhteen ja pyrkinyt ottamaan huomioon useita viimeaikaisia kaupun- keihin vaikuttavia ohjelmia ja politiikka-dokumentteja. Samalla toimintakehyksessä on kuitenkin onnistuneesti vältetty pitkät erityiskysymysluettelot ja sen sisältö on jaoteltu lukijaystävälli- sesti neljän olennaisen otsikon alle. Toimintakehyksen rakenne on selvä ja helppotajuinen ja alueiden komitea kiittää komissio- ta näin helppotajuisen ja käyttökelpoisen asiakirjan laatimi- sesta. 1. 4. Mutta toimintakehys on vasta ensimmäinen askel. Komission ja jäsenvaltioiden on varmistettava, että sen suosi- tukset toteutetaan, ja erityisesti että sen ajatuksia sovelletaan rakennerahastojen uudella ohjelmakaudella 2000–06. Tilan- teessa jossa komissio on laatinut arvokkaan asiakirjan – itse asiassa vihreän kirjan – sen tulisi ottaa seuraava askel ja laatia valkoinen kirja, jolla kaupunki- ja kuntapolitiikka siirretään seuraavalle vuosisadalle. Tämän lisäksi alueiden komitea toi- voo, että seurantatyön suositukset annetaan joutuisasti ja tehokkaasti. Se myös kannustaa komissiota varmistamaan, että suositusten antamiseen tarvittavat varat osoitetaan selkeästi. Komitea haluaa kuitenkin painottaa, että toimintake- 1. 5. hyksen osana esitetään toimia, joiden osalta ei vielä voida päättää, kuuluvatko ne EY:n perustamissopimuksen 3 b artik- lan määräysten piiriin. Toimien tuonnempana konkretisoi- tuessa onkin läheisyysperiaatteen noudattaminen selvitettävä jokaisen tapauksen kohdalla erikseen. 2. Yleistä sosiaalista yhteenkuuluvuutta eikä heikentää perheitä eikä yhteisöjä. ” 2. 2. Toimintakehysasiakirjasta käy selvästi ilmi tarve yh- dentää nämä politiikan lohkot vertikaalisesti ja horisontaali- sesti. Toimintakehyksen neljä keskinäisessä riippuvuussuh- teessa olevaa poliittista tavoitetta ja niille perustuvat kaupunki- ja kuntapoliittiset tavoitteet tarjoavat yhdessä selkeän ja koko- naisvaltaisen kehyksen toiminnalle. Euroopan kaupunkien ja kuntien omaksuma strateginen rooli EU:n politiikan laatimisessa ansaitsee tulla nykyistä paremmin tunnustetuksi. On tärkeää, että lisätään tutkimusta, joka auttaa meitä ymmärtämään Euroopan kaupunkien ja kuntien asemaa ja suunnitelmia. Koska 80 % Euroopan väestöstä asuu kaupun- geissa ja taajamissa, on tärkeää saattaa yhteisö kansalaisia lähemmäksi. Paikallishallinnon näkökulmasta tämä tarkoittaa, että kumppanuudella ja paikallisyhteisön vaikutusvallan lisää- misellä on oltava käytännön sovellutuksensa EU-rahoitteisissa hankkeissa niin suunnittelu- kuin toteutusvaiheissakin. Tätä on toimintakehyksessä korostettava nykyistä enemmän. Tämän lisäksi komission tulee ottaa huomioon kaupunkien erilaisuus ja niiden erityispiirteet. Kulttuuri ei sisälly toimintakehyksen haasteisiin eikä 2. 3. tavoitteisiin. Alueiden komitean kanta on, että kulttuuri on ensiarvoisen tärkeä sekä kasvualana että kaupungin hyvinvoin- nin kannalta, ja näin ollen se on liitettävä osaksi EU:n kaupunki- ja kuntapolitiikkaa. Kulttuurilla on suurta taloudel- lista merkitystä kaupungeille, onhan kulttuurielinkeino eräs nopeimmin kasvavista aloista. Kaupungit edustavat eurooppa- laisia arvoja, kulttuuriperintöä ja identiteettiä ja välittävät ne tuleville sukupolville. Koheesion ja kestävän kehityksen ohessa Euroopan kulttuurin ja identiteetin säilyttämisen pitäisi olla Euroopan kaupunki- ja kuntapolitiikan tärkeimpiä tavoitteita ja yksi koko EU:n tavoitteista. On merkillepantavaa, että viidennessä TKK-puiteohjelmassa on avaintoimi ”Huomis- päivän kaupunki ja kulttuuriperintö”. Tämä on ensimmäinen kerta, kun kaupungit on mainitaan selkeästi komission TTK- ohjelmien puiteohjelmassa. 2. 1. Toimintakehyksen perustana on näkemys kestävästä yhdentävästä kaupunkikehityksestä. Alueiden komiteakin kat- soo, että sen tulisi olla kaupunkikehityksen yleisperiaate. Kaupunkien ja kuntien kestävä kehitys voidaan saavuttaa vain, jos kilpailukyky, sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja ympäristön kannalta kestävä kehitys täydentävät ja tukevat toinen toisiaan. Komission tukemista kaupunkitutkimuksista ensimmäisessä, Lontoosta tehdyssä tutkimuksessa käsitellään tätä kysymystä ja vaaditaan, että: ”myönnetään, että elämänlaatuumme vaikuttaa kehityksen kolme keskeistä ulottuvuutta: elämäntapamme on vastattava ympäristön kapasiteettia tuottaa käyttöömme ener- giaa; taloutemme on säilytettävä innovatiivisena, kilpailukykyi- senä ja tuottavana; tarvitsemamme kehitys ei saa vahingoittaa Toimintakehyksessä 2. 4. tarkastellaan globaalistumisen haasteita ensisijaisesti kaupunkien talouden ja työllisyyden näkökulmasta. Maailmanlaajuistuminen merkitsee kaupungeil- le sekä mahdollisuuksia että uhkia, kilpailua ja yhteistyötä. Eräs merkittävä maailmanlaajuistumisen näkökulma, jota toi- mintakehyksessä ei käsitellä on kaupungistuminen ja muutto- liike. Kaupungistuminen jatkuu kaikkialla maailmassa ja siirto- laisuus EU:n sisällä tai sen ulkopuolelta on päivänpolttava aihe vielä ensi vuosisadallakin. Kaupunkien kasvun haasteita – esimerkiksi asuntotilannetta – tulee käsitellä osana EU:n kaupunki- ja kuntapolitiikkaa. C 293/60 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 13. 10. 1999 2. 5. Komission tulisi antaa suurempi painoarvo monialai- sen yhdennetyn lähestymistavan omaksumiselle kaupunki- ja kuntapolitiikan toteuttamisessa, sillä se on todennäköisesti tehokkaampaa kuin tiukka alakohtainen käsittely, jota vielä noudatetaan EU:n tasolla. tämän päivän kaupungeissa. Jos halutaan saavuttaa sosiaalinen ja taloudellinen yhteenkuuluvuus, on ensiarvoisen tärkeää, että kaupungeille annetaan reilu osuus varoista. Tämä osoittaisi todellista sitoutumista kaupunkikysymyksen ratkaisuun. Eu- roopan komission ja jäsenvaltioiden on toimittava ennen kaikkea varmistaakseen, että rakennerahastojen varoja jaet- taessa kaupunkialueita ei syrjitä. 3. Taloudellisen hyvinvoinnin ja työllisyyden parantami- nen kaupungeissa Kaupunkiyliopistojen henkinen vahvuus ja eurooppa- 3. 1. laisten kaupunkien kulttuuriperintö tarjoavat vielä hyö- dyntämättömiä mahdollisuuksia innovaatiopolitiikalle. Keskei- nen kysymys koko Euroopan kilpailukyvyn kannalta on, miten Euroopan kaupunkien innovatiivinen potentiaali voidaan muuttaa käytännön luovuudeksi, joka synnyttää uusia tuotteita ja palveluja. Alueiden komitean näkemyksen mukaan EU:n kaupunki- ja kuntapolitiikan tulee tukea voimakkaasti kaupun- kien roolia innovaation ja luovuuden keskuksina. Tässä ovat avainasemassa sekä EU:n innovaatio-, tutkimus- että kehityspo- litiikka ja erityisesti viidenteen puiteohjelmaan kuuluva ”Huo- misen kaupunki”. 3. 2. Alueiden komitea korostaa, ettei tällä tarkoiteta eriko- koisten kaupunkien tasapainoisesta kehittämisestä luopumista. Verkottumisen ja yhteistyön välityksellä innovaatiokeskusten elinvoima levittäytyy muihinkin keskuksiin ja kaupunkeja ympäröiville seuduille. Näin ollen on tärkeää, että kaupungit luovat yhä toiminnallisempia yhteyksiä ympäröivään maaseu- tuun. Yhtenä esimerkkinä verkottumisesta voidaan mainita uuden tietotekniikan mahdollistama etätyö maaseudulla. Vuo- rovaikutuksen vahvistaminen on kaupunki- ja kuntapolitiikan kulmakiviä. Kaupunkiulottuvuuden on oltava olennainen osa rakennerahastouudistusta. Tämän tulisi päteä sekä tavoitteen 1 alueisiin että muihinkin tavoitteisiin, sillä juuri kaupungit ovat koko alueen talouskehityksen moottoreita. Uuden tavoit- teen 2 ohjelmassa tulee vahvistaa kaupunkiulottuvuutta sekä pyrkiä parantamaan maaseutu- ja kaupunkiympäristön keski- näistä täydentävyyttä todellisen integroidun aluekehityksen edistämiseksi. 3. 3. Toimintakehyksen mukaan rakennerahastot ovat EU:n tärkein väline hyvinvoinnin ja työllisyyden edistämisessä. Tuen kohdentamisen tulisi perustua integroituun lähestymistapaan. Ohjelmien ja toimenpiteiden tulee muodostaa joustava valikoi- ma toimia ja vastata kunkin kaupungin ajankohtaisiin haastei- siin. Alueiden komitean mielestä ehdotus on oikean suuntai- nen. Se myötäilee olennaisesti ja kun sitä käytetään oikein, se tarjoaa mahdollisuuden vahvistaa paikallista itsehallintoa ja tukea kumppanuutta. läheisyysperiaatetta, Yleisesti ottaen on käsiteltävä voimavarakysymystä. 3. 4. Monet sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden kaikkein vaikeimmista ongelmista ja visaisimmista haasteista ovat läsnä 3. 5. Työllisyyden parantaminen on Euroopan kaupunkien polttavimpia kysymyksiä. Integroitu kaupunkihallinto on ensi- arvoista työllisyyden ja tavoitteen 3 strategioiden kannalta kaupungeissa. On erittäin tärkeää, että työllisyysasteen lisäämi- nen on unionin avaintavoitteita. Toimintakehyksessä koroste- taan kaupunkiulottuvuuden vahvistamista EU:n työllisyysoh- jelmissa. Alueiden komitea pitää tärkeänä, että pitkäaikainen työttömyys, joka keskittyy kaupunkeihin, saa osakseen aikai- sempaa enemmän huomiota EU:n työllisyystoimien koordi- noinnissa. Tämä näkökulma puuttuu käsiteltävästä asiakirjasta. Rakennerahastouudistuksen uuden tavoitteen 3 puitteissa tulee kaupunkiulottuvuutta korostaa ja kaupunkinäkökulma liittää jäsenvaltioiden ja komission työllisyysohjelmiin. Kaupungit ovat avainasemassa tietoyhteiskunnan ke- 3. 6. hittämisessä. Ensinnäkin uuden teknologian innovaatiot syn- tyvät kaupungeissa ja tarjoavat mahdollisuuksia uusille elinvoi- maisille elinkeinoille ja työllisyydelle. Toiseksi uutta teknolo- giaa käyttämällä kaupungit voivat parantaa palveluitaan esim. sosiaalitoimen, terveydenhuollon ja koulutuksen aloilla siten, että yhteiskunnasta syrjäytymistä voidaan vähentää tehokkaas- ti. Kolmanneksi tietoverkkojen ansiosta kaupungin asukkailta voidaan saada suoraa palautetta ja lisätä siten mahdollisuuksia vahvistaa paikallisdemokratiaa. Näiden lisäksi tietoverkkoja käyttämällä voidaan tukea maaseudun ja kaupungin vuorovai- kutusta. Alueiden komitean mielestä mainittujen haasteiden kaupunki- ja kuntapoliittista luonnetta ei ole selvitetty riittäväs- ti. Kaupunki- ja kuntapolitiikan ja tietoyhteiskunnan välisiä yhteyksiä on tutkittava ja nämä politiikan alat on saatettava lähemmäs toisiaan. 3. 7. Toimintakehyksen tavoitteiden toimeenpano vaatii in- novaation ja ”oppivan kaupungin” aktiivista edistämistä. Talou- dellinen kilpailukyky, oikeudenmukainen yhteiskunta, kestävä kehitys ja toimiva hallinto tarvitsevat toteutuakseen elinikäistä oppimista. Tarvittavan tiedon ja taitojen antaminen kaupunki- laisille ja kaupungissa työskenteleville on kaupunkien hyvin- voinnin ja kilpailukyvyn ehto. Oppiminen tulisi selkeämmin nostaa kaupunki- ja kuntapolitiikan johtavaksi periaatteeksi. Erityistä huomiota on kiinnitettävä EU:n toimenpiteisiin, jotka tukevat tietojärjestelmiä, tutkimusta ja kansainvälisiä arviointe- ja sekä kaupunkien innovaatiotoiminnan vertailuja. On akti- voitava yhteistyöverkkoja toisaalta kaupunkien ja yliopistojen ja tutkimuslaitosten ja kulttuuri-instituutioiden kesken. toisaalta 13. 10. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 293/61 4. Yhdenvertaiset mahdollisuudet, sosiaalisen osallisuu- den edistäminen ja uudistaminen kaupunkialueilla 4. 1. Alueiden komitea on tyytyväinen, että komissio pyrkii ratkaisemaan sosiaalisen syrjäytymisen yhdennetyin poliittisin tavoittein. Yhdenvertaisten yhteiskunnallisten mahdollisuuk- sien, taloudellisen kilpailukyvyn ja ympäristön suojelun ja säilyttämisen yhdistäminen on avain kestävään uudistumiseen. Alueiden komitea kehottaa komissiota varmistamaan, että sitoutuminen kaupunkiympäristön kestävään uudistamiseen on sen kaiken toiminnan taustavoimana. 4. 2. Sosiaalinen syrjäytyminen ei ole yksinomaan kaupun- kien ongelma vaikka niissä se on kaikkein näkyvintä ja keskittyneintä. Kaupungeissamme me näemme kaikkein ra- juimmat sosiaalisen ja taloudellisen syrjäytymisen muodot. Monilla muutoin vaurailla alueilla on kurjuuden pesäkkeitä, jotka heijastavat sosiaalisesti osallistuvien ja syrjäytyneiden välistä selvärajaista eroa, jonka komissio on myöntänyt olevan olemassa. EU:n ensimmäisessä kertomuksessa taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta suuntauksesta kirjoitetaan seuraavasti: ”Kaikkialla Euroopassa on yleistymässä tilanne, jossa kor- keaa lisäarvoa tuottava toiminta ja suurituloiset asukkaat keskittyvät tiettyihin kaupunginosiin, kun taas toisia osia luonnehtii alhainen tulotaso, korkea työttömyys, voimakas riippuvuus sosiaaliavusta, ylikorkea asumistiheys ja heikot asumisolosuhteet. ” 4. 3. Komissio myöntää, että muutoin vakavaraisten kau- punkien sisällä on heikosti toimeentulevia alueita. Komission uuden tavoitteen 2 painopistealueissa vaikeuksissa olevat kau- punkialueet ovat etusijalla. Eurostatin tuoreet BKT-tilastot tarjoavat hämmästyttävän esimerkin ilmiöstä, jossa vertailussa hyvin korkealle sijoittuneissa kaupungeissa onkin koko EU- alueen surkeimpia paikallishallintoalueita. 4. 4. Monet kaikkein heikoimmassa asemassa olevista kan- salaisistamme ovat surkeuden ja köyhyyden kannalta monion- gelmaisia. He asuvat surkeissa oloissa, ovat työttömiä eikä heillä juurikaan ole työllistymismahdollisuuksia, heidän koulu- tustasonsa ja ammattitaitonsa ovat alhaisia. Nämä vaikeudet kärjistyvät joissain väestöryhmissä: etniset vähemmistöryhmät kärsivät puutteesta eniten EU:n alueella. Monitasoinen puute vaatii EU:lta ja jäsenvaltioilta koordinoitua poliittista ratkaisua. Amsterdamin sopimuksen 13 artiklassa kuvattua syrjimättö- myyttä on sovellettava kaikilla aloilla, jotta se olisi tehokasta. 4. 5. Kaupunkihallinnon perusperiaatteena on syrjäytymi- sestä selviämisen reittien – tien työllistymiseen – kehittäminen. Jotta voidaan luoda yhteyksiä laajempaan taloudelliseen viite- kehykseen, ”toimivat kaupunkialueet” – alueiden komitean jolla luoma käsite – ovat olennainen osa kokonaisuutta, avataan mahdollisuus hyödyntää koko alueen työmahdolli- suuksia. Kyseistä käsitettä olisi tarkasteltava syvällisemmin ja se olisi otettava asiakirjassa huomioon toteutettavien toimien viitealueena. Komission tulisi tarkastella myös kaupunkien ja alueiden keskinäistä riippuvuutta ja täydentävyyttä sekä niiden välisten tasapainoisten suhteiden tarvetta. Alueiden komitea tukee täysin komission aikomusta käsitellä erityisesti kaupun- kialueiden tarpeita. Komission aie on kirjattu rakenne- ja koheesiorahastojen vuosille 2000–2006. Tämä on eräs merkittävimmistä tavoista varmis- taa, että kullakin alueella käsitellään kaupunkialueiden tarpeita järjestelmällisesti. ohjelmakauteen seuraavaan 4. 6. Alueiden komitea tunnustaa, että ratkaisujen löytämi- seksi tarvitaan kumppanuutta. Kumppanuuden tulisi ulottua pysty- ja leveyssuunnassa kaikille päätöksenteon tasoille, jol- loin voidaan taata jäsenvaltioiden ja EU:n poliittisten toimien keskinäinen täydentävyys. Tämän lisäksi yhä yleisemmin myönnetään, että paikalliset kumppanuussuhteet ovat avain- asemassa kestävän uudistumisen ja nykyistä suurempaa osalli- suutta edistävän yhteiskunnan saavuttamisen kannalta. Komis- sion yhteisöaloite Urban kehitettiin erityisesti vauhdittamaan yhteisön ohjaamaa lähestymistapaa sosiaalisen ja taloudellisen syrjäytymisen ratkaisemiseksi. Alueiden komitea on tyytyväi- nen periaatteen kehitykseen. Se tukee uuden tavoite 2:n painopistettä, kaupunki- ja taajama-alueiden sekä maaseutu- alueiden rakenteellisten ongelmien ratkaisua. Komitea suhtau- tuu myönteisesti myös Euroopan parlamentin alulle panemaan yhteisöaloite Urbanin jatkamisaloitteeseen. 4. 7. Toimintakehyksessä myönnetään tarpeellisiksi alue- kohtaiset suunnatut toimet, joihin kaikki yhteiskunnan osa- alueet osallistuvat aktiivisesti muutoksen aikaansaamiseksi ja asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Kumppanuusmallia tukeva alueiden komitea kehottaa komissiota ottamaan huo- mioon, että todellisen vaikutusvallan rakentaminen kumppa- neiden kesken vie aikaa. Se on kuitenkin ensiarvoisen tärkeää paikallisten ohjelmien onnistumisen kannalta. On myös tun- nustettava, että tämän tukemiseen tarvitaan varoja. Alueiden komitea on tyytyväinen, että kaikkialla kau- 4. 8. punkien toimintakehysasiakirjassa korostetaan taitotiedon ja kokemusten vaihdon tarpeellisuutta. Komitea kuitenkin koros- taa alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisen tärkeyttä. Ne ovat vastuussa jäsenvaltioiden ja EU:n politiikkojen toteutta- misesta ja niillä on käytettävissään laajaa asiantuntemusta. 5. Kaupunkiympäristön suojelu ja kohentaminen: kohti paikallista ja kokonaisvaltaista kestävää kehitystä Kaupunkiympäristöä käsittelevä luku on alueiden 5. 1. komitean mielestä sisällöltään hyvä ja keskeisiin kysymyksiin keskittyvä. Kestävään kehitykseen pyrkiminen ja kaupungeille C 293/62 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 13. 10. 1999 tyypillisen toiminnan aiheuttamien ympäristöhaittojen vähen- täminen on perustellusti asetettu tärkeimmäksi tavoitteeksi. Muihin tavoitteisiin kuuluvat kaupunkiympäristön suurimmat haasteet. Tavoitteiden toimeenpanossa kaupungit ovat keskei- sessä asemassa. Se on suuri haaste kaupungeille. Kaikkein tärkein tavoite on saada ympäristöpolitiikka läpäisemään kaik- ki hallinnon tasot (paikallinen, alueellinen, valtakunnallinen, EU). EU:n pääosastojen ja jäsenvaltioiden hallitusten on yhden- mukaistettava politiikkojaan parhaan mahdollisen yhteisvaiku- tuksen varmistamiseksi. 5. 2. Kaupunkialueiden ympäristön laadun kohentaminen edellyttää kaupungin ekosysteemin voimavarojen uudenlaista hallintaa. Näistä mainittakoon vesi ja sen puhdistus, jätteiden lajittelu ja hyötykäyttö, pyrkimykset säästää energiaa, moni- muotoisen ja nykyistä vähemmän saastuttavan joukkoliiken- teen kehittäminen. Ympäristön, mm. ilman ja veden laatustan- dardien avulla voidaan aktiivisesti ohjata kehitystä kohti kestävää järjestelmää. 5. 3. Kaupunkiympäristön näkökulmasta katsottuna erityi- sen tärkeää on EU:n toiminta, jolla pyritään yhteisön ympäris- tölainsäädännön täytäntöönpanon tehostamiseen. EU:n on toimittava yhdessä kaupunkien kanssa uuden lainsäädännön valmisteluvaiheen alussa direktiivien voimaansaattamisen ja täytäntöönpanon varmistamiseksi. Kaupunkiulottuvuuden huomioon ottaminen merkitsee, että uutta toimintaa suunni- tellaan yhteistyössä sekä paikallishallinnon että muiden sidos- ryhmien kanssa. Toimenpide-ehdotus on kaikin tavoin kanna- tettava. Direktiivejä valmisteltaessa on oltava selvillä niiden vaikutuksista paikallistasolla ja paikalliset erityispiirteet on aina otettava huomioon. Liikenne on kaikkein tärkein ympäristökysymys kaik- 5. 4. kialla. Tieliikenteen määrän jatkuva kasvu ei ole kestävän kehityksen periaatteen mukaista. Erityisesti julkisen liikenteen kehittäminen ja sen osuuden kasvattaminen ovat ratkaisevia tekijöitä. Toimenpiteitä ja integroitua lähestymistapaa tarvitaan kaikilla hallinnon tasoilla. Yhdyskuntarakenteen tiivistämiseen tähtäävien keinojen lisäksi EU:n tulisi kehittää taloudellisia ohjauskeinoja esimerkiksi julkisen liikenteen suosimiseksi ja tukemiseksi sen kilpailukyvyn takaamiseksi. 5. 5. Kioton pöytäkirjan täytäntöönpano on yksi keskeisim- mistä lähivuosien ympäristöhaasteista. Kaupunkien tilanteessa julkisen liikenteen ja maankäytön suunnittelun yhdistäminen on merkittävä keino vähentää kasvihuonepäästöjä. Julkisissa hankinnoissaan kaupunkien on oltava esi- 5. 6. merkkinä muille. Alue- ja paikallisviranomaisten merkittävä ostovoima on keskeisessä asemassa. Tavoitteena on oltava hankintapolitiikan muuttaminen ympäristöseikat huomioon ottavaksi sekä elinkaariajattelun yleiseksi saattaminen. Valitet- tavasti ympäristö- ja sisämarkkinapolitiikat ovat usein käytän- nössä ristiriidassa keskenään. Tässä yhteydessä tarvitaan EU:n poliittista tahtoa ja toimintaa. EU voi tukea kaupunkeja nopeuttamalla EMAS-asetuksen ja julkisista hankinnoista an- netun asetuksen kehittämistä sekä ympäristömerkkien käyt- töönottoa tiedottamalla ja yhdenmukaistamalla merkintäjärjes- telmiä. Tämä edellyttää EU:lta mittavaa tutkimus- ja kehityspa- nosta. 5. 7. Alueiden komitea uskoo, että kansalaisten osallistumi- nen päätöksentekoprosesseihin, mukaan lukien paikallisagen- da 21:een liittyvä vuoropuhelu, edellyttää yleisen ympäristötie- toisuuden lisäämistä. Se puolestaan edellyttää, että tuotetaan selkeää ja ymmärrettävää tietoa ihmisen toiminnan vaikutuk- sista ympäristöön. Kestävän kehityksen kannalta suurimpia haasteita ovat kansalaisten kulutuskäyttäytyminen ja elämänta- pa. Yleisten asenteiden muuttaminen on ensiarvoisen tärkeää kestävän kehityksen toteutumiselle. Koulutuksessa, opetus- suunnitelmissa ja käytännön arjessa on keskityttävä kestävän kehityksen näkökulmaan. 6. Hyvän kaupunkihallinnon ja kansalaisten vaikutus- mahdollisuuksien edistäminen Alueiden komitea tukee komission sitoumusta lisätä ja 6. 1. kehittää vuoropuheluaan EU:n politiikan suunnittelusta alue- ja paikallisviranomaisten kanssa. Olemme tyytyväisiä ehdotuk- seen perustaa asiantuntijaryhmä keskustelemaan toimintake- hyksen toimeenpanon edistymisestä. Alueiden komitea toivoo, että alue- ja paikallisviranomaiset saavat vahvan edustuksen ryhmään: kunnat ottavat usein johtavan roolin kaupunki- ja kuntapolitiikan kehittämisessä. On tärkeää myös varmistaa, että kaupunkikehityksen ja uudistamisen käytännön toteutuk- sesta vastaavat tahot otetaan ryhmään mukaan. Alueiden komitea kehottaa komissiota perustamaan ryhmän viivytte- lemättä. EU edistää ajoneuvotekniikan tuotekehitystä päästöjen vähen- tämiseksi vapaaehtoisin sopimuksin. Polttoaineen laatuun vai- kutetaan Auto-oil-ohjelmalla lähivuosina. EU:n on johdonmu- kaisesti jatkettava ja laajennettava tämänkaltaista toimintaa. Kaupunkien on tartuttava tilaisuuteen ja edistettävä ym- päristönsuojelun kannalta kehittyneimpien ajoneuvojen ja moottoreiden käyttöä Alter-yhteisöaloitetta ja vastaavia aloit- teita käyttämällä. 6. 2. On ensisijaista, että kaupunki- ja kuntapoliittisen asian- tuntijaryhmän toiminta on toimintakehyksen seurantaa laa- jempaa. Sen tulisi pystyä vaikuttamaan tulevaan toimintaan. Asiantuntijaryhmän näkemysten tulee antaa suunta kaupun- geille suunnatuille aloitteille, esimerkiksi Urban-yhteisöaloit- teelle, tai rakennerahaston budjettikohdasta ”uudet innovatiivi- set toimet” rahoitettaville toimille. 13. 10. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 293/63 6. 3. Alueiden komitea toivoo komission sitoutuvan ny- kyistä voimakkaammin politiikan kehittämiseen läheisessä yhteistyössä alueiden komitean ja paikallisviranomaisten mui- den Euroopan laajuisten, valtakunnallisten tai alueellisten ryhmittymien kanssa. Erityisesti alueiden komitea odottaa nykyistä sujuvampia toimielinten välisiä järjestelyjä, jotta ko- mitea pääsee osallistumaan heti alusta alkaen politiikan suun- nitteluun. 6. 4. Alueiden komitea on yhtä mieltä komission kanssa, että politiikkojen yhdentämisen on oltava johtava periaate, ja että sitä on sovellettava kaikkien toimintamenetelmien ja -tapojen kehittämiseen. Kumppanuuden ja yhteishankkeiden myötä kumppanit oppivat tunnistamaan ja ymmärtämään toistensa tavoitteita sekä esimerkiksi, että talouskasvu estyy, ja että ympäristön jos sosiaalista syrjäytymistä ei ratkaista, kannalta parempien ratkaisujen rahoitus edellyttää kasvua. Uuden komission nimittäminen ja mahdollisesti ensi 6. 5. vuosisadan alussa järjestettävä hallitustenvälinen konferenssi ovat loistava tilaisuus Euroopan unionin toimielimille arvioida uudelleen päätöksenteko- ja hallintojärjestelyjään, jotka koske- vat koordinoitua toimintaa kaupunkialueilla. Olisi myönteinen jos yhdelle komission jäsenelle annettaisiin ylin uudistus, vastuu kaupunki- ja kuntapolitiikan koordinoinnista. 6. 6. Alueiden komitea on tyytyväinen, että komissio esittää rakennerahastoasetusluonnoksessa jatkorahoitusta hankkeille, jotka koskevat paikallishallinnon vaikutusmahdollisuuksien tukemista. 6. 7. Komissiolla on tärkeä rooli, kun kaupunkeja kannuste- taan vaihtamaan kokemuksia tarkoituksena kasvattaa paikallis- hallinnon vaikutusmahdollisuuksia ja lisätä tietoisuutta uraa- uurtavasta toiminnasta kestävän kaupunkikehityksen alalla. Tällä alalla on tuettava vastedeskin toimintaa mm. Euroopan laajuisia tietokantoja, koulutusohjelmia ja palkintojärjestelmiä. 6. 8. Hyvä kaupunkihallinto edellyttää edistyksellistä kansa- laiskäsitystä. Alhainen osallistumisprosentti vaaleissa ja ylhääl- tä alaspäin suuntautuva lähestymistapa politiikan kehittämi- seen eivät sovi yhteen kestävien kaupunkiyhteisöjen kehittämi- sen kanssa. Yhteisöllä on tehtävä uusien kaupunkihallinnon mal- 6. 9. lien ja asukkaiden kuulemisen tutkimisessa ja tiedon välittämi- sessä niistä. Euroopan tasolla tulisi yrittää löytää tehokkaita tapoja, joilla kaikki paikallisyhteisön osat sekä sosiaalisesti ja taloudellisesti syrjäytyneet saadaan osallistumaan. erilaisten kuulemismenetelmien testaamiseen, lisäksi innovatii- visten hankkeiden kokeilu sekä tiedon levittäminen parhaista käytänteistä on arvokas ja perusteltu tehtävä EU:lle. 6. 11. Euroopan komission on taattava, että asukasyhteisöt otetaan järkevästi mukaan aluekohtaisiin uudistamishankkei- siin, joita Euroopan unioni rahoittaa – ennen kaikkea rakenne- rahastoista. Koko asukasyhteisön osallistuminen on elin- tärkeää, kun halutaan taata, että talouden kehittämishankkeet vastaavat paikallisia tarpeita ja että rahoitusohjelman päätyt- tyäkin saavutetaan kestävää hyötyä. 6. 12. Alueiden komitea on tyytyväinen ehdotukseen, jonka mukaan kaupunkien ongelmia käsitellään Euroopan laajuisissa jotta kansalaisfoorumeissa. On käytettävä kaikkia keinoja, foorumeista tulee rakentavia ja että kaikki asukasyhteisön ryhmät ovat edustettuina. 6. 13. Toimintakehyksessä luvataan rohkaista ja tukea pai- kallisviranomaisia kehittämään paikallisesti merkityksellisiä osoittimia ja suorittaa valiovertailuja kaupunkiliikennettä kos- keneen valiovertailun pohjalta. AK osallistuu paraikaa toteutet- tavaan tutkimuksen, jonka tarkoituksena on kehittää rajallinen joukko elämän laadun osoittimia, joita voidaan käyttää kau- punki- ja kuntapolitiikan hallinnoinnissa. Tutkimuksen tarkoi- tuksena on tunnistaa ne osoittimet, jotka sopivat nykyisin saatavilla oleviin tietoihin ja jotka menevät nykyisiä perinteisiä asukastiheyteen, BKT:hen ja työttömyysasteeseen perustuvia karkeapiirteisiä elämän laadun mittareita pidemmälle. Komis- siota pyydetään ottamaan tutkimuksen tulokset huomioon tulevassa toiminnassaan. 7. Päätelmät 7. 1. Kaupunki- ja kuntapolitiikan onnistuminen riippuu viime kädessä kaupunkien omasta aktiivisuudesta. Läheisyys- periaatteen mukaan EU:n ja kansallisten hallitusten kaupunki- ja kuntapolitiikan tulee olla luonteeltaan kaupunkien omia toimia tukevia ja täydentäviä. Näin ollen on korostettava paikalliseen itsehallintoon perustuvien kaupunkiseutujen omien integroitujen kehittämissuunnitelmien roolia kaupunki- ja kuntapolitiikan keskeisenä välineenä. 7. 2. Alueiden komitea korostaa, että kaupungit ja erityisesti suurkaupungit ovat talouskasvun ja kestävän kehityksen moot- toreita kaikkialla Euroopassa. Euroopan komission tulisi auttaa kaupunkeja kantamaan vastuu, joka niillä on ympäröivään maaseutuun nähden. Rakentava keskustelu ja vastavuoroinen toiminta on sekä kaupungin että ympäröivän alueen edun mukaista. ESDP:ssä esitellystä menetelmästä voi muodostua merkittävä yhteistyöväline, jos sitä kehitetään vuorovaikutuk- sessa kaupunkien ja alueiden kanssa. 6. 10. Alue- ja paikallisviranomaiset ovat kehittäneet uuden- laisia lähestymistapoja, kuten mielipidetutkimukset ja asukas- neuvostot. Mutta ne ovat olleet usein erillisiä tapauksia. Kaupunkien on vaikea perustella vähäisten varojen käyttöä 7. 3. EU:n tulee saada kaupunkiulottuvuus kestävän kaupun- kikehityksen kannalta keskeiset politiikkalohkot läpäiseväksi C 293/64 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 13. 10. 1999 periaatteeksi. Siten ehdotus komission pääosastojen välisen ryhmätoiminnan jatkamisesta on erittäin kannatettava. Kau- pungit tulee ottaa mukaan kaupunki- ja kuntapolitiikan kehit- tämiseen ja seurantaan aktiivisina toimijoina ja toteuttajina. 7. 4. Tieto on tulossa entistäkin tärkeämmäksi kaupunkien ja kuntien kehittämisen voimavaraksi. Myös komission tasolla tulisi lisätä kaupunki- ja kuntapolitiikkaan suoranaisesti liit- tyvää tutkimusta ja tiedotusta. ”Kaupunkien kartoitus” -hanke (Urban Audit) on vaatimaton, mutta tärkeä askel tähän suun- taan. On kuitenkin tärkeää, että kaupungeista kerättävää tietoa ei rajata koskemaan ainoastaan kaikkein suurimpia jotka nykyisin kuuluvat kaupunkien kartoituk- kaupunkeja, seen, vaan järjestelmä laajennetaan kattamaan myös pienet ja keskisuuret kaupungit. Eurostatin tulee kehittää yhtenäinen kaupunkitilastojärjestelmä. Kaupunkien olosuhteiden seuranta ja kestävää kaupunkikehitystä edistävien toimenpiteiden ar- viointi kaipaa yhteisesti sovittuja mittareita ja osoittimia, mihin odotetaan komission panostusta myös rahallisesti. 7. 5. Kaupunkien välistä tietojen ja kokemusten vaihdon sekä parhaiden käytäntöjen levittämisen menetelmiä ja rahoi- tusta tulee jatkuvasti kehittää toimintakehyksen kaikilla neljällä politiikka-alalla. Tämä koskee enenevästi myös unionin ulkora- jojen yli tapahtuvaa toimintaa. Ehdotus kaupunki- ja kuntapoliittisen asiantuntija- 7. 6. ryhmän perustamisesta on kannatettava. Alueiden komitean tulee olla edustettuna perustettavassa asiantuntijaryhmässä yhdessä EU:n muiden toimielinten kanssa. Vain näin voidaan turvata integroitu lähestymistapa kaupunkiasioihin. Myös kes- keisillä eurooppalaisilla kaupungeilla ja kaupunkiverkostoilla tulisi olla edustus ryhmässä. 7. 7. Kaupunkifoorumien järjestäminen säännöllisesti on hyvä tapa seurata kaupunki- ja kuntapolitiikan edistämistä. Esimerkiksi tiettyihin teemoihin keskittyvät pienempimuotoi- set seurantaohjelmat täydentäisivät foorumeita ja tarjoaisivat mahdollisuuden keskusteluun erityiskysymyksistä ja mahdolli- sesti lisämahdollisuuksia syvälliseen keskusteluun ja kokemus- tenvaihtoon. 7. 8. Laadittuaan itse asiassa vihreän kirjan komission on nyt otettava seuraava askel ja laadittava valkoinen kirja kau- punki- ja kuntapolitiikasta seuraavaa vuosisataa varten. Sen valmistelun tulee tapahtua yhteistyössä kaikkien keskeisten osapuolten kanssa todellisen kumppanuuden hengessä. Bryssel 3. kesäkuuta 1999. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER


title: 1999 m. birželio 3 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1168/1999, nustatantis prekybos slyvomis standartus

eurovoc_concepts:
fresh fruit
marketing standard
product quality
stone fruit

formats: html pdf print

text: 288 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 31999R1168 1999 6 4 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1168/1999 1999 m. birželio 3 d. nustatantis prekybos slyvomis standartus 03/25 t. L 141/5 EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1996 m. spalio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2200/96 dėl bendro vaisių ir daržovių rinkos organiza- vimo (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos regla- mentu (EB) Nr. 857/1999 (2), ypač į jo 2 straipsnio 2 dalį, (1) (2) (3) (4) kadangi slyvos yra nurodytos kartu su kitais Reglamento (EB) Nr. 2200/96 I priede išvardytais produktais; kadangi 1987 m. birželio 5 d. Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 1591/87, nustatantis prekybos kopūstais, briu- seliniais kopūstais, pailgaisiais ir slyvomis standartus (3), su paskutiniais pakeitimais, pada- rytais Reglamente (EB) Nr. 888/97 (4), buvo dažnai keičiamas ir daugiau nebegali užtikrinti teisinio aiškumo; špinatais salierais, kadangi siekiant aiškumo slyvoms taikomos taisyklės taikomų kitiems turėtų būti atskirtos nuo taisyklių, produktams pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1591/87; kadangi dėl to minėtosios taisyklės turėtų būti atšauktos, o Reglamento (EEB) Nr. 1591/87 V priedas dėl slyvų – skaidrumo tuo tikslu, panaikintas; kadangi pasaulinėje rinkoje, turėtų būti atsižvelgta į standartą, rekomenduoja Jungtinių Tautų kurį Europos (UN/ECE) Greitai gendančių produktų ir kokybės gerinimo standartiza- vimo darbo grupė; taikyti ekonominės komisijos slyvoms siekiant kadangi šių standartų taikymas turėtų padėti pašalinti blogos kokybės produktus iš rinkos, užtikrinti produktų atitikimą vartotojų reikalavimams ir sudaryti sąlygas prekybiniams ryšiams plėtotis sąžiningos konkurencijos pagrindu ir tokiu būdu pasiekti pelningos gamybos; yra taikomi standartai kadangi minėtieji visuose prekybos etapuose; kadangi gabenant produktus dideliais nuotoliais, tam tikrą laiką laikant juos sandėliuose ir atliekant su jais kitas operacijas, produktai gali pradėti gesti dėl juose vykstančių biologinių pokyčių arba dėl to, kad jie yra greitai gendantys; kadangi tokį gedimą reikėtų atsižvelgti taikant standartus prekybos etapuose į (1) OL L 297, 1996 11 21, p. 1. (2) OL L 108, 1999 4 27, p. 7. (3) OL L 146, 1987 6 6, p. 36. (4) OL L 126, 1997 5 17, p. 11. po produktų pristatymo; kadangi aukščiausiai rūšiai priklausantys produktai turi būti ypač atidžiai išrūšiuoti ir supakuoti, jų atveju turi būti atsižvelgiama tik į į tai, ar jie yra pakankamai švieži ir nesuminkštėję; (5) kadangi šiame reglamente nurodytos priemonės atitinka Šviežių vaisių ir daržovių vadybos komiteto nuomonę, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Pagal KN kodą 0809 40 05 klasifikuojamoms slyvoms nusta- tytas prekybos standartas yra pateikiamas priede. standartas pagal Reglamente (EB) 2200/96 nustatytas Šis sąlygas yra taikomas visuose prekybos etapuose. Tačiau prekybos etapuose po pristatymo, atsižvelgiant į šio standarto nuostatas, produktai gali būti: — ne visiškai švieži ir suminkštėję, — kitoms rūšims, išskyrus aukščiausiąją rūšį, priklausančiuose produktuose gali atsirasti nežymių gedimo požymių dėl biologinių pokyčių ir savybės greitai gesti. 2 straipsnis Reglamentas (EEB) Nr. 1591/87 iš dalies keičiamas taip: 1) pavadinime žodžiai „pailgieji salierai, špinatai pakeičiami žodžiais „pailgieji salierai ir špinatai“; ir slyvos“ 2) 1 straipsnio pirmo punkto penkta įtrauka išbraukiama; 3) V priedas išbraukiamas. 3 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Jis taikomas po 1999 m. liepos 1 d. 03/25 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 289 Visas šis reglamentas yra privalomas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1999 m. birželio 3 d. Komisijos vardu Franz FISCHLER Komisijos narys 290 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/25 t. PRIEDAS SLYVŲ STANDARTAS I. PRODUKTO APIBRĖŽIMAS Šis standartas taikomas slyvų rūšims, kurios yra išaugintos iš: — Prunus domestica L. ssp. domestica, — Prunus domestica L. ssp. insititia (L. ) Schneid. , — Prunus domestica L. ssp. italica (Borkh. ) Gams, — Prunus domestica L. ssp. syriaca (Borkh. ) Janchen ir — Prunus salicina Lindl. ir turi būti šviežios pristatytos vartotojui, išskyrus pramoniniam perdirbimui skirtas slyvas. II. KOKYBĖS NUOSTATOS Šio standarto tikslas yra nustatyti kokybės reikalavimus paruoštoms ir supakuotoms slyvoms. A. Būtiniausi reikalavimai Visų rūšių, atsižvelgiant į kiekvienai rūšiai taikomas konkrečias nuostatas ir leistinus nukrypimus, slyvos turi būti: — nepažeistos, — sveikos; išskyrus slyvas, kurios yra taip supuvusios arba sugedusios tiek, kad netinka vartojimui, — švarios, beveik be jokių matomų pašalinių medžiagų, — be kenkėjų, — nesugadintos kenkėjų, — be per didelio išorinio drėgnumo, — be pašalinio kvapo ir (arba) skonio. Slyvos turi būti atsargiai nuskintos. Jos turi būti pakankamai išaugusios ir gerai prinokusios. Slyvos turi būti tokio dydžio ir tokios būklės, kad jas būtų galima: — gabenti transporto priemonėmis ir tvarkyti, ir — geros būklės pristatyti į paskirties vietą. B. Klasifikavimas Slyvos klasifikuojamos į tris toliau apibūdintas rūšis: i) aukščiausia rūšis Šiai rūšiai priskiriamos slyvos turi būti aukščiausios kokybės. Jos turi būti tai rūšiai būdingos formos, dydžio ir spalvos. Slyvos turi būti: — beveik visos padengtos tai rūšiai būdingais pūkeliais, — jų minkštimas turi būti kietas. Slyvos turi būti be defektų, išskyrus labai nežymius paviršiaus defektus, jeigu jie nekenkia bendrai produkto išvaizdai, kokybei, išsilaikymui ir produktų pristatymui pakuotėje. 03/25 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 291 ii) I rūšis Šios rūšies slyvos turi būti geros kokybės ir turėti savo rūšiai būdingas savybes. Tačiau gali būti leidžiami toliau išvardyti nežymūs defektai, jeigu jie nekenkia bendrai produkto išvaizdai, kokybei, išsilaikymui ir produktų pristatymui pakuotėje: — nežymūs formos defektai, — nežymūs dydžio defektai, — nežymūs spalvos defektai, — pailgos formos defektų odelėje ilgis neturi būti didesnis kaip vienas trečdalis didžiausio vaisiaus diametro. Bet užaugę įtrūkimai pirmiausia gali būti leidžiami „Golden gage“ rūšies slyvoms (1), — kiti odelės defektai, kurių užimamas bendras plotas neturi viršyti vienos šešioliktosios viso paviršiaus. iii) II rūšis Šiai rūšiai priklauso slyvos, kurios negali būti priskiriamos aukštesnėms rūšims, bet atitinka pirmiau nusta- tytus būtiniausius reikalavimus. Toliau išvardyti defektai gali būti leidžiami, jeigu slyvos išlaiko savo pagrindines savybes kokybės, išsilaikymo ir pristatymo požiūriu: — nežymūs formos defektai, — nežymūs išsivystymo defektai, — nežymūs spalvos defektai, — pailgos formos odelės defektai, kurių bendras plotas neturi viršyti vieno ketvirtadalio viso paviršiaus. III. DYDŽIO NUOSTATOS Dydis nustatomas pagal didžiausią vaisiaus dalies diametrą, matuojamą per jo vidurį. Yra nustatyti tokie mažiausi dydžiai: Didelių vaisių rūšys (1) Kitos rūšys Mirabelles ir Damsons (1) Žr. šio standarto priede pateikiamą sąrašą. Aukščiausia ir I 35 mm 28 mm 20 mm II 30 mm 25 mm 17 mm Didžiausias vaisių diametro skirtumas, nustatytas slyvoms, esančioms vienoje aukščiausios rūšies pakuotėje, yra 10 mm. IV. LEISTINŲ NUKRYPIMŲ NUOSTATOS Kiekvienos pakuotės produktams, neatitinkantiems nurodytai rūšiai nustatytų reikalavimų, yra leidžiami kokybės ir dydžio nukrypimai. A. Leistini kokybės nukrypimai i) Aukščiausia rūšis: 5 % slyvų, kurios neatitinka atitinkamai rūšiai nustatytų reikalavimų, bet atitinka I rūšies reikalavimus arba išimtiniais atvejais neviršija tai rūšiai nustatytų leistinų nukrypimų ribų, vienetų skaičiaus arba svorio. (1) Apibrėžimas: gages (žali abrikosai, dofinai, renklodai), turintys žalią odelę su gelsvu blizgesiu. 292 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/25 t. ii) I rūšis 10 % slyvų, kurios neatitinka atitinkamai rūšiai nustatytų reikalavimų, bet atitinka II rūšies reikalavimus arba išimtiniais atvejais neviršija tai rūšiai nustatytų leistinų nukrypimų ribų, vienetų skaičiaus arba svorio. Šių leis- tinų nukrypimų ribose iš viso ne daugiau kaip 2 % vaisių gali būti įtrūkę ir (arba) pažeisti kirminų. iii) II rūšis 10 % slyvų, kurios neatitinka nei atitinkamai rūšiai nustatytų, nei būtiniausių reikalavimų, išskyrus supuvu- sius, sudaužytus arba kitaip sugedusius produktus, netinkamus vartoti, vienetų skaičiaus arba svorio. Šių leis- tinų nukrypimų ribose iš viso ne daugiau kaip 4 % vaisių gali būti įtrūkę ir (arba) pažeisti kirminų. B. Leistini dydžio nukrypimai Visoms rūšims 10 % slyvų, kurių dydis neatitinka nustatyto mažiausio dydžio arba ant pakuotės nurodyto dydžio, kai nukrypimas nėra didesnis arba mažesnis kaip 3 mm, vienetų skaičiaus arba svorio. V. PRISTATYMO NUOSTATOS A. Vienodumas Visų pakuočių turinys turi būti vienodas, rūšiuojamų pagal dydį) slyvų, o aukščiausios rūšies slyvų pakuotėse visos slyvos turi būti vienodos spalvos. jose turi būti tik tos pačios kilmės, rūšies, kokybės ir dydžio (i Matoma kiekvienos pakuotės turinio dalis turi atspindėti visą jos turinį. B. Pakuotė Slyvos turi būti pakuojamos taip, kad produktas būtų tinkamai apsaugotas. Pakuotės viduje naudojamos medžiagos turi būti naujos, švarios ir tokios kokybės, kad nesukeltų produkto gedimo iš išorės arba iš vidaus. Leidžiama naudoti medžiagas, visų pirma popierių arba antspaudus su prekybine informacija, jeigu spausdinimui arba ženklinimui etiketėmis buvo panaudotas nenuodingi dažai arba klijai. Pakuotėse neturi būti jokių pašalinių medžiagų. C. Pristatymas Slyvos gali būti pristatomos: — mažose pakuotėse, — sudėtos vienu arba keliais vienas nuo kito atskirtais sluoksniais, — didelėse pakuotėse, išskyrus aukščiausios rūšies slyvas. VI. ŽYMĖJIMO NUOSTATOS Ant kiekvienos pakuotės turi būti toliau nurodyta informacija, pateikta toje pačioje pusėje išdėstytomis raidėmis, įskaitomai ir nenutrinamai pažymėta bei matoma iš išorės. A. Identifikacija Pakuotojas ir (arba) ekspeditorius: pavardė ir adresas arba oficialiai suteikto arba pripažinto kodo žyma. Tačiau tuo atveju, kai yra naudojamas kodas, žodis „pakuotojas ir (arba) ekspeditorius“ (arba atitinkamos santrumpos) turi būti įrašytas šalia šio kodo. B. Produkto rūšis — „Slyvos“, jeigu pakuotės turinys iš išorės nematomas. — rūšies pavadinimas. C. Produkto kilmė Kilmės šalis ir pasirinktinai rajonas, kuriame slyvos buvo išaugintos, arba šalies, regiono arba vietovės pavadi- nimas. D. Informacija apie prekę — rūšis, — dydis (jeigu rūšiuojama pagal dydį), nurodant mažiausią arba didžiausią diametrą. E. Oficialus kontrolės ženklas (neprivalomas) 03/25 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 293 Andy’s Pride Merton Gage (Merton) Ariel Merton Gem Apple Monarch Beauty Morettini 355 (Coeur de Lion) Belle de Louvain (Bella di Lovanio) Nubiana Bernardina Nueva Extremadura Bleue de Belgique Oneida Blue Fré Ontario Burmosa Ozark Premier Cacanska lepotica (Belle de Cacak) Pond’s Seedling Cacanska najbolja (Meilleure de Cacak) President Cacanska rana (Précoce de Cacak) Prince Engelbert California Blue (Blu, California) Prince of Wales (Prince de Galles) Calita Prof. Collumbien Coe’s Golden Drop Prune Martin De Fraile (Fraila) Queen Rosa Denniston Superb Queen’s Crown (Cox’s Emperor) Early Orleans (Monsieur Hâtif) Quetsche Blanche de Létricourt Edwards (Colbus) Red Beauty Eldorado Redgold Emma Leppermann Redroy Empress Regina Claudia Mostruosa Formosa Regina d’Italia Friar Reine-Claude d’Althan (Falso) Nepilnas didelių vaisių rūšių sąrašas Frontier Reine-Claude d’Oullins (Oullin’s Gage) Gaviota Rosar Premier Giant (Burbank Giant Prune) Royale de Montauban Goccia d’Oro Royale de Tours Golden Japan Ruth Gerstetter Grand Prix (Grand Prize) Sangue di Drago Grand Rosa Santa Rosa Hackman Satsuma Improved Hall Seneca Harris Monarch Simka Harry Pickstone Songold Heron Starking Delicious Impérial Epineuse Sultan Jefferson (Jefferson’s Gage) Swan Gage Jori’s Plum Tragedy June Blood Utility (Laxton’s Utility) Kelsey Valor Kirke’s Plum (Kirke) Victoria Laroda Vision Late Santa Rosa Washington Magna Glauca Wickson Manns number one Yakima Marjorie’s Seedling Zimmers Frühzwetsche Mariposa


title: Comunicación de la Comisión en virtud del artículo 8 de la Directiva 93/38/CEE

eurovoc_concepts:
energy distribution
energy production
energy transport
means of public conveyance
public contract
telecommunications

text: 3. 6. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 156/3 Comunicaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n en virtud del art(cid:237)culo 8 de la Directiva 93/38/CEE (1999/C 156/03) (Texto pertinente a los fines del EEE) Lista de los servicios que se consideran excluidos, en virtud de su art(cid:237)culo 8, del Æmbito de aplicaci(cid:243)n de la Directiva 93/38/CEE del Consejo, de 14 de junio de 1993, sobre coordinaci(cid:243)n de los procedimientos de adjudicaci(cid:243)n de contratos en los sectores del agua, de la energ(cid:237)a, de los transportes y de las telecomunicaciones La Directiva 93/38/CEE es de aplicaci(cid:243)n, en particular, a los contratos adjudicados por los operadores de telecomunicacio- nes; no obstante, sus reservas ya no son justificables desde el momento en que hay competencia efectiva como consecuencia de la reciente liberalizaci(cid:243)n del sector. Con este prop(cid:243)sito, el art(cid:237)culo 8 de la Directiva establece que cuando existe compe- tencia efectiva en el mercado de servicios de telecomunicacio- nes, las licitaciones para la provisi(cid:243)n de estos servicios pueden ser excluidas del Æmbito de aplicaci(cid:243)n de la Directiva. En su Comunicaci(cid:243)n sobre contrataci(cid:243)n pœblica en la Uni(cid:243)n Euro- pea (1), la Comisi(cid:243)n indic(cid:243) que examinar(cid:237)a la posibilidad de aplicaci(cid:243)n de este art(cid:237)culo. La Comisi(cid:243)n invit(cid:243) en una aviso publicado el 2 de septiembre de 1998 en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas (2) a las entidades contratantes del sector de las telecomunicaciones a que le comunicaran, de conformidad con el apartado 2 del art(cid:237)culo 8 de la Directiva 93/38/CEE, quØ servicios de teleco- municaciones se consideran excluidos del Æmbito de aplicaci(cid:243)n de dicha Directiva, con arreglo al apartado 1 de dicho art(cid:237)culo, ya que otras entidades tienen libertad para ofrecer los mismos servicios en la misma zona geogrÆfica y en condiciones sustan- cialmente idØnticas (3). la Comisi(cid:243)n, en su cuarto Informe sobre la Por otra parte, aplicaci(cid:243)n de la reglamentaci(cid:243)n en materia de telecomunicacio- nes (4), hizo constar el progreso realizado por los Estados miembros para aplicar el marco legislativo en que se basa la total liberalizaci(cid:243)n de los contratos de telecomunicaciones y seæal(cid:243), concretamente, que las autoridades nacionales de regla- mentaci(cid:243)n son operativas en todos los Estados miembros y han empezado a aplicar los principios que plantea la reglamenta- ci(cid:243)n. El anÆlisis de las declaraciones de exenci(cid:243)n de las entidades adjudicadoras se ha visto apoyado, por una parte, por los (1) Contrataci(cid:243)n pœblica en la Uni(cid:243)n Europea, Comunicaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n de 11. 3. 1998 [COM(1998) 143 final]. (2) Anuncio 98/C 273/07 (DO C 273 de 2. 9. 1998, p. 12). (3) Treinta y dos entidades contratantes de los Estados miembros han respondido a la invitaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n. (4) Comunicaci(cid:243)n al Consejo, al Parlamento Europeo, al ComitØ Eco- n(cid:243)mico y Social y al ComitØ de las Regiones de 25. 11. 1998 [COM/1998) 594]. elementos que indican una situaci(cid:243)n de competencia de hecho y de Derecho presentados por los operadores, tal y como fue mencionado por el Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas en su sentencia de 26 de marzo de 1996 en el asunto C-392/93: The Queen contra H. M Treasury, ex-parte British Telecommunications plc. (5). En relaci(cid:243)n con la interpretaci(cid:243)n del mismo art(cid:237)culo en una Directiva anterior (6) y, por otra, por el progreso realizado por los Estados miembros para aplicar la reglamentaci(cid:243)n relativa a las telecomunicaciones y por los re- sultados concretos de los contratos de telecomunicaciones de los Estados miembros gracias a la aplicaci(cid:243)n efectiva de las medidas transpuestas al Derecho nacional, tal y como se deriva de los datos que aparecen en el cuarto Informe anteriormente citado. La liberalizaci(cid:243)n ha tenido lugar en el sector de las telecomunicaciones y la competencia efectiva existe en la ma- yor(cid:237)a de los Estados miembros, a pesar del hecho de que algu- nos Estados miembros todav(cid:237)a se benefician de per(cid:237)odos tran- sitorios en lo que respecta a la aplicaci(cid:243)n del paquete regulador de las telecomunicaciones. la Comisi(cid:243)n publica, a t(cid:237)tulo informativo, Por todo ello, la siguiente lista de los servicios de telecomunicaciones que se benefician de la exclusi(cid:243)n del Æmbito de aplicaci(cid:243)n de la Di- rectiva 93/38/CEE en virtud de su art(cid:237)culo 8. La lista serÆ actualizada en consonancia con el desarrollo y las condiciones de la competencia efectiva de los mercados de telecomunica- ciones en cuesti(cid:243)n. La aplicaci(cid:243)n del apartado 1 del art(cid:237)culo 8 tendrÆ por efecto que las compras por parte de las entidades que prestan un servicio excluido en cada zona geogrÆfica afec- tada dejarÆn de estar sometidas a las disposiciones detalladas de la Directiva. Se ha llevado a cabo la categorizaci(cid:243)n de los servicios con el fin de facilitar la tarea de anÆlisis de la competencia y para ayudar a la industria a comprender el impacto prÆctico de la liberalizaci(cid:243)n de las telecomunicaciones en la aplicaci(cid:243)n de la normativa sobre contrataci(cid:243)n pœblica. Consideradas en su con- junto, la Comisi(cid:243)n considera que estas categor(cid:237)as cubren todos los servicios de telecomunicaciones referidos en los apartados 14 y 15 del art(cid:237)culo 1 de la Directiva y son conformes a la terminolog(cid:237)a empleada en el inciso ii) de la letra c) del apartado 4 del mencionado art(cid:237)culo 1 de la Directiva. (5) Recopilaci(cid:243)n 1996, p. I-1631. (6) Directiva 90/531/CEE del Consejo de 17 de septiembre de 1990, sobre los procedimientos de licitaci(cid:243)n de las entidades que operan en los sectores del agua, energ(cid:237)a, transporte y telecomunicaciones (DO L 297 de 29. 10. 1990, p. 1). C 156/4 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 3. 6. 1999 Categor(cid:237)as de servicios exentos Zonas geogrÆficas afectadas Telefon(cid:237)a pœblica fija: Telefon(cid:237)a pœblica m(cid:243)vil: (cid:151) Servicios por satØlite BØlgica, Dinamarca, Alemania, Espaæa, Francia, Ir- landa, Italia, Pa(cid:237)ses Bajos, Austria, Finlandia, Suecia, Reino Unido. BØlgica, Dinamarca, Alemania, Grecia, Espaæa, Francia, Irlanda, Italia, Pa(cid:237)ses Bajos, Austria, Portu- gal, Finlandia, Suecia y Reino Unido BØlgica, Dinamarca, Alemania, Espaæa, Francia, Ir- landa, Italia, Pa(cid:237)ses Bajos, Austria, Portugal, Finlan- dia, Suecia y Reino Unido (cid:151) Transmisi(cid:243)n de datos/servicios con valor Internet, aæadido (tarjetas de telØfono, mada) rella- BØlgica, Dinamarca, Alemania, Espaæa, Francia, Ir- landa, Italia, Luxemburgo, Pa(cid:237)ses Bajos, Austria, Fin- landia, Suecia, Reino Unido. Anuncio de expiraci(cid:243)n de medidas antidumping (1999/C 156/04) La Comisi(cid:243)n comunica que las medidas antidumping mencionadas mÆs abajo han expirado. El presente anuncio se publica, con arreglo al apartado 2 del art(cid:237)culo 11 del Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 diciembre 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de pa(cid:237)ses no miembros de la Comunidad Europea (1), cuya œltima modificaci(cid:243)n la constituye el Reglamento (CE) no 905/98 (2). Producto Pa(cid:237)s de origen o de exportaci(cid:243)n Medida Referencia Fecha de expiraci(cid:243)n Nitrato de amonio Lituania Compro- miso Decision 94/293/CE (DO L 129 de 21. 5. 1994) 22. 5. 1999 (1) DO L 56 de 6. 3. 1996, p. 1. (2) DO L 128 de 30. 4. 1998, p. 18


title: Alueiden komitean 2.-3. kesäkuuta 1999 pitämässään 29. täysistunnossaan hyväksymä muutos työjärjestykseen

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
rules of procedure

text: 21. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 188/53 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) ALUEIDEN KOMITEA Alueiden komitean 2. –3. kesäkuuta 1999 pitämässään 29. täysistunnossaan hyväksymä muutos työjärjestykseen Alueiden komitea hyväksyi 2. –3. kesäkuuta 1999 pitämässään 29. täysistunnossa seuraavat muutokset työjärjestykseen: 1. Nykyisen 30 artiklan jälkeen lisätään uusi 30 A artikla: ”30 A artikla Työvaliokunta ottaa pääsihteerin palvelukseen jäsentensä kahden kolmasosan enimmistöllä 1. tekemän päätöksen perusteella sekä soveltaen Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 8 artiklan määräyksiä. Pääsihteeri otetaan palvelukseen viideksi vuodeksi. Työvaliokunta määrittelee työsopimuksen 2. tarkemmat ehdot. Pääsihteerin osalta Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen 3. ehtojen mukaista työsopimuksista vastaavan viranomaisen toimivaltaa käyttää työvaliokunta. ” 2. Poistetaan 31 artiklan 1 kohdan ensimmäinen luetelmakohta. 3. Korvataan 43 artiklan 3 kohdan teksti seuraavalla tekstillä: ”Uudet määräykset astuvat voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, yhteisöjen virallisessa lehdessä. ” jona ne on julkaistu Euroopan Tehty Brysselissä 3 päivänä kesäkuuta 1999. Alueiden komitean puolesta Manfred DAMMEYER Puheenjohtaja


title: Regulamento (CE) n° 1170/1999 da Comissão, de 3 de Junho de 1999, que fixa as restituições aplicáveis à exportação dos cereais, das farinhas, dos grumos e das sêmolas de trigo ou de centeio

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

formats: pdf print

text: L 141/12 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 4. 6. 1999 REGULAMENTO (CE) N. o 1170/1999 DA COMISSÃO de 3 de Junho de 1999 que fixa as restituições aplicáveis à exportação dos cereais, das farinhas, dos grumos e das sêmolas de trigo ou de centeio A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organização comum dos mercados no sector dos cereais (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 923/96 da Comissão (2), e, nomea- damente, o n. o 2 do seu artigo 13. o, Considerando que, nos termos do artigo 13. o do Regula- mento (CEE) n. o 1766/92, a diferença entre as cotações ou os preços referidos no artigo 1. o deste regulamento e os preços desses produtos na Comunidade pode ser coberta por uma restituição à exportação; Considerando que as restituições devem ser fixadas aten- dendo aos elementos referidos no artigo 1. o do Regula- mento (CE) n. o 1501/95 da Comissão, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execução do Regula- mento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, no que diz respeito à concessão de restituições à exportação, bem como as medidas a tomar em caso de perturbação, no sector dos cereais (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2513/98 (4); Considerando que, no que respeita às farinhas, às sêmolas de trigo ou de centeio, a restituição aplicável a esses produtos deve ser calculada tendo em conta a quantidade de cereais necessária ao fabrico dos produtos considerados; que essas quantidades foram fixadas no Regulamento (CE) n. o 1501/95; Considerando que a situação do mercado mundial ou as exigências específicas de certos mercados podem tornar necessária a diferenciação da restituição para certos produtos, conforme o seu destino; Considerando que a restituição deve ser fixada uma vez por mês; que ela pode ser alterada; Considerando que a aplicação dessas modalidades à situação actual do mercado no sector dos cereais e, nomeadamente, as cotações ou preços desses produtos na Comunidade e mercado mundial, implica a fixação da restituição ao nível dos montantes constantes do anexo; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o As restituições à exportação dos produtos referidos nas alíneas a), b) e c) do artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/92, com excepção do malte, são fixadas no nível dos montantes constantes do anexo. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 4 de Junho de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 3 de Junho de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. 4. 6. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 141/13 do regulamento da Comissão, de 3 de Junho de 1999, que fixa as restituições aplicáveis à exportação dos cereais, das farinhas, dos grumos e das sêmolas de trigo ou de centeio ANEXO Código do produto Destino (1) (Em EUR/t) Montante das restituições Código do produto Destino (1) (Em EUR/t) Montante das restituições 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000  01  03 02 03 02  03 02    04 02    0  31,00 0 62,00 0  41,00 0    40,00 0   (1) Os destinos são identificados do seguinte modo: 01 todos os países terceiros, 02 outros países terceiros, 03 Suíça, Listenstaine, 04 Suíça, Listenstaine e Eslovénia. 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800  01 01 01 01 01   01   01 01  01   56,00 52,50 48,25 44,50 41,75   82,00   30,00 (2) 27,00 (2)  30,00 (2)  (2) Se este produto contiver sêmolas aglomeradas, não será concedida nenhuma restituição. NB: As zonas são delimitadas pelo Regulamento (CEE) nº 2145/92 da Comissão (JO L 214 de 30. 7. 1992, p. 20), alterado