title: Verordnung (EG) Nr. 1319/1999 der Kommission vom 22. Juni 1999 zur Festsetzung von Durchschnittswerten je Einheit für die Ermittlung des Zollwerts bestimmter verderblicher Waren

eurovoc_concepts:
customs valuation
fresh fruit
fresh vegetable

text: L 157/18 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 24. 6. 1999 VERORDNUNG (EG) Nr. 1319/1999 DER KOMMISSION vom 22. Juni 1999 zur Festsetzung von Durchschnittswerten je Einheit für die Ermittlung des Zoll- werts bestimmter verderblicher Waren DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN  gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 2913/92 des Rates vom 12. Oktober 1992 zur Festlegung des Zollkodex der Gemeinschaften (1), zuletzt geändert durch die Verord- nung (EG) Nr. 955/1999 des Europäischen Parlaments und des Rates (2), gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 der Kommission vom 2. Juli 1993 mit Durchführungsvor- schriften zu der Verordnung (EWG) Nr. 2913/92 zur Fest- legung des Zollkodex der Gemeinschaften (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 502/1999 (4), insbesondere auf Artikel 173 Absatz 1, in Erwägung nachstehender Gründe: Die Artikel 173 bis 177 der Verordnung (EWG) Nr. 2454/ 93 sehen vor, daß die Kommission periodische Durch- schnittswerte je Einheit für die Waren nach der Klassen- einteilung gemäß Anhang Nr. 26 dieser Verordnung fest- setzt. Die Anwendung der in den obengenannten Artikeln fest- gelegten Regeln und Kriterien auf die der Kommission nach Artikel 173 Absatz 2 der genannten Verordnung mitgeteilten Angaben führt zu den im Anhang zur vorlie- genden Verordnung festgesetzten Durchschnittswerten je Einheit  HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Artikel 173 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 vorgesehenen Durchschnittswerte je Einheit werden wie im Anhang angegeben festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 25. Juni 1999 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Brüssel, den 22. Juni 1999 Für die Kommission Martin BANGEMANN Mitglied der Kommission (1) ABl. L 302 vom 19. 10. 1992, S. 1. (2) ABl. L 119 vom 7. 5. 1999, S. 1. (3) ABl. L 253 vom 11. 10. 1993, S. 1. (4) ABl. L 65 vom 12. 3. 1999, S. 1. 24. 6. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 157/19 ANHANG Warenbezeichnung Durchschnittswerte je Einheit (Betrag) / 100 kg netto Rubrik 1. 10 Ware, Art, KN-Code Frühkartoffeln/Erdäpfel 0701 90 51 0701 90 59 1. 30 Speisezwiebeln (andere als Steckzwiebeln) 0703 10 19 1. 40 Knoblauch 0703 20 00 1. 50 Porree ex 0703 90 00 1. 60 Blumenkohl/Karfiol 0704 10 10 0704 10 05 0704 10 80 1. 70 1. 80 1. 90 Rosenkohl/Kohlsprossen 0704 20 00 Weißkohl und Rotkohl 0704 90 10 Brokkoli oder Spargelkohl (Brassica oleracea L. italica Plenck) convar. botrytis (L. ) Alef var. ex 0704 90 90 1. 100 Chinakohl ex 0704 90 90 1. 110 Kopfsalat 0705 11 10 0705 11 05 0705 11 80 1. 120 Endivien ex 0705 29 00 1. 130 Karotten und Speisemöhren ex 0706 10 00 1. 140 Radieschen ex 0706 90 90 1. 160 Erbsen (Pisum sativum) 0708 10 90 0708 10 20 0708 10 95 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 32,35 192,34 283,01 28,12 167,19 246,01 117,48 698,50 1 027,77 26,05 154,89 227,90 55,28 328,68 483,62 59,69 354,90 522,20 30,18 179,44 264,03 105,95 629,95 926,90 60,69 360,85 530,95 152,67 907,73 1 335,63 21,82 129,74 190,89 43,83 260,60 383,45 117,77 700,23 1 030,31 445,15 212,20 1 305,00 386,94 184,46 1 134,36 1 616,56 770,62 4 739,13 358,46 170,88 1 050,85 760,67 362,61 2 229,99 821,35 391,54 2 407,89 415,29 197,97 1 217,46 1 457,90 694,99 4 274,01 835,11 398,10 2 448,23 2 100,79 1 001,45 6 158,69 300,25 143,13 880,22 603,11 287,51 1 768,10 1 620,55 772,52 4 750,83 293,88 1 747,33 2 571,01 4 043,88 1 927,73 11 855,09 63,27 25,48 21,05 55,00 22,15 18,29 229,77 92,52 76,43 50,95 20,52 16,95 108,12 43,54 35,97 116,74 47,01 38,83 59,03 23,77 19,64 207,22 83,44 68,93 118,70 47,80 39,48 298,60 120,24 99,33 42,68 17,18 14,20 85,72 34,52 28,52 230,34 92,75 76,62 574,78 231,45 191,20 240,40 62 638,33 10 479,78 71,29 5 382,59 6 485,59 208,97 54 447,91 9 109,47 61,97 4 678,77 5 637,55 873,02 227 473,00 38 057,65 258,89 19 547,03 23 552,63 193,58 50 439,83 8 438,90 57,41 4 334,36 5 222,56 410,80 107 037,01 17 907,96 121,82 9 197,82 11 082,64 443,57 115 575,96 19 336,58 131,54 9 931,58 11 966,77 224,27 58 436,63 9 776,81 66,51 5 021,53 6 050,55 787,34 205 147,81 34 322,50 233,48 17 628,60 21 241,07 451,00 117 512,23 19 660,53 133,74 10 097,97 12 167,25 1 134,52 295 610,34 49 457,45 336,44 25 402,15 30 607,59 162,15 42 249,41 7 068,59 48,08 3 630,54 4 374,52 325,71 84 866,71 14 198,73 96,59 7 292,70 8 787,13 875,17 228 034,52 38 151,59 259,53 19 595,28 23 610,77 2 183,88 569 031,03 95 202,43 647,63 48 897,52 58 917,65 L 157/20 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 24. 6. 1999 Warenbezeichnung Durchschnittswerte je Einheit (Betrag) / 100 kg netto Rubrik Ware, Art, KN-Code 1. 170 Bohnen: 1. 170. 1 Bohnen (Vigna-Arten, Phaseolus-Arten) ex 0708 20 90 ex 0708 20 20 ex 0708 20 95 1. 170. 2 Bohnen (Phaseolus Ssp, vulgaris var. Com- pressus Savi) ex 0708 20 90 ex 0708 20 20 ex 0708 20 95 1. 180 Dicke Bohnen ex 0708 90 00 1. 190 Artischocken 0709 10 00 1. 200 Spargel: 1. 200. 1  grüner ex 0709 20 00 1. 200. 2  anderer ex 0709 20 00 1. 210 Auberginen/Melanzani 0709 30 00 1. 220 Bleichsellerie, auch Stangensellerie genannt (Apium graveolens L. , var. Dulce (Mill. ) Pers. ) ex 0709 40 00 1. 230 Pfifferlinge/Eierschwammerl 0709 51 30 1. 240 Gemüsepaprika oder Paprika ohne brennen- den Geschmack 0709 60 10 1. 250 Fenchel 0709 90 50 1. 270 Süße Kartoffeln, ganz, frisch (zum menschli- chen Verzehr bestimmt) 0714 20 10 2. 10 Eßkastanien (Castanea-Arten), frisch ex 0802 40 00 2. 30 Ananas, frisch ex 0804 30 00 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 107,28 637,86 938,54 1 476,20 703,71 4 327,66 209,82 84,49 69,80 797,22 207 723,05 34 753,36 236,41 17 849,89 21 507,71 91,63 544,81 801,63 1 260,86 601,05 3 696,35 157,74 937,88 1 379,99 2 170,55 1 034,71 6 363,22       396,62 2 358,20 3 469,83 212,27 1 262,10 1 857,04 5 457,61 2 601,66 15 999,61 2 920,90 1 392,40 8 562,95 72,80 432,85 636,89 1 001,75 477,54 2 936,74 66,57 395,81 582,39 916,02 436,67 2 685,43 179,21 72,16 59,61 308,51 124,23 102,63    775,72 312,36 258,04 415,16 167,18 138,10 142,38 57,33 47,36 130,20 52,43 43,31 680,92 177 420,42 29 683,54 201,93 15 245,95 18 370,17 1 172,20 305 427,23 51 099,87 347,61 26 245,73 31 624,03       2 947,36 128 485,05 874,04 767 963,41 65 992,02 79 515,17 1 577,42 411 012,03 68 764,87 467,78 35 318,76 42 556,31 540,99 140 960,46 23 583,56 160,43 12 112,90 14 595,09 494,69 128 897,49 21 565,35 146,70 11 076,32 13 346,09 683,38 4 063,19 5 978,55 9 403,51 4 482,68 27 567,48 1 336,58 538,21 444,61 5 078,33 221 380,95 113 704,86 1 505,97 137 005,39 1 323 208,19 157,80 938,24 1 380,51 73,55 437,31 643,45 51,27 304,84 448,54 176,48 1 049,30 1 543,94 56,97 338,73 498,40 2 171,38 1 035,10 6 365,64 1 012,07 482,46 2 967,00 705,49 336,31 2 068,23 2 428,42 1 157,63 7 119,19 783,92 373,70 2 298,16 308,63 124,28 102,66 143,85 57,93 47,85 100,28 40,38 33,36 345,16 138,99 114,82 111,42 44,87 37,06 1 172,64 305 543,41 51 119,31 347,75 26 255,71 31 636,06 546,56 142 412,66 23 826,52 162,08 12 237,69 14 745,45 381,00 99 272,56 16 608,92 112,98 8 530,61 10 278,71 1 311,46 341 712,93 57 170,70 388,91 29 363,80 35 381,06 423,36 110 309,30 18 455,43 125,55 9 479,01 11 421,46 24. 6. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 157/21 Warenbezeichnung Durchschnittswerte je Einheit (Betrag) / 100 kg netto Rubrik Ware, Art, KN-Code 2. 40 Avocadofrüchte, frisch ex 0804 40 90 ex 0804 40 20 0804 40 95 2. 50 Mangofrüchte und Guaven, frisch ex 0804 50 00 2. 60 Süßorangen, frisch: 2. 60. 1  Blut- und Halbblutorangen 0805 10 10 2. 60. 2  Navels, Navelines, Navelates, Salustianas, lates, Maltaises, Sha- Vernas, Valencia moutis, Ovalis, Trovita, Hamlins 0805 10 30 2. 60. 3  andere 0805 10 50 2. 70 Mandarinen (einschließlich Tangerinen und Satsumas), frisch; Clementinen, Wilkings und ähnliche Kreuzungen von Zitrusfrüch- ten, frisch: 2. 70. 1  Clementinen 0805 20 10 2. 70. 2  Monreales und Satsumas 0805 20 30 2. 70. 3  Mandarinen und Wilkings 0805 20 50 2. 70. 4  Tangerinen und andere ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 2. 85 Limetten (Citrus aurantifolia), frisch ex 0805 30 90 2. 90 Pampelmusen und Grapefruits, frisch: 2. 90. 1  weiß ex 0805 40 90 ex 0805 40 20 ex 0805 40 95 2. 90. 2  rosa ex 0805 40 90 ex 0805 40 20 ex 0805 40 95 2. 100 Tafeltrauben ex 0806 10 10 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 175,68 1 044,55 1 536,94 2 417,41 1 152,39 7 086,91 343,60 138,36 114,30 1 305,51 340 163,91 56 911,54 387,15 29 230,69 35 220,68 98,33 584,64 860,24 1 353,05 645,00 3 966,62 192,32 77,44 63,97 730,71 190 393,43 31 854,00 216,69 16 360,74 19 713,40       48,85 290,45 427,36 672,19 320,43 1 970,60       55,68 331,06 487,12 41,27 245,38 361,05 53,62 318,81 469,09 44,20 262,80 386,68 766,17 365,24 2 246,13 567,89 270,71 1 664,83 737,83 351,72 2 163,03 608,21 289,93 1 783,02    95,54 38,47 31,78    108,90 43,85 36,23 80,72 32,50 26,85 104,87 42,23 34,89 86,45 34,81 28,76       363,01 94 586,79 15 824,96 107,65 8 127,96 9 793,55       413,77 107 811,51 18 037,54 122,70 9 264,37 11 162,84 306,69 79 909,86 13 369,42 90,95 6 866,75 8 273,89 398,46 103 822,80 17 370,20 118,16 8 921,62 10 749,84 328,46 85 583,13 14 318,59 97,40 7 354,26 8 861,30 151,78 902,44 1 327,85 2 088,54 995,61 6 122,79 296,86 119,54 98,75 1 127,91 293 887,06 49 169,13 334,48 25 254,07 30 429,16 43,86 260,78 383,71 603,53 287,70 1 769,31 53,80 319,88 470,67 740,30 352,90 2 170,29 85,78 34,54 28,54 105,22 42,37 35,00 325,93 84 924,80 14 208,45 96,65 7 297,69 8 793,14 399,80 104 171,33 17 428,51 118,56 8 951,57 10 785,93 183,19 1 089,20 1 602,64 2 520,75 1 201,65 7 389,87 358,29 144,27 119,18 1 361,32 354 705,30 59 344,40 403,70 30 480,25 36 726,30 L 157/22 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 24. 6. 1999 Warenbezeichnung Durchschnittswerte je Einheit (Betrag) / 100 kg netto Rubrik Ware, Art, KN-Code 2. 110 Wassermelonen 0807 11 00 2. 120 andere Melonen: 2. 120. 1  Amarillo, Cuper, Honey Dew (ein- schließlich Cantalene), Onteniente, Piel de Sapo (einschließlich Verde Liso), Ro- chet, Tendral, Futuro ex 0807 19 00 2. 120. 2  andere ex 0807 19 00 2. 140 Birnen 2. 140. 1 Birnen  Nashi (Pyrus pyrifolia) ex 0808 20 50 2. 140. 2 Andere ex 0808 20 50 2. 150 Aprikosen/Marillen ex 0809 10 00 2. 160 Kirschen 0809 20 05 0809 20 95 2. 170 Pfirsiche 0809 30 90 2. 180 Nektarinen ex 0809 30 10 2. 190 Pflaumen 0809 40 05 2. 200 Erdbeeren 0810 10 10 0810 10 05 0810 10 80 2. 205 Himbeeren 0810 20 10 2. 210 Heidelbeeren der Art Vaccinium myrtillus 0810 40 30 2. 220 Kiwifrüchte (Actinidia chinensis Planch. ) 0810 50 10 0810 50 20 0810 50 30 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 37,21 221,24 325,53 512,02 244,08 1 501,05 72,78 29,31 24,21 276,51 72 048,61 12 054,18 82,00 6 191,22 7 459,94 61,88 367,92 541,36 66,12 393,13 578,45 851,49 405,91 2 496,23 909,83 433,72 2 667,27 132,28 786,50 1 157,25 67,02 398,48 586,32 1 820,21 867,70 5 336,16 922,22 439,62 2 703,58 121,03 48,73 40,26 129,32 52,07 43,02 258,72 104,18 86,06 131,08 52,78 43,60 459,84 119 816,39 20 046,03 136,37 10 295,97 12 405,83 491,35 128 026,17 21 419,57 145,71 11 001,44 13 255,87 983,00 256 129,80 42 852,11 291,51 22 009,54 26 519,76 498,04 129 768,82 21 711,13 147,69 11 151,19 13 436,30                                                                            491,71 2 923,57 4 301,72 6 766,08 3 225,41 19 835,53 961,70 387,25 319,91 3 654,00 159 289,45 1 083,59 952 083,32 81 813,66 98 579,00 1 648,10 9 799,16 14 418,40 22 678,35 10 810,83 66 484,19 3 223,40 1 297,98 1 072,25 12 247,36 533 901,99 274 220,77 3 631,93 330 414,38 3 191 166,59 981,91 5 838,17 8 590,24 13 511,38 6 440,91 39 610,15 1 920,45 773,32 638,83 115,67 687,74 1 011,94 1 591,65 758,75 4 666,12 226,23 91,10 75,25 7 296,77 318 089,74 163 376,08 2 163,84 196 855,28 1 901 242,88 859,57 223 968,35 37 471,30 254,90 19 245,87 23 189,75 24. 6. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 157/23 Warenbezeichnung Durchschnittswerte je Einheit (Betrag) / 100 kg netto Rubrik Ware, Art, KN-Code 2. 230 Granatäpfel ex 0810 90 85 2. 240 Kakis (einschließlich Sharon) ex 0810 90 85 2. 250 Litschi-Pflaumen ex 0810 90 30 a) b) c) a) b) c) a) b) c) a) b) c) EUR FIM SEK ATS FRF BEF/LUF DEM IEP GBP DKK ITL GRD NLG ESP PTE 52,98 315,00 463,50 729,02 347,53 2 137,21 317,58 1 888,24 2 778,35 4 370,00 2 083,19 12 811,15 400,99 2 384,18 3 508,06 5 517,74 2 630,32 16 175,90 103,62 41,73 34,47 621,13 250,11 206,62 784,27 315,81 260,88 393,70 102 583,58 17 162,87 116,75 8 815,13 10 621,54 2 360,00 102 880,04 699,85 614 920,63 52 840,87 63 669,07 2 979,84 129 900,71 883,67 776 424,91 66 719,12 80 391,28


title: Förslag till rådets beslut om att fastställa gemenskapens ståndpunkt i Internationella spannmålsrådet

eurovoc_concepts:
cereals
international agreement
international convention
international trade
trade policy

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 22. 06. 1999 KOM(1999) 308 slutlig 99/0129 (ACC) 99/0130 (ACC) 99/0131 (ACC) Förslag till RÅDETS BESLUT om att fastställa gemenskapens ståndpunkt i Internationella spannmålsrådet Förslag till RÅDETS BESLUT om att på Europeiska gemenskapens vägnar underteckna och anmäla provisorisk tillämpning av 1999 års konvention om livsmedelsbistånd Förslag till RÅDETS BESLUT om att på Europeiska gemenskapens vägnar ingå 1999 års konvention om livsmedelsbistånd (framlagda av kommissionen) MOTIVERING 1. 2. 1949 års internationella veteavtal har vid ett tillfällen omprövats, förnyats, uppdaterats och förlängts, vilket ledde till att 1986 års internationella veteavtal undertecknades. flertal 1986 års internationella veteavtal, som består av 1986 års konvention om vetehandel och 1986 års konvention om livsmedelsbistånd, i dess förlängda lydelse, upphörde att gälla den 30 juni 1995. Dessa avtals signatärer kom överens om att 1986 års internationella veteavtal skulle uppdateras och ges det nya namnet 1995 års internationella spannmålsavtal och att det skulle bestå av två skilda juridiska instrument, nämligen A. B. 1995 års konvention om handel med spannmål, och 1999 års konvention om livsmedelsbistånd. Båda konventionerna, vars löptid ursprungligen löpte ut den 30 juni 1998, förlängdes med ett år (till den 30 juni 1999) för att lämna tillräcklig tid för omförhandlingen av konventionen om livsmedelsbistånd. A. 1995 års konvention om handel med spannmål 1995 gjordes genomgripande ändringar i konventionen om handel med spannmål. Därför planeras inte några ändringar i den kommande konventionen. Enligt artikel 33. 2 i konventionen om handel med spannmål får det internationella spannmålsrådet efter den 30 juni 1998 genom särskild två år per omröstning förlänga löptiden för denna konvention med högst förlängning. Mot bakgrund av rådets beslut i januari 1998 bemyndigades kommissionen att rösta för en förlängning av denna på Europeiska gemenskapens vägnar konvention för perioden 1 juli 1998 - 30 juni 1999. Kommissionen anhåller hos rådet om bemyndigande att rösta för en förlängning av denna konvention för perioden 1 juli 1999 - 30 juni år 2001. B. 1999 års konvention om livsmedelsbistånd 1) Medlemmarna i inleda livsmedelsbiståndskommittén omförhandlingar av 1995 års konvention om livsmedelsbistånd för att på så sätt följa upp de rekommendationer som WTO-medlemsländernas stats- och regeringschefer antog vid ministerkonferensen i Singapore med hänsyn till Marrakesh-beslutet om åtgärder för de minst utvecklade länderna och för utvecklingsländer som är nettoimportörer av livsmedel. beslutade 2) Genom rådets beslut i januari 1998 bemyndigades kommissionen att på grundval av rådets förhandlingsdirektiv förhandla fram ett avtal som efterträder 1995 års konvention om livsmedelsbistånd. 2 3) 4) 5) 6) Texten till 1999 års konvention om livsmedelsbistånd godkändes slutgiltigt om arbetsgruppen livsmedelsbistånd den 24 mars 1999 i vilket gemenskapen deltog. konventionen vid möte för i Avtalet kommer att vara öppet för undertecknande av de regeringar som önskar bli medlemmar i konventionen om livsmedelsbistånd i Förenta nationernas högkvarter i New York från och med den 1 maj till och med den 30 juni 1999. Syftet med 1999 års konvention om livsmedelsbistånd är att "bidra till den globala livsmedelsförsörjningen och till att förbättra världssamfundets möjligheter att trygga livsmedelsförsörjningen i katastrofsituationer och andra livsmedelsbehov i utvecklingsländer". Det nya avtalet skiljer sig från tidigare avtal på huvudsakligen följande punkter : – Förteckningen över produkter som får lämnas som bistånd har i hög grad utvidgats till att omfatta mer än bara spannmål. – Bestämmelserna för att täcka transport och andra driftskostnader för transaktioner i samband med livsmedelsbistånd har skärpts, särskilt när livsmedelsbiståndet levereras direkt till de minst utvecklade länderna och i katastrofsituationer. – Konventionens biståndsgivare kan nu uttrycka sina åtaganden i ton eller värde eller i en kombination av ton och värde. – Medlemmarna i konventionen skall prioritera de minst utvecklade av låginkomstländerna tilldelningen vid länderna livsmedelsbiståndet. och – Den nya konventionen om livsmedelsbistånd innehåller strängare inbegripet jordbruksutveckling, bestämmelser om att möjliga trepartsarrangemang och lokala inköp. främja lokal – Allt livsmedelsbistånd enligt konventionen till de minst utvecklade länderna som omfattas av medlemmarnas åtagande skall lämnas i form av gåvor. Totalt sett kommer det livsmedelsbistånd som lämnas i form av gåva enligt denna konvention att utgöra inte mindre än 80 procent av en medlems bidrag och, i görligaste mån, skall medlemmarna gradvis försöka öka denna procentsats. – Vid fastställandet av om och i vilken utsträckning livsmedelsbistånd som lämnas med långsiktiga förmånliga kreditvillkor skall fortsätta att kommer omfattas medlemmarna i konventionen att ta hänsyn till resultaten av de berörda multilaterala förhandlingarna som rör livsmedelsbistånd. om livsmedelsbistånd, konvention en av – Samtliga medlemmar i konventionen har kommit överens om att bestämmelserna i den nya konventionen varken skall påverka eller hindra framtida förhandlingar, även de inom ramen för WTO, om 3 livsmedelsbistånd som lämnas med förmånliga kreditvillkor. EU och några andra medlemmar bekräftade på nytt sin inställning att livsmedelsbistånd som lämnas med kreditvillkor inte längre bör ingå i förteckningen över livsmedelsbiståndsinsatser. genom utvärdering – Den nya konventionen om livsmedelsbistånd kommer att söka förbättra effektiviteten och effekterna av livsmedelsbiståndstransaktioner, bland livsmedelsbistånd, annat övervakning av det bistånd som lämnas och samarbete mellan olika biståndsgivare, mottagare och andra berörda parter. Dessutom kommer livsmedelsbistånd om livsmedelsbistånd inte på något sätt att vara knutet till kommersiell export av varor eller tjänster till mottagarländerna. konventionen behoven lämnas enligt som av av – Under förhandlingarna upprätthölls dialogen med de länder som tar över emot biståndsgivare enligt konventionen gjordes också och kommer att fortsätta göras. livsmedelsbistånd. Försök att förteckningen utöka Den nya konventionen om livsmedelsbistånd kommer att vara öppen för undertecknande av de regeringar som önskar bli medlemmar i avtalet i Förenta nationernas högkvarter i New York från och med den 1 maj till och med den 30 juni 1999. ratifikations-, Under den perioden skall de regeringar som undertecknar avtalet även deponera sina i Förenta nationernas högkvarter i New York. Signatärerna kan emellertid beviljas en förlängning av tidsfristen. De får även deponera en förklaring om provisorisk tillämpning för att säkerställa att avtalet tillämpas den 1 juli 1999. godkännandeinstrument antagande- eller En regeringskonferens kommer att äga rum snarast möjligt efter den 30 juni 1999 för att fastställa om de nödvändiga villkoren för att avtalet skall kunna träda i kraft den 1 juli 1999 har uppfyllts. För att konventionen om livsmedelsbistånd automatiskt skall träda i kraft det datumet måste ett antal regeringar som står för minst 75 % av rösterna ha deponerat ett ratifikations-, antagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument eller en förklaring om provisorisk tillämpning före den 30 juni 1999. Eftersom det förfarande för inte är möjligt att avsluta gemenskapens godkännande av konventionen inom den angivna tidsfristen, bör gemenskapen underteckna konventionen och utnyttja möjligheten att deponera en förklaring och om provisorisk fullständigt informeras om detta. tillämpning. Europaparlamentet omedelbart skall 3. 4. 5. 6. Medlemsstaterna anmodas också bli till konventionen om livsmedelsbistånd med hänsyn till de bestämmelser om livsmedelsbistånd som fastställs, även om det inte är ett krav att gemenskapen och medlemsstaterna skall ansluta sig samtidigt. signatärer 4 Förslag till RÅDETS BESLUT om att fastställa gemenskapens ståndpunkt i Internationella spannmålsrådet 99/0129 (ACC) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 133 jämförd med artikel 300. 2 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, och av följande skäl: Internationella spannmålsavtalet 1995 som godkändes av gemenskapen genom rådets beslut 96/88/EG av den 19 december 1995 om undertecknande och ingående av Internationella spannmålsavtalet 19951 är i kraft till och med den 30 juni 1999 om Internationella spannmålsrådet inte beslutar att förlänga det med högst två år. En förlängning av avtalet ligger i gemenskapens intresse. Kommissionen som företräder gemenskapen i Internationella spannmålsrådet bör därför ges tillstånd att rösta för en sådan förlängning. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Enda artikel 1. 2. Europeiska gemenskapen är välvilligt inställd till en förlängning av 1. Internationella spannmålsavtalet 1995 för ytterligare en tvåårsperiod. Kommissionen befullmäktigas härmed att uttrycka denna ståndpunkt Internationella spannmålsrådet. i Utfärdat i Bryssel den 1 EGT L 21, 27. 1. 1996, s. 47. På rådets vägnar Ordförande 5 Förslag till RÅDETS BESLUT om att på Europeiska gemenskapens vägnar underteckna och anmäla provisorisk tillämpning av 1999 års konvention om livsmedelsbistånd 99/0130 (ACC) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 133 och 181 jämförda med första meningen i första punkten i artikel 300. 2 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) (5) Gemenskapen är medlem i 1995 års internationella spannmålsavtal vilket består av två skilda juridiska instrument, nämligen konventionen om handel med spannmål och konventionen om livsmedelsbistånd. Löptiden för dessa avtal har förlängts till den 30 juni 1999. Löptiden för 1995 års konvention om handel med spannmål kommer att förlängas till den 30 juni år 2001. 1999 års konvention om livsmedelsbistånd har förhandlats fram. Detta avtal bör undertecknas. Den nya konventionen om livsmedelsbistånd kommer att vara öppen för undertecknande i Förenta nationernas högkvarter i New York från och med till och med den 30 juni 1999. Under den perioden skall den 1 maj eller ratifikations-, signatärerna godkännandeinstrument. Eftersom de nödvändiga förfarandena inte kommer att vara avslutade inom den angivna tidsfristen bör det beslutas att den nya konventionen om livsmedelsbistånd skall tillämpas provisoriskt. antagande- deponera sina HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Enda artikel 1. Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den person som skall vara befullmäktigad att underteckna 1999 års konvention om livsmedelsbistånd på Europeiska gemenskapens vägnar. 6 2. 3. Texten till avtalet bifogas detta beslut. Europeiska gemenskapen skall provisoriskt tillämpa 1999 års konvention om livsmedelsbistånd från den tidpunkt då den träder i kraft. Rådets ordförande skall på Europeiska gemenskapens vägnar deponera en förklaring om provisorisk tillämpning i enlighet med artikel XXII c i 1999 nationernas års generalsekreterare. om livsmedelsbistånd konvention Förenta hos Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 7 FÖRKLARING OM PROVISORISK TILLÄMPNING av Europeiska gemenskapen av 1995 års konvention om handel med spannmål och 1995 års konvention om livsmedelsbistånd, vilka utgör 1995 års internationella spannmålsavtal Det kommer inte att vara möjligt för Europeiska gemenskapen att före den 30 juni 1999 avsluta sina institutionella godkännandeförfaranden i enlighet med artikel XXII b i konventionen om livsmedelsbistånd. I enlighet med artikel XXII c i nämnda konvention lämnar gemenskapen därför denna förklaring om provisorisk tillämpning vilken skall träda i kraft när konventionen träder i kraft. Genom att deponera en sådan förklaring anser sig gemenskapen provisoriskt vara part till den berörda konventionen, med alla de rättigheter och skyldigheter som detta innebär, till dess att den har fattat ett slutgiltigt beslut i frågan. 8 BILAGA 1999 ÅRS KONVENTION OM LIVSMEDELSBISTÅND INGRESS MÅL OCH DEFINITIONER Mål Definitioner BISTÅND OCH BEHOV Kvantitet och kvalitet Produkter Ekvivalens Förädling och överföring Mottagare av livsmedelsbistånd Behov Biståndsformer och biståndsvillkor Transport och leverans Biståndskanaler Lokala köp och trepartsarrangemang Effektivitet och effekter Information och samordning FÖRVALTNING Livsmedelsbiståndskommittén Befogenheter och funktioner Ordförande och vice ordförande Sammanträden Sekretariat Underlåtelser och tvister SLUTBESTÄMMELSER Depositarie Undertecknande och ratificering Anslutning Ikraftträdande Löptid och utträde Internationella spannmålsavtalet Giltiga texter BILAGA A BILAGA B DEL I Artikel I Artikel II DEL II Artikel III Artikel IV Artikel V Artikel VI Artikel VII Artikel VIII Artikel IX Artikel X Artikel XI Artikel XII Artikel XIII Artikel XIV DEL III Artikel XV Artikel XVI Artikel XVII Artikel XVIII Artikel XIX Artikel XX DEL IV Artikel XXI Artikel XXII Artikel XXIII Artikel XXIV Artikel XXV Artikel XXVI Artikel XXVII Transport- och andra driftskostnader Mottagare av livsmedelsbistånd 9 1999 ÅRS KONVENTION OM LIVSMEDELSBISTÅND INGRESS Parterna till denna konvention som har sett över 1995 års konvention om livsmedelsbistånd och dess mål att säkerställa att minst 10 miljoner ton livsmedelsbistånd årligen lämnas i form av spannmål för konsumtion, och som vill bekräfta sina önskemål om att fortsätta det internationella samarbetet mellan medlemsregeringarna när det gäller livsmedelsbistånd, som erinrar om förklaringen om den globala livsmedelsförsörjningen och den handlingsplan som antogs vid världstoppmötet om livsmedelsförsörjning i Rom 1996, särskilt åtagandet att uppnå livsmedelsförsörjning åt alla och att fortsätta ansträngningarna för att bekämpa svält. som önskar förbättra världssamfundets kapacitet att trygga livsmedelsförsörjningen i katastrofsituationer och förbättra den globala livsmedelsförsörjningen genom att säkerställa leveranser av livsmedelsbistånd oberoende av fluktuationer i världsmarknadspriserna och tillgången på livsmedel, som erinrar om att WTO-medlemsländernas stats- och regeringschefer i 1994 års Marrakesh- beslut om åtgärder för de minst utvecklade länderna och för utvecklingsländer som är nettoimportörer se över den omfattning av livsmedelsbiståndet som bestämdes i konventionen om livsmedelsbistånd, vidareutvecklad vid 1996 års ministerkonferens i Singapore. av livsmedel kom överens om att som inser att mottagarländerna och medlemmarna för sin egen politik när det gäller livsmedelsbistånd och hithörande frågor och att huvudmålet med livsmedelsbistånd är att eliminera själva behovet av livsmedelsbistånd, som önskar förbättra livsmedelsbiståndets effektivitet och kvalitet som del i tryggandet av livsmedelsförsörjningen i utvecklingsländerna, särskilt för att minska fattigdom och svält i de mest utsatta grupperna och för att förbättra medlemmarnas samordning och samarbete på livsmedelsbiståndets område, HAR KOMMIT ÖVERENS OM FÖLJANDE: 10 DEL I - MÅL OCH DEFINITIONER ARTIKEL I Mål Denna konvention har som mål att bidra till den globala livsmedelsförsörjningen och till att förbättra i möjligheter katastrofsituationer och andra livsmedelsbehov i utvecklingsländer genom att livsmedelsförsörjningen världssamfundets trygga att a) b) c) d) se till att tillräckliga mängder livsmedelsbistånd finns att tillgå på förhand i enlighet med bestämmelserna i denna konvention, uppmuntra medlemmarna till att säkerställa att det livsmedelsbistånd som lämnas särskilt är avsett för att minska fattigdom och svält i de mest utsatta grupperna, och att det är förenligt med dessa länders jordbruksutveckling, använda maximeringsprinciper livsmedelsbistånd som lämnas för att trygga livsmedelsförsörjningen, och för effekten, effektiviteten och kvaliteten hos det skapa ramar för samarbete, samordning och informationsutbyte mellan medlemmarna för frågor i samband med livsmedelsbistånd så att större effektivitet uppnås för livsmedelsbiståndet som helhet och bättre samverkan mellan livsmedelsbistånd och andra politiska instrument. ARTIKEL II Definitioner a) I denna konvention används följande beteckningar med de betydelser som här anges, om inte annat framgår av sammanhanget: i) ii) cif: kostnad, frakt och försäkring, åtagande: den minsta mängd livsmedelsbistånd som en medlem skall lämna varje år enligt artikel III e, iii) kommitté: den livsmedelsbiståndskommitté som avses i artikel XV, iv) bistånd: den mängd livsmedelsbistånd som en medlem årligen lämnar och rapporterar till kommittén enligt bestämmelserna i denna konvention, v) konvention: 1999 års konvention om livsmedelsbistånd, vi) DAC: OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd, vii) utvecklingsland: ett land eller territorium som får ta emot livsmedelsbistånd enligt artikel VII, viii) produkt som får lämnas som bistånd: en i artikel IV angiven produkt som en medlem får bidra med i form av livsmedelsbistånd enligt denna konvention, ix) verkställande direktör: verkställande direktören i Internationella spannmålsrådet, 11 x) xi) fob: fritt ombord, livsmedel eller livsmedelsbistånd: en hänvisning, alltefter omständigheterna, till utsäde för livsmedelsgrödor, xii) medlem: part till denna konvention, xiii) mikronutritionsämnen: vitaminer och mineraler som används för att berika eller komplettera de produkter som får lämnas som livsmedelsbistånd enligt artikel IV c och som kan inräknas i en medlems bistånd, xiv) OECD: Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling, xv) produkter från första bearbetningsledet omfattar – finmalet mjöl av spannmål, – krossgryn och grovt mjöl av spannmål, – andra bearbetade spannmålskärnor flingor, polerade, pärlgryn och gröpade kärnor men inte ytterligare bearbetade), utom råris, glaserat, polerat eller brutet ris, (t. ex. valsade, bearbetade till – groddar av spannmål, även hela, valsade, bearbetade till flingor eller malda, – bulgur, och – andra liknande produkter av spannmål som kan komma att omfattas av kommitténs beslut, xvi) produkter från andra bearbetningsledet omfattar – makaroner, spaghetti och liknande produkter, och – andra produkter som framställs med användning av en produkt från första bearbetningsledet och som kan komma att omfattas av kommitténs beslut, xvii) ris: råris, glaserat, polerat eller brutet ris, xviii) sekretariat: Internationella spannmålsrådets sekretariat, xix) ton: ett metriskt ton om 1 000 kg, xx) transport- och andra driftskostnader, angivna i bilaga A: kostnader efter fobstadiet samband med livsmedelsbiståndsinsatser som helt eller delvis får inräknas i en medlems bistånd. inköp, inköp, lokala eller, efter vid i xxi) värde: en medlems åtagande i en konvertibel valuta, xxii) veteekvivalent: mängden av en medlems åtagande eller bistånd omräknad enligt artikel V, xxiii) WTO: Världshandelsorganisationen, 12 xxiv) år: perioden 1 juli - 30 juni påföljande år, om inte annat anges. b) Varje hänvisning i denna konvention till regering eller regeringar eller medlem skall tolkas att omfatta en hänvisning till Europeiska gemenskapen (nedan kallad EG). Följaktligen skall varje hänvisning i denna konvention till en regerings underskrift eller deponering eller anslutningsinstrument eller förklaring om provisorisk tillämpning, när det gäller EG, tolkas att omfatta den behöriga EG-myndighetens undertecknande eller förklaring om provisorisk tillämpning på EG:s vägnar samt deponering av det instrument som enligt EG:s institutionella förfaranden krävs för att ingå ett internationellt avtal. godkännandeinstrument ratifikations-, antagande- eller av c) Varje hänvisning i denna konvention till regering eller regeringar eller medlem skall tullområde enligt Allmänna tull- och vid behov anses omfatta varje enskilt handelsavtalet eller Avtalet om upprättandet av Världshandelsorganisationen. DEL II - BISTÅND OCH BEHOV ARTIKEL III Kvantitet och kvalitet a) Medlemmarna avtalar dess utvecklingsländer motsvarighet i kontanter med de lägsta årliga kvantiteter eller belopp som anges i punkt e i denna artikel (nedan kallat åtagandet). livsmedelsbistånd eller att ge b) c) d) Varje medlems åtagande skall antingen uttryckas i ton veteekvivalent eller värdetermer eller en kombination av ton och värde. Medlemmar som uttrycker sina åtaganden i värdetermer skall också ange ett garanterat årligt tontal. Om medlemmar uttrycker sina åtaganden i värdetermer eller en kombination av ton och värde, får värdet även omfatta transport- och andra driftskostnader i samband med livsmedelsbiståndet. Vare sig medlemmarnas åtagande är uttryckta i ton, värdetermer eller en kombination av ton och värde får en medlem även inbegripa ett indikativt värde som avser den totala uppskattade kostnaden, inklusive transport- och andra driftskostnader i samband med livsmedelsbiståndet. 13 e) Om inte annat följer av bestämmelserna i artikel VI skall varje medlems åtagande vara av följande: Medlem Ton2 Värde2 Argentina Australien Kanada Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater Japan Norge Schweiz Förenta staterna (veteekvivalent) (miljoner) 35 000 250 000 420 000 1 320 000 300 000 30 000 40 000 2 500 000 - - - 130 EUR3 - - - - Totalt indikativt värde (miljoner) 90 AUD3 150 CAD3 422 EUR3 59 NOK3 900 - 1 000 USD3 f) g) h) i) j) 2 3 Transport- och andra driftskostnader skall om de inräknas i en medlems åtagande ha tillkommit som en del av en livsmedelsbiståndsinsats som också får räknas in i en medlems åtagande. När det gäller transport- och andra driftskostnader får en medlem inte ta med mer än inköpskostnaderna för de produkter som får lämnas som bistånd i beräkningarna av sitt åtagande, förutom i internationellt erkända katastrofsituationer. En medlem som har anslutit sig till denna konvention enligt artikel XXIII b skall tillsammans med sitt åtagande förtecknas i punkt e i den här artikeln. En anslutande medlems åtagande som avses i punkt h i denna artikel får inte understiga 20 000 ton eller ett lämpligt värde som kommittén godkänner. Åtagandet börjar normalt gälla till fullo det första året under vilket kommittén anser att landet har anslutit sig till konventionen. För att underlätta för andra regeringar än dem som anges i punkt e i denna artikel att ansluta sig får emellertid kommittén avtala att en anslutande medlems åtagande skall införas gradvis över en period av högst tre år, under förutsättning att åtagandet under det första året inte understiger 10 000 ton eller ett lämpligt värde, och ökar med minst 5 000 ton per år eller lämpligt värde under vart och ett av de följande åren. Alla produkter som lämnas som livsmedelsbistånd skall motsvara internationella kvalitetsnormer, överensstämma med mottagarnas kostvanor och näringsbehov och, med undantag av utsäde, vara lämpliga för konsumtion. Medlemmarna skall rapportera sitt livsmedelsbistånd i enlighet med tillämplig arbetsordning. Inbegriper transport- och andra driftskostnader. 14 ARTIKEL IV Produkter a) Följande produkter får lämnas som bistånd enligt denna konvention, förutsatt att de motsvarar specifikationerna i tillämplig arbetsordning: i) ii) spannmål (vete, korn, majs, hirs, havre, råg, sorghum eller rågvete) eller ris spannmåls- och risprodukter från första eller andra bearbetningsledet iii) trindsäd iv) ätbar olja v) rotfrukter (kassava, potatis, sötpotatis, jams, taro), om de tillhandahålls genom trepartsarrangemang eller genom lokala inköp vi) skummjölkspulver vii) socker viii) utsäde till produkter som får lämnas som bistånd ix) Inom de gränser som anges i punkt b nedan, produkter som ingår som en del i utsatta gruppers i kompletterande livsmedelsprogram och som uppfyller kraven i artikel III j i denna konvention. traditionella kost, som en del eller b) Den kvantitet livsmedelsbistånd som en medlem lämnar under ett år för att fullgöra sitt åtagande i form av i) ii) iii) de produkter som anges i punkt a vi-viii i denna artikel får sammanlagt inte överstiga 15 %, och för en enskild produktkategori inte 7 %, av dess åtagande exklusive transport- och driftskostnader, de produkter som anges i punkt a ix i denna artikel får sammanlagt inte överstiga 5 %, och för en enskild produkt inte 3 %, av dess åtagande exklusive transport- och driftskostnader, åtaganden som uttrycks skall procentsatserna i punkterna i och ii ovan beräknas separat för ton och värde, exklusive transport- och andra driftskostnader. som en kombination av ton och värde c) För att fullgöra sina åtaganden får medlemmarna tillhandahålla mikronutritionsämnen tillsammans med produkter som får lämnas som bistånd. Medlemmarna uppmanas att, vid behov, lämna berikade produkter i livsmedelsbistånd, särskilt i katastrofsituationer och i målinriktade utvecklingsprojekt. 15 a) Bistånd skall beräknas på grundval av dess veteekvivalent enligt följande: ARTIKEL V Ekvivalens i) ii) iii) iv) Spannmål avsedd som livsmedel skall vara likvärdig med vete. Ris skall beräknas på grundval av förhållandet mellan det exportpriset respektive vete, för arbetsordningen. enligt de metoder ris internationella i som anges Produkter från första eller andra bearbetningsledet av spannmål eller av ris skall beräknas på grundval av deras spannmåls- respektive risinnehåll, enligt de specifikationer som anges i arbetsordningen. Trindsäd, spannmålsutsäde, ris eller andra livsmedelsgrödor, och alla andra produkter som bistånd skall beräknas på grundval av inköpskostnaderna enligt de metoder som anges i arbetsordningen. som får lämnas b) c) d) a) b) c) När det gäller bistånd i form av blandningar av produkter skall endast den del av blandningen som består av produkter som får lämnas som bistånd inräknas i en medlems bistånd. Kommittén skall fastställa en arbetsordning för fastställandet av veteekvivalenten till berikade produkter och mikronutritionsämnen. Kontantbistånd för inköp av produkter som får lämnas som bistånd skall värderas antingen på grundval av veteekvivalenten för dessa produkter eller på grundval av gällande internationella marknadspriser för vete, enligt de metoder som fastställs i arbetsordningen. ARTIKEL VI Förädling och överföring Varje medlem skall se till att insatser för ett visst år inom ramen för dess åtagande i så stor utsträckning som möjligt görs inom det året. Om en medlem under ett visst år inte kan tillhandahålla den kvantitet som anges i artikel III e, skall den utan dröjsmål underrätta kommittén om detta och allra senast vid det första sammanträdet efter utgången av det året. Om kommittén inte beslutar annorlunda, skall den kvantitet som inte tillhandahållits läggas till medlemmens åtagande för det påföljande året. får upp till 5 % av Om en medlems bistånd överskrider åtagandet medlemmens sammanlagda åtagande, eller den överskridande kvantiteten, beroende på vilken som är minst, räknas som en del av medlemmens åtagande för det påföljande året. för ett år, 16 ARTIKEL VII Mottagare av livsmedelsbistånd a) Livsmedelsbistånd enligt denna konvention får lämnas till de utvecklingsländer och territorier som finns upptagna i bilaga B under beteckningen i) ii) iii) minst utvecklade länder, låginkomstländer, lägre medelinkomstländer, och andra länder som finns upptagna i WTO-listan över utvecklingsländer som är nettoimportörer av livsmedel när denna konvention livsmedelsbrist eller framförhandlas, när det internationellt erkända ekonomiska krissituationer med akut livsmedelsbrist som följd eller när livsmedelsbiståndet är riktat till utsatta grupper. i dessa länder uppstår akut När det gäller punkt a i denna artikel skall alla ändringar som görs i DAC-listan över utvecklingsländer och territorier i bilaga B a-c även gälla förteckningen över mottagarländer enligt denna konvention. Vid fördelningen av sitt utvecklade länder och låginkomstländer. livsmedelsbistånd skall medlemmarna prioritera minst ARTIKEL VIII Behov Livsmedelsbistånd skall endast lämnas när det är den mest effektiva och den lämpliga formen av stöd. Livsmedelsbistånd skall föregås av att mottagarlandet och medlemmarna bedömer behovet, inom ramen för respektive lands politik, och skall syfta till att förbättra livsmedelsförsörjningen i mottagarländerna. För täcka dessa behov skall medlemmarna ägna särskild uppmärksamhet åt att fylla kvinnors och barns särskilda näringsbehov. att Gratis utdelning av livsmedelsbistånd skall rikta sig till utsatta grupper. Då livsmedelsbistånd lämnas i katastrofsituationer, skall särskild hänsyn tas till långsiktiga och grundläggande humanitära principer skall respekteras. Medlemmar skall söka tillse att det livsmedelsbistånd som lämnas når de tilltänkta mottagarna i rätt tid. i mottagarländerna återuppbyggnads- utvecklingsmål och I görligaste mån skall medlemmar långsiktsplanera sitt icke akuta livsmedelsbistånd så att mottagarländerna i sina utvecklingsprogram kan ta hänsyn till det troliga flödet av det livsmedelsbistånd som de kommer att ta emot för varje år som denna konvention gäller. Om det visar sig att ett visst land, en viss region eller vissa regioner, till följd av kraftigt underskott i produktionen av livsmedel eller av andra skäl har alldeles särskilda behov av livsmedel, skall frågan tas upp av kommittén. Kommittén får rekommendera medlemmarna att bemöta situationen genom att öka den kvantitet livsmedelsbistånd som lämnas. 17 b) c) a) b) c) d) e) f) g) När behov av livsmedelsbistånd konstateras, skall medlemmar eller deras parter eftersträva inbördes samråd på regional och mottagarländernas nivå, i syfte att utveckla ett gemensamt tillvägagångssätt för analys av behovet. h) Medlemmarna är eniga om att vid behov identifiera prioriterade länder och regioner i deras livsmedelsbiståndsprogram. Medlemmar skall säkerställa öppenhet och insyn när det gäller deras prioriteringar, politik och program genom information till andra biståndsgivare. i) Medlemmar skall, direkt eller genom sina respektive parter, samråda med varandra om möjligheterna att upprätta ett gemensamt handlingsprogram för prioriterade länder, om möjligt på flerårig basis. ARTIKEL IX Biståndsformer och biståndsvillkor a) Livsmedelsbistånd enligt denna konvention får lämnas i form av i) ii) iii) livsmedelsgåvor eller kontantbistånd som skall användas till köp av livsmedel för eller av mottagarlandet, livsmedelsförsäljning mot mottagarlandets valuta, som inte är överlåtbar och inte får konverteras till valuta eller varor och tjänster som är avsedda att användas av biståndsgivande medlemmar, livsmedelsförsäljning på kredit, varvid betalning skall erläggas med skäliga årliga belopp över perioder om minst tjugo år och med räntesatser som är lägre än de kommersiella räntesatser som gäller på världsmarknaderna. b) c) När det gäller livsmedelsbistånd som räknas in i en medlems åtagande skall allt livsmedelsbistånd till de minst utvecklade länderna lämnas i form av gåvor. Livsmedelsbistånd som lämnas enligt denna konvention i form av gåva skall minst utgöra 80 % av en medlems bistånd och medlemmarna skall i görligaste mån sträva efter att gradvis öka denna procentsats. d) Medlemmarna skall åta sig att genomföra allt livsmedelsbistånd enligt denna konvention så att det inte inverkar störande på de normala produktionsmönstren och de internationella handelsmönstren. e) Medlemmarna skall säkerställa att i) ii) tillhandahållandet av livsmedelsbistånd inte är direkt eller indirekt, formellt eller informellt, uttryckligen eller underförstått, knutet till kommersiell export av jordbruksprodukter eller andra varor och tjänster till mottagarländerna, transaktioner i samband med livsmedelsbistånd, även bilateralt livsmedelsbistånd som lämnas i form av ett visst penningvärde, skall genomföras på ett sätt som är förenligt med FAO:s Principer om överskottslager och konsultativa krav. 18 ARTIKEL X Transport och leverans Kostnaderna för transport och levererans av livsmedelsbistånd efter fobstadiet skall, i görligaste mån, bäras av biståndsgivarna, särskilt när det gäller akut livsmedelsbistånd eller livsmedelsbistånd som lämnas till prioriterade mottagarländer. Vid planeringen av livsmedelsbiståndsinsatser skall särskild hänsyn tas till eventuella svårigheter som kan påverka transport, bearbetning eller lagring av livsmedelsbiståndet och till de effekter som biståndsleveranserna kan ha i mottagarlandet på saluföringen av lokalt skördade produkter. För att på bästa sätt utnyttja tillgänglig logistikkapacitet skall medlemmarna, i görligaste mån, tillsammans med andra biståndsgivare, mottagarländer och andra parter som deltar i sina upprätta biståndsleveranser. livsmedelsbiståndsdistributionen, samordnad tidsplan för en I varje granskning av hur medlemmarna har fullgjort sina åtaganden enligt denna konvention och leveranskostnaderna. vederbörlig hänvisning transport- betalda göras skall till Transport- och andra driftskostnader livsmedelsbiståndet och får räknas in som en del av en medlems bistånd. tillkommit skall ha som en del av a) b) c) d) e) ARTIKEL XI Biståndskanaler a) Medlemmarna får lämna livsmedelsbiståndet bilateralt via mellanstatliga eller andra internationella organisationer eller icke-statliga organisationer. b) Medlemmarna skall till fullo överväga fördelarna med att styra livsmedelsbiståndet via multilaterala kanaler, särskilt Världslivsmedelsprogrammet. c) Medlemmarna skall, när de utvecklar och genomför sina livsmedelsbiståndsinsatser, i görligaste mån använda de upplysningar och kunskaper som finns tillgängliga inom relevanta internationella organisationer, vare sig dessa är mellanstatliga eller icke- statliga, som sysslar med livsmedelsbistånd. d) a) När det gäller livsmedelsbistånd uppmuntras medlemmarna att samordna sin politik och sina insatser med internationella organisationers livsmedelsbiståndsverksamhet i syfte att stärka sambandet mellan olika livsmedelsbiståndsinsatser. ARTIKEL XII Lokala inköp och trepartsarrangemang För att främja lokal jordbruksutveckling, stärka regionala och lokala marknader och förbättra mottagarländernas livsmedelsförsörjning på lång sikt, skall medlemmarna överväga att använda eller styra sitt kontantbistånd till köp av livsmedel i) leverans för (“trepartsarrangemang”), eller från andra utvecklingsländer till mottagarländerna 19 ii) i en del av ett utvecklingsland för leverans till ett område med livsmedelsbrist i det landet (“lokala inköp”). b) c) Kontantbistånd skall i normala fall inte lämnas till köp av livsmedel av samma slag som i bilateralt eller de livsmedel som det multilateralt livsmedelsbistånd under samma år som köpet äger rum, eller ett föregående år, om det livsmedelsbistånd som då mottogs fortfarande används. leveranskälla har mottagit land som är För att underlätta köp av livsmedel från utvecklingsländer, skall medlemmar, görligaste mån, förutsedda livsmedelsöverskott i utvecklingsländer. i lämna tillgängliga upplysningar till sekretariatet om möjliga eller d) Medlemmarna skall särskilt söka undvika negativa effekter som prisändringar till följd av lokala inköp kan ha för låginkomstkonsumenter. ARTIKEL XIII Effektivitet och effekter a) Vid alla transaktioner som rör livsmedelsbistånd skall medlemmar särskilt ta hänsyn till följande: i) ii) Undvika skadliga effekter lokalt på skördar, produktion och saluföringsstrukturer genom att välja lämplig tidpunkt för distribution av livsmedelsbiståndet. Respektera biståndsmottagarnas matvanor och näringsbehov lokalt och minimera eventuella negativa effekter på deras kostvanor. iii) Underlätta kvinnors deltagande i beslutsprocessen och genomförandet av trygga livsmedelsförsörjningen i livsmedelsbiståndsinsatserna och på så sätt hushållen. b) Medlemmar skall sträva efter att stödja mottagarländernas regeringars insatser för att utveckla och genomföra livsmedelsbiståndsprogram på ett sätt som överensstämmer med denna konvention. c) Medlemmar skall stödja och vid behov bidra till att stärka mottagarländernas för att utveckla och stärker regeringars och civila samhällens kapacitet och kunskaper livsmedelsförsörjning strategier genomföra livsmedelsbiståndsprogrammens effekter. som för d) e) När livsmedelsbistånd säljs i ett mottagarland skall försäljningen, i görligaste mån, ske via den privata sektorn och vara baserad på marknadsanalys. Vid fördelningen av intäkterna från sådan försäljning skall sådana projekt prioriteras som syftar till att förbättra mottagarnas livsmedelsförsörjning. Andra former för att stärka livsmedelsbiståndet (ekonomiskt bistånd, tekniskt bistånd etc. ) skall övervägas för ökade möjligheter att förbättra livsmedelsförsörjningen och för att öka regeringarnas och det civila samhällets möjligheter att utveckla strategier för livsmedelsförsörjningen på alla nivåer. 20 f) Medlemmarna mellan livsmedelsbiståndspolitiken och politiken på andra områden som utveckling, jordbruk och handel. överensstämmelse sträva skall söka efter att g) Medlemmarna enas om att i görligaste mån samråda med alla berörda parter i respektive mottagarland för att säkerställa övervakning av hur programmen och insatserna för livsmedelsbistånd samordnas. h) Medlemmarna skall sträva efter att göra gemensamma utvärderingar av sina program och insatser för livsmedelsbistånd. Dessa utvärderingar skall baseras på internationellt överenskomna principer. i) När medlemmarna utvärderar sina program och insatser för livsmedelsbistånd skall de beakta bestämmelserna i denna konvention om effektivitet och effekter hos dessa program och insatser för livsmedelsbistånd. j) Medlemmarna uppmuntras att utvärdera effekterna av sina livmedelsbiståndsprogram, vare sig de kanaliseras bilateralt, multilateralt eller genom icke-statliga organisationer, på grundval av lämpliga indikatorer såsom biståndsmottagarnas näringssituation och andra indikatorer som relaterar sig till den globala livsmedelsförsörjningen. ARTIKEL XIV Information och samordning a) Medlemmarna skall regelbundet och i tid inkomma med rapporter till kommittén om och biståndets leveranskostnader), former och villkor i enlighet med arbetsordningen. omfattning, transport- kostnader innehåll, kanaler, (inkl. b) Medlemmarna åtar sig att lämna statistisk och annan information som kan komma att krävas för genomförandet av denna konvention, särskilt när det gäller deras i) biståndsleveranser, även köp av produkter till följd av kontantbistånd, inköp eller internationella organisationer, lokala trepartsarrangemang och sådana leveranser som förmedlas via ii) avtal som de ingått för framtida leveranser av livsmedelsbistånd, iii) politik som påverkar bestämmelserna om och distributionen av livsmedelsbistånd. I görligaste mån skall dessa rapporter lämnas skriftligen till den verkställande direktören före varje ordinarie kommittésammanträde. c) Medlemmar som lämnar bistånd enligt denna konvention i form av multilateralt kontantbistånd till internationella organisationer skall rapportera fullgörandet av sina åtaganden i enlighet med arbetsordningen. d) Medlemmarna skall utbyta information om sina respektive livsmedelsbiståndspolitik och -program och resultatet av sina utvärderingar av denna politik och dessa program, och skall eftersträva ett samband i livsmedelsbiståndsprogrammen mellan strategier för livsmedelsförsörjning på nationell, regional, lokal och hushållsnivå. e) Medlemmarna skall till kommittén på förhand ange hur stor del av deras åtagande som inte utgörs av gåvor och villkoren för sådant bistånd. 21 DEL III - FÖRVALTNING ARTIKEL XV Livsmedelsbiståndskommittén a) b) c) a) b) c) d) Livsmedelsbiståndskommittén, om livsmedelsbistånd inom ramen för 1967 års internationella spannmålsavtal, skall fortsätta sin verksamhet med att förvalta denna konvention med utövande av de befogenheter och funktioner som föreskrivs i denna konvention. konventionen inrättades genom som Kommittén skall bestå av företrädare för samtliga parter till denna konvention. Varje medlem skall utse en företrädare med hemvist på den plats där kommittén har sitt säte och till vilken sekretariatets kungörelser och andra meddelanden i samband med kommitténs arbete normalt sett skall skickas. En medlem får överenskomma med den verkställande direktören om andra arrangemang. ARTIKEL XVI Befogenheter och funktioner Kommittén skall fatta de beslut och fylla de funktioner som krävs för att genomföra bestämmelserna i denna konvention. Den skall fastställa de arbetsordningar som krävs för detta ändamål. Kommitténs beslut skall fattas i samförstånd. Kommittén skall övervaka behovet av livsmedelsbistånd i utvecklingsländer och medlemmarnas möjlighet att uppfylla detta. Kommittén skall övervaka vilka framsteg som görs när det gäller att uppnå de mål som anges i artikel I i denna konvention och att bestämmelserna i denna konvention fullgörs. e) Kommittén får ta emot upplysningar från mottagarländer och samråda med dem. ARTIKEL XVII Ordförande och vice ordförande a) Vid det sista stadgeenliga sammanträdet varje år skall kommittén utse en ordförande och en vice ordförande för det påföljande året. b) Ordförandes arbetsuppgifter skall vara följande: i) ii) Att godkänna förslaget till dagordning för varje sammanträde. Att fungera som mötesordförande. iii) Att förklara varje möte och sammanträde öppnat respektive avslutat. iv) Att lägga fram förslaget till dagordning för kommittén att antas vid varje sammanträdes början. 22 v) Att leda diskussionerna och se till att arbetsordningen följs. vi) Att ge ordet och besluta om ordningsfrågor i enlighet med gällande arbetsordning. vii) Att väcka frågor och kungöra beslut. viii) Att fatta beslut om procedurfrågor som delegaterna kan ställa. Om ordförande är frånvarande från hela eller delar av sammanträdet, eller tillfälligt inte kan fullgöra sina åligganden som ordförande, skall vice ordförande fungera som ordförande. Vid ordförandes och vice ordförandes frånvaro skall kommittén utse en tillfällig ordförande. Om ordförande av någon anledning inte kan fortsätta att fullgöra sina åligganden som ordförande, skall vice ordförande fungera som ordförande i avvaktan på att kommittén utser en ny ordförande. Vice ordförande skall då de fungerar som ordförande eller tillfällig ordförande ha samma befogenheter och arbetsuppgifter som ordförande. ARTIKEL XVIII Sammanträden Kommittén skall sammanträda minst två gånger om året i anslutning till Internationella spannmålsrådets stadgeenliga möten. Kommittén skall även sammanträda vid andra tillfällen som ordförande beslutar, på begäran av tre medlemmar, eller som på annat sätt krävs enligt denna konvention. För att kommittén vid ett sammanträde skall vara beslutsför krävs att delegater som företräder två tredjedelar av kommittémedlemmarna är närvarande. Kommittén får, lämpliga fall, bjuda in regeringar som inte är medlemmar och företrädare för andra internationella mellanstatliga organisationer att närvara som observatörer på dess öppna möten. i c) d) e) a) b) c) d) Kommittén skall ha sitt säte i London. ARTIKEL XIX Sekretariat a) b) Kommittén skall utnyttja Internationella spannmålsrådets sekretariats tjänster för sådana administrativa uppgifter som kommittén kan ha behov av, inbegripet behandling och spridning av dokumentation och rapporter. Den verkställande direktören skall utföra de uppdrag som kommittén ger och fullgöra de åligganden som fastställs i konventionen och i arbetsordningen. 23 ARTIKEL XX Underlåtelser och tvister a) Om en tvist uppstår rörande tolkningen eller tillämpningen av denna konvention, eller en underlåtelse att fullgöra åtaganden enligt denna konvention konstateras, skall kommittén sammanträda och vidta lämpliga åtgärder. b) Medlemmarna åtar sig att vid tvist om tillämpningen av bestämmelserna i denna konvention beakta de rekommendationer och slutsatser som kommittén kommit fram till i samförstånd. DEL IV - SLUTBESTÄMMELSER ARTIKEL XXI Depositarie Förenta nationernas generalsekreterare utnämns härmed till depositarie för denna konvention. a) b) c) d) a) ARTIKEL XXII Undertecknande och ratificering Denna konvention skall vara öppen för undertecknande från och med den 1 maj 1999 till och med den 30 juni 1999 av de regeringar som anges i artikel III e. Denna konvention skall vara föremål för ratificering, antagande eller godkännande av varje signatärregering i enlighet med dess konstitutionella förfaranden. Ratifikations-, antagande- eller godkännandeinstrument skall deponeras hos depositarien senast den 30 juni 1999. Kommittén får emellertid bevilja en signatärregering som nämnda dag inte har deponerat sitt ratifikations-, antagande- eller godkännandeinstrument en eller flera förlängningar av tidsfristen. En signatärregering kan hos depositarien deponera en förklaring om provisorisk tillämpning av denna konvention. En sådan regering skall provisoriskt tillämpa denna konvention i enlighet med dess lagar och andra författningar och provisoriskt betraktas som en part till konventionen. Depositarien skall underrätta alla signatär- och anslutande regeringar om varje undertecknande, ratificering, antagande, godkännande, provisorisk tillämpning och anslutning till denna konvention. Artikel XXIII Anslutning i artikel Denna konvention skall vara öppen för anslutning av var och en av de regeringar som avses konvention. Anslutningsinstrument skall deponeras hos depositarien senast den 30 juni 1999. Kommittén kan emellertid bevilja en regering som nämnda dag inte har deponerat sitt anslutningsinstrument en eller flera förlängningar av tidsfristen. e och som inte undertecknat denna har III 24 b) c) a) b) a) b) c) d) När denna konvention har trätt i kraft i enlighet med artikel XXIV skall den vara öppen för anslutning av andra regeringar än dem som avses i artikel III e på sådana villkor som kommittén hos lämpliga. Anslutningsinstrument depositarien. skall deponeras anser vara En regering som ansluter sig till denna konvention enligt punkt a i denna artikel, eller vars anslutning har godkänts av kommittén i enlighet med punkt b i denna artikel, får hos depositarien deponera en förklaring om provisorisk tillämpning av denna konvention till dess att den deponerar sitt anslutningsinstrument. En sådan regering skall provisoriskt tillämpa denna konvention i enlighet med dess lagar och andra författningar och provisoriskt betraktas som en part till denna konvention. ARTIKEL XXIV Ikraftträdande Denna konvention träder i kraft den 1 juli 1999 om de regeringar, vars sammanlagda åtaganden enligt artikel III e motsvarar minst 75 % av de sammanlagda åtagandena från samtliga regeringar som finns förtecknade i nämnda punkt, den 30 juni 1999 har deponerat ratifikations-, antagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument, eller förklaring om provisorisk tillämpning, och under förutsättning att 1995 års konvention om handel med spannmål har trätt i kraft. som har Om denna konvention inte träder i kraft i enlighet med punkt a i denna artikel, får de regeringar eller ratifikations-, anslutningsinstrument, eller förklaring om provisorisk tillämpning, enhälligt besluta att den skall träda i kraft och gälla för dem, förutsatt att 1995 års konvention om handel med spannmål har trätt i kraft. godkännande- antagande-, deponerat ARTIKEL XXV Löptid och utträde Denna konvention skall gälla till och med den 30 juni år 2002, såvida inte dess löptid förlängs enligt punkt b i denna artikel eller den sägs upp tidigare enligt punkt f i denna artikel, förutsatt att 1995 års konvention om handel med spannmål eller, i dess ställe, en ny konvention om handel med spannmål, äger laga kraft till och med nämnda dag. Kommittén får förlänga konventionens löptid efter den 30 juni år 2002 med högst två på varandra följande år per förlägning, under förutsättning att 1995 års konvention om handel med spannmål eller, i dess ställe, en ny konvention om handel med spannmål, är i kraft under förlängningsperioden. Om konventionens löptid förlängs enligt punkt b i denna artikel kan medlemmarnas åtaganden enligt artikel III e bli föremål för omprövning av medlemmar innan en förlängning träder i kraft. Deras respektive åtaganden skall efter omprövningen förbli oförändrade under förlängningsperioden. Denna konventions tillämpning skall övervakas, särskilt med avseende på resultaten av eventuella multilaterala förhandlingar i samband med livsmedelsbistånd och då särskilt förmånliga kreditvillkor och behovet av att tillämpa resultaten av dessa. 25 e) f) g) h) insatser med förmånliga Situationen när det gäller kreditvillkor, skall ses över innan beslut fattas om en eventuell förlängning av denna konvention eller om en ny konvention. livsmedelsbistånd, särskilt Om denna konvention sägs upp, skall kommittén fortsätta sin verksamhet så länge som detta är nödvändigt för att i detta syfte utöva de befogenheter och funktioner som är nödvändiga. likvidation, och skall träda i En medlem kan utträda från denna konvention vid utgången av varje år genom skriftligt meddelande om utträde till depositarien senast nittio dagar före utgången av det aktuella året, men skall därmed inte befrias från några åtaganden som följer av denna konvention och som inte har fullgjorts vid årets utgång. Medlemmen skall samtidigt underrätta kommittén om den vidtagna åtgärden. En medlem som utträder från denna konvention kan senare återansluta sig genom att meddela kommittén och depositarien. Ett villkor för återanslutning till konventionen är att medlemmen fullgör sina åtaganden från och med det år den återansluter sig. ARTIKEL XXVI Internationella spannmålsavtalet Denna konvention ersätter 1995 års konvention om livsmedelsbistånd, vars löptid har som utgör 1995 års internationella förlängts, och skall vara ett av de instrument spannmålsavtal. ARTIKEL XXVII Giltiga texter De engelska, franska, ryska och spanska texterna till denna konvention äger lika giltighet. Utfärdat i London den 13 april 1999 26 BILAGA A TRANSPORT- OCH ANDRA DRIFTSKOSTNADER Följande transport- och andra driftskostnader i samband med livsmedelsbistånd ingår i artiklarna II a vii, III, X och XIV i denna konvention: a) transportkostnader Frakt, inklusive lastning och lossning Överliggetid och expediering Omlastning Paketering Försäkring och övervakning Hamnavgifter och lagringsavgifter i hamn Tillfällig lagring samt hamn- och vägavgifter Inlandstransport, fordonshyra, tullar och eskortering, konvoj- och gränsavgifter Hyra för utrustning Flygfrakt, luftbroar b) andra driftskostnader Icke livsmedelsprodukter som biståndsmottagaren använder insatsvaror inom jordbruket) (verktyg, redskap Icke livsmedelsprodukter som tillhandahålls för biståndsgenomförande parter (fordon, lagring) Kostnader för utbildning av motparten Genomförande parts driftskostnader, inte inbegripna i transportkostnaderna Malning och andra särskilda kostnader Inhemska icke-statliga organisationers kostnader Tekniskt stöd och logistikplanering Förberedelse, bedömning, övervakning och utvärdering av projekt Registrering av biståndsmottagare Tekniska tjänster inom landet 27 BILAGA B MOTTAGARE AV LIVSMEDELSBISTÅND Mottagare som får ta emot livsmedelsbistånd enligt artikel VII i denna konvention avser de utvecklingsländer och -territorier som ingår i den förteckning över biståndsmottagare som upprättats av OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (DAC) och som trädde i kraft den 1 januari 1997 samt länder som ingår i WTO:s lista över utvecklingsländer som är nettoimportörer av livsmedel och som trädde i kraft den 1 mars 1999. a) Minst utvecklade länder Afghanistan, Angola, Bangladesh, Benin, Bhutan, Burkina Faso, Burundi, Centralafrikanska republiken, Djibouti, Ekvatorialguinea, Eritrea, Etiopien, Gambia, Guinea, Guinea-Bissau, Haiti, Kambodja, Kap Verde, Kiribati, Komorerna, Laos, Lesotho, Liberia, Madagaskar, Malawi, Maldiverna, Mali, Mauretanien, Mo Rwanda, Salomonöarna, São Tomé och Príncipe, Sierra Leone, Somalia, Sudan, Tanzania, Tchad, Togo, Tuvalu, Uganda, Vanuatu, Västra Samoa, Yemen, Zambia. ambique, Myanmar, Nepal, Niger, Republiken Kongo, (cid:1) b) Låginkomstländer Albanien, Armenien, Azerbajdzjan, Bosnien och Hercegovina, Elfenbenskusten, Georgien, Ghana, Guyana, Honduras, Indien, Kamerun, Kenya, Kina, Kirgizistan, Mongoliet, Nicaragua, Nigeria, Pakistan, Republiken Kongo, Senegal, Sri Lanka, Tadzjikistan, Vietnam och Zimbabwe. c) Lägre medelinkomstländer Indonesien, Algeriet, Belize, Bolivia, Botswana, Colombia, Costa Rica, Dominica, Dominikanska republiken, Ecuador, Egypten, El Salvador, Fiji, Filippinerna, Grenada, Guatemala, Iran, Jamaica, Jordanien, Jugoslavien, Kazakstan, Kuba, Libanon, Makedonien (f. d. jugoslaviska republiken Makedonien), Marocko, Marshallöarna, Mikronesiska federationen, Moldova, Namibia, Niue, Nordkorea (Demokratiska folkrepubliken Korea), Palau, Palestinska självstyrda områden, Panama, Papua Nya Guinea, Paraguay, Peru, Saint Vincent och Grenadinerna, Surinam, Swaziland, Syrien, Thailand, Timor, Tokelau, Tonga, Tunisien, Turkiet, Turkmenistan, Uzbekistan, Venezuela, Wallis och Futunaöarna. Irak, d) Utvecklingsländer som enligt WTO är nettoimportörer av livsmedel (ej inbegripna ovan) Barbados, Mauritius, Saint Lucia, Trinidad och Tobago. 28 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. 2. 3. 4. BERÖRD BUDGETPOST: B7-8210 ANSLAG: 4,080 miljoner EUR (1999) ÅTGÄRDENS BETECKNING: Förslag till rådets beslut om att på Europeiska gemenskapens vägnar underteckna och anmäla provisorisk tillämpning av 1999 års konvention om livsmedelsbistånd RÄTTSLIG GRUND: Artiklarna 133 och 181 jämförda med första punkten i artikel 300. 3 ÅTGÄRDENS SYFTE: Att bemyndiga kommissionen att på Europeiska gemenskapens vägnar underteckna 1999 års konvention om livsmedelsbistånd 5. BUDGETKONSEKVENSER 5. 0 5. 1 - - - UTGIFTERNA BELASTAR - GEMENSKAPENS BUDGET (BIDRAG/STÖD) MEDLEMSSTATERNAS BUDGETAR ANDRA INTÄKTER - GEMENSKAPENS EGNA MEDEL (AVGIFTER/TULL) NATIONELLA INKOMSTKÄLLOR 5. 0. 1 BERÄKNADE UTGIFTER 5. 1. 1 BERÄKNADE INTÄKTER 5. 2 BERÄKNINGSMETOD: 12-MÅNADERS- PERIOD (miljoner EUR) INNEVARANDE BUDGETÅR (1999) (miljoner EUR) FÖLJANDE BUDGETÅR (2000) (miljoner EUR) - - 0,420 0,470 - - 2001 0,470 - 2002 0,470 - 2003 2004 - - - - Bidraget justerat för att täcka förutsedda ökningar av det internationella spannmålsrådets administrativa budget. 6. 0 6. 1 6. 2 6. 3 KAN ÅTGÄRDEN FINANSIERAS MED DE ANSLAG SOM FÖRTS UPP I BERÖRT KAPITEL I GÄLLANDE BUDGET? KAN ÅTGÄRDEN FINANSIERAS GENOM ÖVERFÖRING MELLAN KAPITEL I DEN GÄLLANDE BUDGETEN? ÄR DET NÖDVÄNDIGT MED EN TILLÄGGSBUDGET? SKALL DET UPPFÖRAS ANSLAG I KOMMANDE BUDGETAR? JA / NEJ JA / NEJ JA / NEJ JA / NEJ ANMÄRKNINGAR: Den administrativa budgeten för konventionen om livsmedelsbistånd skall godkännas av det internationella spannmålsrådet, vilket består av parterna till avtalet. Europeiska gemenskapen företräds av kommissionen i avtalets råd. Varje medlemsland betalar ett bidrag till det internationella spannmålsrådet, som står i direkt relation till det landets rösträttigheter, för vilket det fastställts en beräkningsmetod i avtalet. Kommissionen ansvarar för betalningen av gemenskapens bidrag. 29 Förslag RÅDETS BESLUT om att på Europeiska gemenskapens vägnar ingå 1999 års konvention om livsmedelsbistånd 99/0131 (ACC) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, artiklarna 133 och 181 jämförda med första punkten i artikel 300. 3 i detta, särskilt med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) Gemenskapen är medlem i 1995 års internationella spannmålsavtal vilket består av två skilda juridiska instrument, nämligen konventionen om handel med spannmål och konventionen om livsmedelsbistånd. Löptiden för dessa avtal har förlängts till den 30 juni 1999. Löptiden för 1995 års konvention om handel med spannmål kommer att förlängas till den 30 juni år 2001. 1999 års konvention om livsmedelsbistånd har förhandlats fram. Denna konvention undertecknades på gemenskapens vägnar och dess provisoriska tillämpning föreskrevs genom rådets beslut 1999/…/EG av den ……. 1999. (5) Konventionen bör godkännas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Enda artikel 1. 2. 1999 års konvention om livsmedelsbistånd godkänns härmed på Europeiska gemenskapens vägnar. Rådets ordförande skall på Europeiska gemenskapens vägnar deponera det godkännandeinstrument som föreskrivs i artikel XXII b i 1999 års konvention om livsmedelsbistånd hos Förenta nationernas generalsekreterare. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar 30 Ordförande 31


title: Beslut nr 1/99 av Gemensamma kommittén EG/Danmark-Färöarna av den 22 juni 1999 om att ändra protokoll nr 1 till avtalet om de tulltaxor och arrangemang som skall tillämpas på viss fisk och vissa fiskeriprodukter som övergår till fri omsättning inom gemenskapen eller importeras till Färöarna

eurovoc_concepts:
Faroe Islands
fishery product
free circulation
import
protocol to an agreement
tariff preference

formats: html pdf print

text: L 178/58 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 7. 1999 BESLUT nr 1/99 AV GEMENSAMMA KOMMITTÉN EG/DANMARK–FÄRÖARNA av den 22 juni 1999 om att ändra protokoll nr 1 till avtalet om de tulltaxor och arrangemang som skall tillämpas på viss fisk och vissa fiskeriprodukter som övergår till fri omsättning inom gemenskapen eller importeras till Färöarna (1999/456/EG) GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Danmarks regering och Färöarnas Landstyre, å andra sidan (1), särskilt artikel 34. 1 i detta, och av följande skäl: Mot bakgrund av undersökningen av detta avtal och dess överensstämmelse med Världshandelsorganisationens (WTO) regler rörande frihandelsavtal bör protokoll nr 1 till avtalet ses över. Färöarnas Landstyre har man enats om att ersätta proto- koll nr 1 och dess bilagor med den bifogade texten. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Protokoll nr 1 och dess bilagor skall ersättas med bilagan till detta beslut. Artikel 2 Denna översyn gör det nödvändigt med vissa ändringar av detta protokoll och dess bilagor. Detta beslut skall börja gälla den första dagen i den andra månaden efter det att det har antagits. Det är även nödvändigt att säkerställa att de ändringar som genomförs i samband med översynen inte riskerar att destabilisera gemenskapsmarknaden för de berörda produkterna. Efter förhandlingar mellan kommissionen, på Europeiska regering och gemenskapens vägnar, och Danmarks Utfärdat i Bryssel den 22 juni 1999. På Gemensamma kommitténs vägnar Alexander WIEDOW Ordförande 1. 2. 3. 4. (1) EGT L 53, 22. 2. 1997, s. 2. 14. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 178/59 BILAGA ”PROTOKOLL nr 1 om de tulltaxor och arrangemang som skall tillämpas på viss fisk och vissa fiskeriprodukter som övergår till fri omsättning inom gemenskapen eller importeras till Färöarna För de produkter som anges i bilagan till detta protokoll och som har sitt ursprung på Färöarna gäller följande: 1. Inga nya tullar skall införas i handeln mellan gemenskapen och Färöarna. 2. De preferenstullar och övriga villkor som skall tillämpas på import till gemenskapen anges i bilagan. Artikel 1 Artikel 2 De referenspriser som har fastställts eller skall fastställas av gemenskapen skall inte tillämpas på produkter som omfattas av detta protokoll. Artikel 3 1. Om en prisminskning på importen av en viss fiskeriprodukt från en av de avtalsslutande parterna allvarligt skadar eller hotar att allvarligt skada den berörda produktionsverksamheten hos den andra avtalsslutande parten får den berörda avtalsslutande parten vidta lämpliga åtgärder. 2. Vid valet av åtgärder måste de åtgärder väljas som minst inverkar på avtalets tillämpning. 3. Innan den vidtar åtgärder skall den berörda avtalsslutande parten förse den gemensamma kommittén med alla uppgifter som är nödvändiga för en grundlig undersökning av situationen i syfte att finna en för båda de avtalsslutande parterna godtagbar lösning. 4. Utom i de särskilt brådskande fall som anges i punkt 5 kan den berörda avtalsslutande parten vidta åtgärder först en månad efter dagen för anmälan, såvida inte den gemensamma kommitténs förfarande har slutförts före utgången av den angivna tidsfristen. 5. Om omständigheterna är sådana att det krävs brådskande åtgärder kan den berörda avtalsslutande parten tillämpa de åtgärder som är absolut nödvändiga för att avhjälpa situationen, dock tidigast tre dagar efter det att den har underrättat den andra avtalsslutande parten härom. Alla skyddsåtgärder skall omedelbart anmälas till den gemensamma kommittén, inom vilken de återkommande skall 6. vara föremål för samråd, särskilt i syfte att avskaffa dem så snart omständigheterna medger detta. Färöarna skall avskaffa tullar och avgifter på import av fisk och fiskeriprodukter med ursprung i gemenskapen. Artikel 4 L 178/60 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 7. 1999 BILAGA Följande preferenstullar och andra villkor skall tillämpas på import till gemenskapen av produkter med ursprung i och som kommer från Färöarna: TABELL I KN-nr (1) Varubeskrivning Tullsats Tullkvot (TK) (2) (3) (4) TK nr 1 TK nr 1 0301 Levande fisk: ex 0301 91 90 – – – Öring av arten Oncorhynchus mykiss 0301 92 00 – – Ål (Anguilla spp. ) ex 0301 99 11 – – – – Atlantlax (Salmo salar) 0302 Fisk, färsk eller kyld, med undantag av fiskfiléer och annat fiskkött enligt nr 0304: ex 0302 11 90 – – – Öring av arten Oncorhynchus mykiss ex 0302 12 00 – – Atlantlax (Salmo salar) 0302 19 00 – – Annan 0302 21 10 – – – Liten helgeflundra (blåkveite) (Reinhardtius hippoglos- soides) 0302 21 30 – – – Atlanthelgeflundra (Hippoglossus hippoglossus) 0302 22 00 – – Rödspätta (Pleuronectes platessa) 0302 23 00 – – Tunga (Solea spp. ) 0302 29 10 – – – Glasvar (Lepidorhombus spp. ) 0302 29 90 – – – Annan: 0302 40 – Sill och strömming (Clupea harengus, Clupea pallasii), med undantag av lever, rom och mjölke: 0302 40 05 – – Under tiden 1 januari–14 februari 0302 40 98 – – Under tiden 16 juni–31 december 0302 50 10 – – Torsk av arten Gadus morhua 0302 62 00 – – – – Kolja (Melanogrammus aeglefinus) 0302 63 00 – – Gråsej (Pollachius virens) ex 0302 64 05 – – – Makrill av arten Scomber januari–14 februari scombrus, under tiden 1 ex 0302 64 98 – – – Makrill av arten Scomber scombrus, under tiden 16 juni–31 december 0302 65 – – Haj: 0302 65 20 – – – Pigghaj (Squalus acanthias) 0302 65 50 – – – Rödhaj (Scyliorhinus spp. ) 0302 65 90 – – – Annan 0302 66 00 – – Ål (Anguilla spp. ) – – – – Kungsfisk (Sebastes spp. ): 0302 69 31 – – – – – Av arten Sebastes marinus 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 14. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 178/61 KN-nr (1) Varubeskrivning Tullsats Tullkvot (TK) (2) (3) (4) TK nr 1 ex 0302 69 33 – – – – – Av arten Sebastes mentella 0302 69 41 – – – – Vitling (Merlangus merlangus) 0302 69 45 – – – – Långa (Molva spp. ) ex 0302 69 68 – – – – Kummel (Merluccius-merluccius) 0302 69 81 – – – – Marulk (Lophius spp. ) 0302 69 85 – – – – Blåvitling (Micromesistius poutassou, Gadus poutassou) 0302 69 99 – – – – Annan fisk 0302 70 00 – Lever, rom och mjölke 0303 fryst, med undantag av fiskfiléer och annat fiskkött Fisk, enligt nr 0304: ex 0303 21 90 – – – Öring av arten Oncorhynchus mykiss ex 0303 22 00 – – Atlantlax (Salmo salar) 0303 29 00 – – Annan 0303 31 10 – – – Liten helgeflundra (blåkveite) (Reinhardtius hippoglos- soides) 0303 31 30 – – – Atlanthelgeflundra (Hippoglossus hippoglossus) 0303 32 00 – – Rödspätta (Pleuronectes platessa) 0303 33 00 – – Tunga (Solea spp. ) 0303 39 10 – – – Skrubba (Platichthys flesus) 0303 39 30 – – – Fisk av släktet (Rhombosolea) 0303 39 80 – – – Annan 0303 50 – Sill och strömming (Clujpea harengus, Clupea pallasii), med undantag av lever, rom och mjölke: 0303 50 05 – – Under tiden 1 januari–14 februari 0303 50 98 – – Under tiden 16 juni–31 december 0303 60 11 – – Torsk av arten Gadus morhua 0303 73 00 – – Gråsej (Pollachius virens) ex 0303 74 10 – – – Makrill av arten Scomber januari–14 februari scombrus, under tiden 1 ex 0303 74 20 – – – Makrill av arten Scomber scombrus, under tiden 16 juni–31 december 0303 75 – – Haj: 0303 75 20 – – – Pigghaj (Squalus acanthias) 0303 75 50 – – – Rödhaj (Scyliorhinus spp. ) 0303 75 90 – – – Annan 0303 79 – – Andra slag: – – – Kungsfisk (Sebastes spp. ): 0303 79 35 – – – – – Kungsfisk av arten Sebastes marinus 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 L 178/62 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 7. 1999 KN-nr (1) Varubeskrivning Tullsats Tullkvot (TK) (2) (3) (4) ex 0303 79 37 – – – – – Kungsfisk av arten Sebastes mentella 0303 79 45 – – – – Vitling (Merlangus merlangus) 0303 79 51 – – – – Långa (Molva spp. ) 0303 79 81 – – – – Marulk (Lophius spp. ) 0303 79 83 – – – – Blåvitling (Micromesistius poutassou, Gadus poutassou) 0303 79 96 – – – – Annan 0303 80 – Lever, rom och mjölke 0303 80 90 – – Annan 0304 Fiskfiléer och annat fiskkött (även hackat eller malet), färska, kylda eller frysta: 0304 10 – Färska eller kylda: – – Filéer: – – – Av sötvattenfisk: ex 0304 10 11 – – – – Av öring av arten Oncorhynchus mykiss ex 0304 10 13 – – – – Av atlantlax (Salmo salar) – – – Annan: ex 0304 10 31 – – – – Av torsk av arten Gadus morhua 0304 10 33 – – – – Av gråsej (Pollachius virens) 0304 10 35 – – – – Av kungsfisk (Sebastes spp. ) 0304 10 38 – – – – Annan: – – Annat fiskkött (även hackat eller malet): 0304 10 91 – – – Av sötvattenfisk – – – Annat: – – – – Lappar av sill och strömming: 0304 10 94 – – – – – Under tiden 1 januari–14 februari 0304 10 96 – – – – – Under tiden 16 juni–31 december 0304 10 98 – – – – Annat 0304 20 – Frysta filéer: – – Av sötvattenfisk: ex 0304 20 11 – – – Av öring av arten Oncorhynchus mykiss ex 0304 20 13 – – – Av atlantlax (Salmo salar) – – Av torks (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) och fisk av arten Boreogadus saida: ex 0304 20 29 – – – Av torsk av arten Gadus morhua 0304 20 31 – – Av gråsej (Pollachius virens) 0304 20 33 – – Av kolja (Melanogrammus aeglefinus) – – Av kungsfisk (Sebastes spp. ): 0304 20 35 – – – Av arten Sebastes marinus 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 TK nr 1 TK nr 1 14. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 178/63 KN-nr (1) Varubeskrivning Tullsats Tullkvot (TK) (2) (3) (4) TK nr 1 ex 0304 20 37 – – – Av arten Sebastes mentella 0304 20 41 – – Av vitling (Merlangus merlangus) 0304 20 43 – – Av långa (Molva spp. ) ex 0304 20 53 – – – Av makrill av arten Scomber scombrus 0304 20 71 – – Av rödspätta (Pleuronectes platessa) 0304 20 75 – – Av sill och strömming (Clupea harengus, Clupea pallasii) 0304 20 96 – – Annan: – – – Av blåvitling (Micromesistius poutassou, Gadus poutassou) – – – Av annan än blåvitling (Micromesistius poutassou, Gadus poutassou) 0304 90 – Andra slag: 0304 90 05 – – Surimi – – Annan: ex 0304 90 10 – – – Av sötvattenfisk: – – – – Av öring av arten Oncorhynchus mykiss – – – – Av atlantlax (Salmo salar) – – – Annan: – – – – Av sill och strömming (Clupea harengus, Clupea pallasii): 0304 90 20 – – – – – Under tiden 1 januari–14 februari 0304 90 27 – – – – – Under tiden 16 juni–31 december 0304 90 38 – – – – – Av torsk av arten Gadus morhua 0304 90 41 – – – – Av gråsej (Pollachius virens) 0304 90 45 – – – – Av kolja (Melanogrammus aeglefinus) 0304 90 57 – – – – Av marulk (Lophius spp. ) 0304 90 59 – – – – Av blåvitling (Micromesistius poutassou, Gadus poutassou) 0304 90 97 – – – – Annan 0305 Fisk, torkad, saltad eller i saltlake; rökt (även varmrökt) fisk; mjöl och pelletar av fisk, lämpliga som livsmedel: 0305 10 00 – Mjöl och pelletar av fisk, lämpliga som livsmedel 0305 20 00 – Lever, rom och mjölke, torkade, rökta, saltade eller i saltlake 0305 30 – Fiskfiléer, torkade, saltade eller i saltlake men inte rökta: ex 0305 30 19 – – – Av torsk av arten Gadus morhua ex 0305 30 30 – – Av atlantlax (Salmo salar), saltade eller i saltlake 0305 30 50 – – Av liten helgeflundra (blåkveite) soides), saltade eller i saltlake (Reinhardtius hippoglos- 0305 30 90 – – Annan – Rökt fisk, inbegripet filéer: 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 L 178/64 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 7. 1999 KN-nr (1) Varubeskrivning Tullsats Tullkvot (TK) (2) (3) (4) ex 0305 41 00 – – Atlantlax (Salmo salar) 0305 42 00 – – Sill och strömming (Clupea harengus, Clupea pallasii) 0305 49 10 – – – Liten helgeflundra (blåkveite) (Reinhardtius hippoglos- soides) 0305 49 20 – – – Atlanthelgeflundra (Hippoglossus hippoglossus) ex 0305 49 30 – – – Makrill av arten Scomber scombrus ex 0305 49 45 – – – Ål (Anguilla spp. ) 0305 49 50 – – – Annan 0305 49 80 – – – Torkad fisk, även saltad, med inte rökt: – Torsk av arten Gadus morhua, torkad, inte saltad ex 0305 51 10 – – – Torsk av arten Gadus morhua, torkad, saltad ex 0305 51 90 – – – Annan: ex 0305 59 90 – – – Av långa (Molva molva) – – – – Av birkelånga (Molva dipterygia dipterygia) – – – – Av lubb (Brosme brosme) – – – – Saltad fisk, inte torkad eller rökt och fisk i saltlake: – Fisk, saltet, men ikke tørret eller røget, og fisk i saltlage: 0305 61 00 – – Sill och strömming (Clupea harengus, Clupea pallasii) ex 0305 62 00 – – Torsk av arten (Gadus morhua) 0305 69 – – Annan 0305 69 90 – – – Annan 0306 levande, Kräftdjur, även utan skal, frysta, torkade, saltade eller i saltlake; kräftdjur med skal, ångkokta eller kokta i vatten, även kylda, frysta, torkade, saltade eller i saltlake; mjöl och pelletar av kräftdjur, lämpliga som livs- medel: färska, kylda, – Frysta: 0306 13 – – Räkor: 0306 13 10 – – – Av familjen Pandalidae 0306 13 40 – – – Av arten Parapenaeus longirostris 0306 13 50 – – – Av släktet Penaeus 0306 13 80 – – – Andra 0306 19 30 – – – Havskräftor (Nephrops norvegicus) – Inte frysta: 0306 29 30 – – – Havskräftor (Nephrops norvegicus) 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 14. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 178/65 KN-nr (1) 0307 Varubeskrivning Tullsats Tullkvot (TK) (2) (3) (4) levande, frysta, Blötdjur, även utan skal, torkade, saltade eller i saltlake; ryggradslösa vattendjur, andra än kräftdjur och blötdjur, frysta, torkade, saltade eller i saltlake; mjöl och pelletar av andra ryggradslösa vattendjur än kräftdjur, lämpliga, som livsmedel: färska, kylda, färska, kylda, levande, – Kammusslor av släktena Pecten, Chlamys och Placopecten: 0307 21 00 – – Levande, färska eller kylda 0307 29 – – Andra: 0307 29 10 – – – Pilgrimsmusslor (Pecten maximus), frysta 0307 29 90 – – – Andra 1604 Fisk, beredd eller konserverad; kaviar och kaviarersättning som framställts av fiskrom: – Fisk, hel eller i bitar, men inte hackad ex 1604 11 00 – – Atlantlax (Salmo salar) 1604 12 – – Sill och strömming: – – – Andra produkter: 1604 12 91 – – – – I hermetisk tillslutna förpackningar 1604 12 99 – – – – Andra 1604 19 – – Annan fisk: ex 1604 19 10 – – – Öring av arten Oncorhynchus mykiss 1604 19 91 – – – – Filéer, råa, enbart panerade, även försteka i olja, djup- frysta – – – – Andra produkter: 1604 19 92 – – – – – Torsk (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocep- halus) 1604 19 93 – – – – – Gråsej (Pollachius virens) 1604 19 94 – – – – – Kummel (Merluccius spp. och Urophycis) 1604 19 95 – – – – – Alaska pollock (Theragra chalcogramma) och lyrtorsk (Pollachius pollachius) 1604 19 98 – – – – – Annan 1604 20 – Annan beredd eller konserverad fisk: 1604 20 05 – – Surimiberedningar – – Andra: ex 1604 20 10 – – – Av atlantlax (Salmo salar) ex 1604 20 30 – – – Av öring av arten Oncorhynchus mykiss 1604 20 90 – – – Av annan fisk: 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 TK nr 2 TK nr 2 TK nr 3 TK nr 3 TK nr 3 TK nr 3 TK nr 3 TK nr 3 TK nr 2 TK nr 2 L 178/66 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 7. 1999 KN-nr (1) Varubeskrivning (2) – – – – Av annan fisk, utom sill och strömming 1605 Kräftdjur, blötdjur och andra ryggradslösa vattendjur beredda eller konserverade: 1605 20 – Räkor: 1605 20 10 – – I hermetisk tillslutna förpackningar – – Andra: 1605 20 91 – – – I förpackningar med en nettovikt av högst 2 kg 1605 20 99 – – – Andra ex 1605 40 00 – Havskräftor (Nephrops norvegicus) 2301 Mjöl och pelletar av kött eller slaktbiprodukter eller av fisk, kräftdjur, blötdjur eller andra ryggradslösa vattendjur, olämp- liga som livsmedel; grevar: 2301 20 00 – Mjöl och pelletar av fisk eller av kräftdjur, blötdjur eller andra ryggradslösa vattendjur Tullsats (3) 0 0 0 0 0 0 Tullkvot (TK) (4) TK nr 3 TK nr 4 TK nr 4 TK nr 4 TK nr 4 TABEL II KN-nr (1) Varubeskrivning Tullsats Tullkvot (TK) i ton (2) (3) (4) TK nr 1 (1) 700 0301 Levande fisk: ex 0301 91 90 – – – Öring av arten Oncorhynchus mykiss 0302 Fisk, färsk eller kyld, med undantag av fiskfiléer och annat fiskkött enligt nr 0304: ex 0302 11 90 – – – Öring av arten Oncorhynchus mykiss 0303 Fiskfiléer och annat fiskkött (även hackat eller malet), färska, kylda eller frysta: ex 0303 21 90 – – – Öring av arten Oncorhynchus mykiss 0304 Fiskfiléer och annat fiskkött (även hackat eller malet), färska, kylda eller frysta: 0304 10 – Färska eller kylda: – – Filéer: ex 0304 10 11 – – – – Av öring av arten Oncorhynchus mykiss 0304 20 – Frysta filéer: ex 0304 20 11 – – – Av öring av arten Oncorhynchus mykiss 0304 90 – Andra slag: ex 0304 90 10 – – – Av öring av arten Oncorhynchus mykiss 0 0 0 0 0 0 14. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 178/67 KN-nr (1) 1604 Varubeskrivning Tullsats Tullkvot (TK) i ton (2) (3) (4) Fisk, beredd eller konserverad; kaviar och kaviarersättning som framställts av fiskrom: – Fisk, hel eller i bitar, men inte hackad eller malen: ex 1604 11 00 – – Atlantlax (Salmo salar) 1604 19 – – Annan fisk: ex 1604 19 10 – – – Öring av arten Oncorhynchus mykiss 1604 20 – Annan beredd eller konserverad fisk: – – Andra: ex 1604 20 10 – – – Av atlantlax (Salmo salar) ex 1604 20 30 – – – Av öring av arten Oncorhynchus mykiss 1604 Fisk, beredd eller konserverad; kaviar och kaviarersättning som framställts av fiskrom: – Fisk, hel eller i bitar, men inte hackad eller malen: 1604 19 92 – – – – – Torsk (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocep- 1604 19 93 – – – – – Gråsej (Pollachius virens) halus) 1604 19 94 – – – – – Kummel (Merluccius spp. och Urophycis spp. ) 1604 19 95 – – – – – Alaskaka pollock (Theragra lyrtorsk (Pollachius pollachius) chalcogramma) och 1604 19 98 – – – – – Annan 1604 20 – Annan beredd eller konserverad fisk: 1604 20 05 – – Surimiberedningar – – Andra ex 1604 20 90 – – – Av annan fisk: – – – – Av annan fisk, utom sill och strömming 1605 Kräftdjur, blötdjur och andra ryggradslösa vattendjur beredda eller konserverade: 1605 20 – Räkör: 1605 20 10 – – I hermetisk tillslutna förpackningar – – Andra: 1605 20 91 – – – I förpackningar med en nettovikt av högst 2 kg 1605 20 99 – – – Andra ex 1605 40 00 – Havskräftor (Nephrops norvegicus) 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 TK nr 2 400 TK nr 3 1 200 TK nr 4 2 000 (1) Siffrorna avser produktformen 'hel och rensad'. För import som omfattas av HS-nummer 0304 skall koefficienten 2 tillämpas på de kvantiteter som tas ur tullkvoten. ”


title: Odločba Komisije z dne 22. junija 1999 o postopkih potrjevanja skladnosti gradbenih proizvodov v skladu s členom 20(2) Direktive Sveta 89/106/EGS v zvezi z lesenim okvirom in sklopi polizdelkov iz hlodovine (notificirana pod dokumentarno številko K(1999) 1483)Besedilo velja za EGP.

eurovoc_concepts:
building materials
prefabrication
product quality
production control
quality label
wood for construction

text: 58 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 24 31999D0455 14. 7. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 178/56 ODLOČBA KOMISIJE z dne 22. junija 1999 o postopkih potrjevanja skladnosti gradbenih proizvodov v skladu s členom 20(2) Direktive Sveta 89/106/EGS v zvezi z lesenim okvirom in sklopi polizdelkov iz hlodovine (notificirana pod dokumentarno številko K(1999) 1483) (Besedilo velja za EGP) (1999/455/ES) v drugi in tretji možnosti točke (ii) oddelka 2 Priloge III, in ker postopek iz točke (b) člena 13(3) ustreza sistemom stalnega nadzora, ki so predloženi v točki (i) oddelka 2 Pri- loge III, in v prvi možnosti točke (ii) oddelka 2 Priloge III; (5) ker so ukrepi, predvideni s to odločbo, v skladu z mnenjem Stalnega odbora za gradbeništvo, SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO: Člen 1 Skladnost proizvodov, ki so navedeni v Prilogi I, se potrdi s postopkom, po katerem je poleg proizvajalca, ki upravlja sistem nadzora tovarniške proizvodnje, v oceno in nadzorovanje kontrole proizvodnje ali samega proizvoda vključen tudi odobren certifikacijski organ. Člen 2 Postopek za potrjevanje ustreznosti, kot ga določa Priloga II, bo naveden v mandatu za smernice za evropska tehnična soglasja. Ta odločba je naslovljena na države članice. Člen 3 V Bruslju, 22. junija 1999 Za Komisijo Martin BANGEMANN Član Komisije KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, Sveta upoštevanju Direktive ob dne 21. decembra 1988 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic, ki se nanašajo na gradbene proizvode (1), kakor je bila spremenjena z Direktivo 93/68/EGS (2), in zlasti člena 13(4) Direktive, 89/106/EGS z (1) (2) (3) ker mora Komisija po členu 13(3) Direktive 89/106/EGS med dvema postopkoma za potrjevanje ustreznosti proiz- voda izbrati „najmanj zahtevni postopek, ki izpolnjuje zahteve po varnosti“; to pomeni, da je nujno odločiti, ali je za dani proizvod ali družino proizvodov obstoj sistema za nadzor proizvodnje v tovarni po proizvajalčevi obveznosti potreben in zadosten pogoj za potrditev skladnosti, ali pa je potrebno posredovanje odobrenega certifikacijskega organa iz razlogov, povezanih z izpolnjevanjem meril, navedenih v členu 13(4); ker zahteva člen 13(4), da je tako opredeljen postopek naveden v mandatih in v tehničnih specifikacijah, je torej zaželeno, da se opredeli pojem proizvodov ali družine pro- izvodov, kot se uporabljajo v mandatih in tehničnih spe- cifikacijah; ker sta postopka, ki sta predpisana v členu 13(3), podrobno opisana v Prilogi III Direktive 89/106/EGS, je torej nujno jasno opredeliti metode za izvajanje teh dveh postopkov za vsak proizvod ali družino proizvodov skladno s Prilogo III, ki daje prednost nekaterim sistemom; (4) ker ustreza postopek iz točke (a) člena 13(3) sistemom brez stalnega nadzora, ki so predloženi v prvi možnosti in (1) UL L 40, 11. 2. 1989, str. 12. (2) UL L 220, 30. 8. 1993, str. 1. 13/Zv. 24 SL Uradni list Evropske unije 59 PRILOGA I Leseni okvir in sklopi polizdelkov iz hlodovine Ta odločba vključuje tisto industrijsko izdelano opremo z oznako gradbena, ki je sestavljena iz vnaprej oblikovanih in gotovih komponent za serijsko proizvodnjo. Odločba obravnava zgolj tisto opremo, ki izpolnjuje spodaj navedene minimalne zahteve. Delna oprema pod navedenimi minimalnimi zahtevami ne spada v področje odločbe. Minimalne zahteve vključujejo vse naslednje: konstrukcijski elementi zgradbe, bistvene komponente zunanje obloge vključno z vso toplotno izolacijo, notranje obloge, če so potrebne za izpolnitev bistvenih zahtev, ki veljajo za stavbo. Čeprav nekatere komponente lahko izdelajo različne tovarne, ta odločba obravnava samo končno opremo za vgrad- njo, ne pa različne komponente. — Za uporabo v gradbenih objektih. 60 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 24 PRILOGA II POTRJEVANJE SKLADNOSTI DRUŽINA PROIZVODOV LESENI OKVIR IN SKLOPI POLIZDELKOV IZ HLODOVINE Sistemi potrjevanja skladnosti Za proizvod(e) in njihovo predvideno uporabo(e), ki je navedena spodaj, mora EOTA imenovati naslednji sistem(e) preverjanja skladnosti v ustrezni smernici za evropska tehnična soglasja: Proizvod(i) Predvidena uporaba(e) Raven(i) ali razred(i) glede obnašanja pri požaru Sistem(i) potrjevanja skladnosti Leseni okvir in sklopi polizdel- kov iz hlodov (kot opredeljeni v Prilogi I) v gradbenih objektih katerikoli 1 Sistem 1: Glej točko 2(i) Priloge III Direktive 89/106/EGS, brez inšpekcijskega preizkusa vzorcev. Specifikacija za sistem mora omogočati izvajanje sistema tudi kadar ni treba opredeliti obnašanja za neko lastnost, ker v vsaj eni državi članici sploh ni pravne zahteve za tako lastnost (glej člen 2(1) Direktive 89/106/EGS in, kjer je ustrezno, točko 1. 2. 3 razlagalnih dokumentov). V teh primerih se proizvajalcu ne sme naložiti preverjanja take lastnosti, če proizvajalec ne želi navesti tozadevnega obnašanja izdelka


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1314/1999 af 22. juni 1999 om ændring af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: 23. 6. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 156/21 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1314/1999 af 22. juni 1999 om ændring af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR  tiden gældende eksportrestitutioner i overensstemmelse med bilaget til nærværende forordning  under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1785/81 juni 1981 om den fælles markedsordning for af 30. sukker (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1148/98 (2), særlig artikel 19, stk. 4, andet afsnit, og ud fra følgende betragtninger: Eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1242/ 1999 (3); anvendelsen af de bestemmelser, der er nævnt i forord- ning (EF) nr. 1242/1999 på de oplysninger, som Kommissionen har kendskab til, fører til at ændre de for UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De i bilaget til forordning (EF) nr. 1242/1999 fastsatte eksportrestitutioner for de produkter, som er nævnt i artikel 1, stk. 1, litra a), i forordning (EØF) nr. 1785/81, i uforarbejdet stand og ikke denaturerede, ændres til de beløb, der er angivet i bilaget. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 23. juni 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, 22. juni 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 177 af 1. 7. 1981, s. 4. (2) EFT L 159 af 3. 6. 1998, s. 38. (3) EFT L 150 af 17. 6. 1999, s. 8. L 156/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 6. 1999 til Kommissionens forordning af 22. juni 1999 om ændring af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand BILAG Produktkode 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Restitutionsbeløb  EUR/100 kg  43,12 43,12 43,12 43,12 (1) (1) (2) (1) (1) (2)  EUR/1 % sakkarose × 100 kg  1701 91 00 9000 0,4688 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950  EUR/100 kg  46,88 46,88 46,88  EUR/1 % sakkarose × 100 kg  1701 99 90 9100 0,4688 (1) Dette beløb anvendes for råsukker med et udbytte på 92 %. Såfremt det udførte råsukkers udbytte ikke udgør 92 %, beregnes størrelsen af den restitution, der skal anvendes, i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 17a, stk. 4, i forord- ning (EØF) nr. 1785/81. (2) Denne fastsættelse blev suspenderet ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 2689/85 (EFT L 255 af 26. 9. 1985, s. 12), ændret ved forordning (EØF) nr. 3251/85 (EFT L 309 af 21. 11. 1985, s. 14)