title: Særberetning nr. 3/99 om Kommissionens forvaltning og kontrol af rentegodtgørelser, med Kommissionens svar (i henhold til artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF)

eurovoc_concepts:
European Court of Auditors
budgetary control
interest rate subsidy
management
report

formats: html pdf print

text: 29. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 217/1 I (Meddelelser) REVISIONSRETTEN om Kommissionens forvaltning og kontrol af rentegodtgłrelser, med Kommissionens svar S˘RBERETNING Nr. 3/99 (i henhold til artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF) (1999/C 217/01) INDHOLD Punkt Side INDLEDNING. Form(cid:229)let med beretningen og metodologi. Revisionsomr(cid:229)det. 1. 1-1. 7 1. 3-1. 5 1. 6-1. 7 BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE. 2. 1-2. 17 Den midlertidige SMV-facilitet. 2. 5 Rentegodtgłrelser i henhold til artikel 56, KS. 2. 6-2. 7 NIC/EIB-l(cid:229)n til genopbygning efter jordsk(cid:230)lv. Genopbygning p(cid:229) Madeira. Fredsprogrammet i Irland. De transeurop(cid:230)iske net. 2. 8 2. 9 2. 10 2. 11 E(cid:216)S-finansieringsmekanismen. 2. 12-2. 13 6. og 7. EUF. 2. 14-2. 16 Finansielt samarbejde med Middelhavslandene, Cypern, Malta og Slovenien. 2. 17 BEM˘RKNINGER OM FORVALTNING, REGNSKABSF(cid:216)RING OG KONTROL AF RENTEGODT- G(cid:216)RELSER. 3. 1-3. 16 Belłbene udbetalt til modtagerne. 3. 2-3. 5 De EIB-forvaltede projekters stłtteberettigelse og overv(cid:229)gningen af dem. 3. 6-3. 7 Rentegodtgłrelsernes effektivitet. 3. 8-3. 11 Regnskabsfłringen af rentegodtgłrelserne. 3. 12-3. 16 KONKLUSION. 4. 1-4. 4 2 2 3 3 3 5 5 5 5 5 6 6 6 7 7 7 7 8 8 Kommissionens svar. 11 C 217/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 7. 1999 INDLEDNING 1. 1. Siden 1967 har Kommissionen ydet stłtte i form af rente- godtgłrelser p(cid:229) grund af den v(cid:230)sentlige lłftestangseffekt, som dette finansielle instrument menes at have. Rentegodtgłrelser er stłtte, der i princippet ikke skal betales tilbage, til fremme af omfattende investeringer med forholdsvis begr(cid:230)nsede budgetud- gifter til fłlge (jf. tabel 1). I praksis ydes rentegodtgłrelser i forbindelse med bestemte 1. 2. l(cid:229)n. Disse l(cid:229)n ydes enten af Kommissionen eller af banker, herun- der Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank (EIB). I sidstn(cid:230)vnte tilf(cid:230)lde forvalter EIB ogs(cid:229) rentegodtgłrelserne i forbindelse med l(cid:229)nene p(cid:229) Kommissionens vegne (bortset fra rentegodtgłrelserne i for- bindelse med l(cid:229)nene til Madeira og Irland). mende. Det drejer sig om ca. halvdelen af det samlede vejledende l(cid:229)nebelłb (jf. tabel 1). Den er imidlertid stadig ansvarlig for gen- nemfłrelsen af det almindelige budget i henhold til EF-traktatens artikel 274. Det samme g(cid:230)lder, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r Det Europ(cid:230)iske Kul- og St(cid:229)lf(cid:230)llesskabs (EKSF) aktionsbudgetter og De Europ(cid:230)iske Udviklingsfonde (EUF). 1. 4. I denne beretning undersłges det, i hvilket omfang Kom- missionen opfylder sin forpligtelse p(cid:229) dette omr(cid:229)de og fłlgelig gennemfłrer s(cid:229)dan kontrol, at den kan udf(cid:230)rdige p(cid:229)lidelige regn- skaber og sikre, at de underliggende transaktioner er lovlige og formelt rigtige, samt evaluere effektiviteten af stłtten. Retten har undersłgt de procedurer for forvaltning og kontrol af rentegodt- głrelser, der anvendes i Kommissionens tjenester. Form(cid:229)let med beretningen og metodologi 1. 3. Kommissionen kan uddelegere forvaltningen af rentegodt- głrelserne, hvilket den głr for de fleste foranstaltningers vedkom 1. 5. Retten har allerede igennem (cid:229)rene foretaget s(cid:230)rlig revision af en r(cid:230)kke foranstaltninger i form af rentegodtgłrelser og offent- liggjort resultaterne i sine beretninger (jf. tabel 2). Denne beret- ning omhandler resultaterne af horisontal revision og d(cid:230)kker aspekter, som er f(cid:230)lles for flere forskellige foranstaltninger af denne type. Finansielle oplysninger om foranstaltninger i form af rentegodtgłrelser Tabel 1 Foranstaltninger Samlet vejledende belłb Forpligtelsesperiode Betalinger i 1997 SMV-faciliteten Artikel 56, KS NIC/EIB (cid:151) jordsk(cid:230)lv Madeira Irland TEN E(cid:216)S-FM 6. EUF 7. EUF 100 620 240 4 28 1994-1996 1967-1997 1982-1999 1996-2007 1995-1997 Ikke relevant 1995-1999 145 210 286 1993-1997 1986-1990 1991-1995 MTL/MEDA Ikke relevant 1992-1999 TSM Ikke relevant Siden 1978 Cypern og Malta Ikke relevant Siden 1976 Slovenien 20 1993-1997 0 18,5 3,4 0,5 pm 10,1 pm pm 53,1 4,5 21,2 1,4 4,2 (mio. ECU) Forvaltningen af rentegodtgłrelserne Delegeret til EIB Direkte af Kommissio- nen Delegeret til EIB Direkte af Kommissio- nen Direkte af Kommissio- nen Direkte af Kommissio- nen Delegeret til EIB 29. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 217/3 Oversigt over Rettens seneste bem(cid:230)rkninger om stłtte i form af rentegodtgłrelser Tabel 2 Foranstaltninger Rettens dokumenter SMV-faciliteten Bem(cid:230)rkninger under udarbejdelse Artikel 56, stk. 2, KS ¯rsberetningerne vedrłrende EKSF for regnskabs(cid:229)rene 1996, 15. 12. 1997), 1995 (EFT C 377 af 13. 12. 1996) og 1993 (EFT C 346 af 7. 12. 1994) (EFT C 380 af NIC/EIB-l(cid:229)n til genopbygning efter jordsk(cid:230)lv ¯rsberetningerne for regnskabs(cid:229)ret 1996 (EFT C 348 af 18. 11. 1997, punkt 18. 7- 18. 24), 1994 (EFT C 303 af 14. 11. 1995, punkt 8. 3-8. 23), 1993 (EFT C 327 af 24. 11. 1994, punkt 10. 3-10. 19) og 1991 (EFT C 330 af 15. 12. 1992, punkt 12. 12- 12. 48) Irland EUF Bem(cid:230)rkninger under udarbejdelse EUF-DAS(cid:146)en for 1996 (EFT C 348 af 18. 11. 1997, punkt 22. 46), 1995 (EFT C 395 af 31. 12. 1996, punkt 3. 9, 3. 69 og 3. 77) og 1994 (EFT C 352 af 30. 12. 1995, punkt 3. 9 og 3. 29) ¯rsberetningerne for regnskabs(cid:229)rene 1993 (EFT C 327 af 24. 11. 1994, punkt 15. 87 ff. ) og 1991 (EFT C 330 af 15. 12. 1992, punkt 17. 42 ff. ) Tredjelande i Middelhavsomr(cid:229)det S(cid:230)rberetning nr. 1/98 (EFT C 98 af 31. 3. 1998, punkt 137-149) og nr. 3/91 (EFT C 252 af 26. 9. 1991, navnlig punkt 4. 21) Revisionsomr(cid:229)det 1. 6. Revisionen omfattede den samlede stłtte i form af rente- godtgłrelser finansieret over Den Europ(cid:230)iske Unions almindelige budget, EKSF(cid:146)s aktionsbudget eller EUF. Retsgrundlaget for de fle- ste af disse foranstaltninger er r(cid:229)dsafgłrelser. Foranstaltninger til fordel for tredjelande indg(cid:229)r som regel i aftaler, konventioner eller protokoller undertegnet med disse tredjelande. Princippet for denne stłtte er at mindske modtagernes finansielle byrde ved i deres sted at betale eller ved at refundere en del af de skyldige ren- ter af visse l(cid:229)n, som modtagerne har optaget. 1. 7. Nogle rentegodtgłrelser omhandles ikke i denne beretning, bl. a. fłlgende: a) Stłrstedelen af foranstaltningerne i form af rentegodtgłrelser, der ikke er opfłrt separat p(cid:229) en budgetpost, og som er poste- ret i budgettet under andre stłtteformer. b) Rentegodtgłrelser udbetalt af nationale organer inden for rammerne af strukturfondene og EFRU(cid:146)s »kvasirentegodtgł- relser«, der udbetales p(cid:229) grundlag af l(cid:229)n, modtagerne har ind- g(cid:229)et, men i form af stłtte. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE 2. 1. Tabel 3 er en oversigt over foranstaltningerne i form af ren- tegodtgłrelser fordelt p(cid:229) m(cid:229)l. M(cid:229)l og betingelser for stłtten i form af rentegodtgłrelser (cid:151) f. eks. kriterierne for stłtteberettigelse (cid:151) er meget forskellige og har meget f(cid:229) f(cid:230)llestr(cid:230)k, bl. a. fordi de łko- nomiske forhold varierer meget fra foranstaltning til foranstalt- ning. 2. 2. Beregnings-, udbetalings- og regnskabsfłringsmetoderne varierer derfor betydeligt fra foranstaltning til foranstaltning. Kun rentegodtgłrelser udbetalt inden for rammerne af EUF og i Mid- delhavslandene, Malta, Cypern og Slovenien har mange ligheder. 2. 3. Den (cid:229)rlige rentegodtgłrelsessats er p(cid:229) mellem 1,5 % og 4 % af det godtgjorte belłb for et tidsrum p(cid:229) mellem fem (cid:229)r og op til l(cid:229)nenes samlede lłbetid. Der er s(cid:230)rlige regler for de transeuro- p(cid:230)iske net (TEN), eftersom rentegodtgłrelsen kan n(cid:229) op p(cid:229) 100 % af renterne over fem (cid:229)r (jf. punkt 2. 11). 2. 4. Tabel 1 er finansielle data vedrłrende foranstaltningerne i form af rentegodtgłrelser. De omtales kort nedenfor. Den midlertidige SMV-facilitet 2. 5. Rentegodtgłrelser i forbindelse med l(cid:229)n, EIB yder til sm(cid:229) og mellemstore virksomheder inden for rammerne af den midlerti- dige l(cid:229)nefacilitet (1), ydes med det form(cid:229)l at styrke de europ(cid:230)iske SMV(cid:146)s konkurrenceevne og at fremme oprettelsen af arbejdsplad- ser. Rentegodtgłrelserne er p(cid:229) 2 % om (cid:229)ret i en periode p(cid:229) hłjst fem (cid:229)r. L(cid:229)nene skal mindst lłbe i fem (cid:229)r og kan maksimalt d(cid:230)kke 75 % af investeringerne. Der kan hłjst ydes 3 000 ECU i rente- godtgłrelser pr. oprettet arbejdsplads. (1) R(cid:229)dets afgłrelse 94/217/EF af 19. april 1994 om rentegodtgłrelser fra F(cid:230)llesskabet p(cid:229) l(cid:229)n ydet til sm(cid:229) og mellemstore virksomheder af Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank som led i dennes midlertidige l(cid:229)nefaci- litet, EFT L 107 af 28. 4. 1994, s. 57. Oversigt over foranstaltningerne i form af rentegodtgłrelser fordelt p(cid:229) m(cid:229)l Tabel 3 M(cid:229)l Foranstaltning L(cid:229)nenes oprindelse Rentegodtgłrelsernes oprindelse ¯rlig rentegodtgłrelsessats Rentegodtgłrelsernes lłbetid Specifikke gr(cid:230)nser for rentegodtgłrelserne Mellemled Modtagere Oprettelse af arbejdspladser SMV-faciliteten EIB EF 2 % 5 (cid:229)r (cid:151) 3 000 ECU pr. oprettet arbejdsplads (cid:151) 81 000 ECU pr. virksomhed (sm(cid:229) virksomheder) (cid:151) 7,5 % af investeringen EIB, agenter og banker SMV i EU Artikel 56, KS Kommissionen EKSF (cid:151) 2 000 ECU pr. oprettet Banker arbejdsplads Virksomheder i EKSF- omr(cid:229)derne Genopbygning af katastroferamte omr(cid:229)der NIC/EIB (cid:151) jordsk(cid:230)lv Madeira Fredsbestr(cid:230)belser i en region Irland EIB EIB EIB eller Kommis- sionen EF 3 % 3 % 3 % 10 (cid:229)r 12 (cid:229)r EF 4 % derefter 3 % 5 (cid:229)r Ikke relevant EIB EIB og den autonome region Madeira Nationale organer og banker Ikke relevant (cid:151) omkostninger ved projektet < 12 mio. ECU (cid:151) l(cid:229)n < 50 % af projektet (cid:151) l(cid:229)n mellem 15 000 ECU og 3 mio. ECU i Nordirland og mellem 15 000 ECU og 1 mio. ECU i de tilgr(cid:230)nsende counties (cid:151) rentebelłbet i fem (cid:229)r (cid:151) 10 % af projektomkostningerne EIB eller andre banker Offentligretlige organer i de jordsk(cid:230)lvsramte omr(cid:229)der SMV og andre, der investerer i det p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)de Offentligretlige organer og privatretlige virksomheder Offentligretlige organer AVS-lande og OLT Berłrte tredjelande Udvikling af trans- europ(cid:230)iske net TEN EIB eller andre banker EF Form(cid:229)lslłs 5 (cid:229)r Mindskelse af sk(cid:230)vheder i E(cid:216)S E(cid:216)S-FM Finansielt samarbejde med tredjelande 6. og 7. EUF EIB EIB MTL/MEDA/TSM Cypern, Malta, Slovenien EF gennem E(cid:216)S-FM EUF EF 2 % 10 (cid:229)r Ikke relevant Mellem 3 % og 6 % Maksimalt 25 (cid:229)r Ikke relevant Mellem 1,5 % og 3 % Gennemsnitligt 15-20 (cid:229)r EIB EIB C 2 1 7 / 4 D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s i T d e n d e. 2 9 7 1 9 9 9 29. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 217/5 Rentegodtgłrelser i henhold til artikel 56, KS Genopbygning p(cid:229) Madeira 2. 6. Omstillingsl(cid:229)n i medfłr af artikel 56, stk. 2, litra a), KS (2), er beregnet til virksomheder i EKSF-omr(cid:229)der, der foretager job- skabende investeringer. De seneste (cid:229)r har rentegodtgłrelserne v(cid:230)ret p(cid:229) 3 % om (cid:229)ret i fem (cid:229)r og har hłjst kunnet belłbe sig til 2 000 ECU pr. oprettet arbejdsplads. 2. 9. L(cid:229)net til genopbygning af de omr(cid:229)der p(cid:229) Madeira, der blev ramt af en cyklon i oktober 1993 (8), tager sigte p(cid:229) at mildne de łkonomiske og sociale konsekvenser af katastrofen for befolkning- en. Midlerne skal finansiere projekter vedrłrende vejinfrastruktu- rer, udbedring af bjergskr(cid:229)ninger, vandforsyning, et vandkraft- v(cid:230)rk samt boliger. Disse arbejder har v(cid:230)ret i gang siden 1993. Rentegodtgłrelsen er p(cid:229) 3 % om (cid:229)ret i 12 (cid:229)r. 2. 7. Da EKSF-traktaten udlłber i 2002, blev de sidste forpligtel- ser vedrłrende denne foranstaltning indg(cid:229)et i 1997 (for 1,8 mio. ECU), og Kommissionen skal nu kun afholde betalinger eller fore- tage annulleringer eller tilbagesłge belłb i forbindelse med de indg(cid:229)ede forpligtelser, hvor restbelłbet androg 210 mio. ECU pr. 31. december 1997. De seneste (cid:229)r har Retten fremsat bem(cid:230)rknin- ger om denne foranstaltning (3). Fredsprogrammet i Irland NIC/EIB-l(cid:229)n til genopbygning efter jordsk(cid:230)lv 2. 8. Rentegodtgłrelserne til fordel for genopbygningen af kata- stroferamte omr(cid:229)der efter jordsk(cid:230)lv, der fandt sted i Italien i 1980 (4) og i Gr(cid:230)kenland i 1981 (5) og 1986 (6), blev ydet til gen- opbygningen af produktionsapparatet og genrejsningen af den łkonomiske og sociale infrastruktur i disse omr(cid:229)der. Rentegodt- głrelserne er p(cid:229) 3 % om (cid:229)ret i l(cid:229)nenes fulde lłbetid (ti (cid:229)r) og udbetales hvert halve (cid:229)r af Kommissionen til EIB som supplement til den nedsatte rentesats, modtagerne betaler. De seneste (cid:229)r har Retten fremsat bem(cid:230)rkninger om denne foranstaltning (7). (2) Artikel 56, stk. 2, litra a), i traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske Kul - og St(cid:229)lf(cid:230)llesskab (EKSF). (3) Rettens (cid:229)rsberetninger vedrłrende EKSF for regnskabs(cid:229)rene 1993 (EFT C 346 af 7. 12. 1994), 1995 (EFT C 377 af 13. 12. 1996) og 1996 (EFT C 380 af 15. 12. 1997). (4) R(cid:229)dets afgłrelse 81/19/E(cid:216)F af 20. januar 1981 om F(cid:230)llesskabets eks- traordin(cid:230)re hj(cid:230)lp til genopbygning af de katastroferamte omr(cid:229)der i Italien efter jordsk(cid:230)lvet i november 1980, EFT L 37 af 10. 2. 1981, s. 21. (5) R(cid:229)dets afgłrelse 81/1013/E(cid:216)F af 14. december 1981 om F(cid:230)llesska- bets ekstraordin(cid:230)re hj(cid:230)lp til genopbygning af de katastroferamte omr(cid:229)der i Gr(cid:230)kenland efter jordsk(cid:230)lvet i februar/marts 1981, EFT L 367 af 23. 12. 1981, s. 27. (6) R(cid:229)dets afgłrelse 88/561/E(cid:216)F af 7. november 1988 om ekstraordin(cid:230)r hj(cid:230)lp fra F(cid:230)llesskabet til genopbygning af de omr(cid:229)der i Gr(cid:230)kenland, der blev ramt af jordsk(cid:230)lvene i september 1986, EFT L 309 af 15. 11. 1988, s. 32. (7) Rettens (cid:229)rsberetninger med bem(cid:230)rkninger om NIC/EIB-l(cid:229)n til genop- bygning efter jordsk(cid:230)lv: (cid:229)rsberetninger for regnskabs(cid:229)rene 1996 (EFT C 348 af 18. 11. 1997, punkt 18. 7-18. 24), 1994 (EFT C 303 af 14. 11. 1995, punkt 8. 3-8. 23), 1993 (EFT C 327 af 24. 11. 1994, punkt 10. 3-10. 19) og 1991 (EFT C 330 af 15. 12. 1992, punkt 12. 12-12. 48). 2. 10. Blandt de ca. 30 foranstaltninger fastsat i f(cid:230)llesskabsinitia- tivet (9) i forbindelse med »det s(cid:230)rlige stłtteprogram for fred og forsoning i Nordirland og de tilgr(cid:230)nsende counties i Irland, 1995- 1999« er sigtet med det initiativ, der omfatter rentegodtgłrelser, specifikt at fremme produktive investeringer, der głr det muligt at oprette og bevare arbejdspladser. Ved beregningen af rentegodt- głrelserne, der i 1995-1997 var p(cid:229) 4 % om (cid:229)ret og p(cid:229) 3 % om (cid:229)ret i 1998 og 1999, blev antallet af oprettede eller bevarede arbejds- pladser imidlertid ikke taget i betragtning. De transeurop(cid:230)iske net 2. 11. Rentegodtgłrelserne, der indg(cid:229)r i f(cid:230)llesskabsstłtten til trans- europ(cid:230)iske net (TEN) (10), udgjorde p(cid:229) tidspunktet for vedtagelsen af denne beretning kun en mindre del af de fire stłtteformer, denne foranstaltning omfatter. Stłtten tager sigte p(cid:229) at fremme de nationale transportnets sammenkobling og interoperabilitet (11) samt adgangen til disse net. Rentegodtgłrelserne kan n(cid:229) op p(cid:229) 100 % af de af modtageren betalte renter de fłrste fem (cid:229)r af l(cid:229)nets lłbetid, forudsat at de ikke overstiger 10 % af de samlede omkost- ninger ved projektet. (8) R(cid:229)dets afgłrelse 95/250/EF af 29. juni 1995 om ekstraordin(cid:230)r hj(cid:230)lp fra F(cid:230)llesskabet til genopbygning af de omr(cid:229)der p(cid:229) Madeira, der blev ramt af en cyklon i oktober 1993, EFT L 159 af 11. 7. 1995, s. 16. (9) Kommissionens afgłrelse C(96)1592 af 23. juli 1996 og C(95)1789 af 28. juli 1995 om EFRU(cid:146)s, FSR(cid:146)s, EUGFL, Garantisektionens og FIUF(cid:146)s deltagelse i et f(cid:230)llesskabsinitiativ vedrłrende fred og forsoning i Nordirland og de tilgr(cid:230)nsende counties i Irland. (10) R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 2236/95 af 18. september 1995 om gene- relle regler for F(cid:230)llesskabets finansielle stłtte inden for transeurop(cid:230)i- ske net, EFT L 228 af 23. 9. 1995, s. 1. (11) Der ydes ikke stłtte i form af rentegodtgłrelse til andre net end trans- portnet, dvs. telekommunikation og energi. C 217/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 7. 1999 E(cid:216)S-finansieringsmekanismen 2. 12. Kommissionen overfłrer hvert (cid:229)r belłb til Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)des finansieringsmekanisme (E(cid:216)S- FM) (12). Belłbene udgłr ca. 80 % af mekanismens indt(cid:230)gter og svarer til de bidrag, (cid:216)strig, Finland og Sverige tidligere betalte, og som EU har afholdt siden disse tre landes tiltr(cid:230)delse af EU. E(cid:216)S-FM udbetaler stłtte og rentegodtgłrelser for at mindske de łkonomiske og sociale sk(cid:230)vheder mellem regionerne i EU. Pro- jekter, der gennemfłres i Gr(cid:230)kenland, Irland, Portugal og visse spanske regioner, er stłtteberettigede. Stłtten ydes fortrinsvis til projekter inden for miljł, transport og uddannelse (13). 2. 13. Rentegodtgłrelserne er 2 % om (cid:229)ret i hłjst ti (cid:229)r. Ved udbe- talingen af et l(cid:229)n h(cid:230)ver EIB det samlede belłb for de tilsvarende rentegodtgłrelser, opgjort til nutidsv(cid:230)rdi, p(cid:229) E(cid:216)S-FM(cid:146)s lłbende konto i EIB. Enten udbetaler EIB belłbet til modtageren, der efter- fłlgende betaler renter til Banken til den fulde rentesats, eller EIB lader belłbet blive st(cid:229)ende. I dette tilf(cid:230)lde betaler l(cid:229)neren EIB ren- ter til en lavere sats. 6. og 7. EUF 2. 14. 6. og 7. Europ(cid:230)iske Udviklingsfond (14) yder udviklingsbi- stand til lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) samt over- słiske lande og territorier (OLT), bl. a. i form af rentegodtgłrelser. Finansiering af produktive projekter og programmer til fremme af industri, agroindustri, turisme, minedrift og energi samt transport og telekommunikation inden for disse sektorer skal prioriteres hłjest. 2. 16. For et givet l(cid:229)n betaler Kommissionen EIB rentegodtgłrel- serne opgjort til nutidsv(cid:230)rdi og svarende til de belłb, der skal betales de fłlgende (cid:229)r, hver gang renterne p(cid:229) l(cid:229)net forfalder til betaling. Den del af belłbet, der vedrłrer de fłlgende regnskabs(cid:229)r, fremg(cid:229)r ikke af EUF(cid:146)s regnskaber, fordi Kommissionen har valgt at anvende kasseregnskabsprincippet. Finansielt samarbejde med Middelhavslandene, Cypern, Malta og Slovenien 2. 17. Der ydes rentegodtgłrelser inden for rammerne af det finansielle samarbejde (MTL) med alle tredjelande i Middelhavs- omr(cid:229)det (16), visse protokoller om finansielt og fagligt samarbejde indg(cid:229)et af F(cid:230)llesskabet med tredjelandene i det sydlige Middel- havsomr(cid:229)de (17) (TSM), ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af de łkonomiske og sociale strukturer inden for ram- merne af Euro-Middelhavs-partnerskabet (18) (MEDA, der med virkning fra 1. januar 1997 har erstattet MTL til TSM), og visse finansprotokoller, som F(cid:230)llesskabet har indg(cid:229)et med Malta (19), Cypern (20) og Slovenien (21). Som det er tilf(cid:230)ldet med EUF, udbe- tales og regnskabsfłres belłbet svarende til rentegodtgłrelserne opgjort til nutidsv(cid:230)rdi. (16) R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 1763/92 af 29. juni 1992 om finansielt samarbejde af interesse for alle tredjelande i Middelhavsomr(cid:229)det, EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 5, som (cid:230)ndret ved R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1735/94 af 11. juli 1994, EFT L 182 af 16. 7. 1994, s. 6. (17) R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 1762/92 af 29. juni 1992 om gennem- fłrelse af protokollerne om finansielt og fagligt samarbejde indg(cid:229)et af F(cid:230)llesskabet med tredjelandene i Middelhavsomr(cid:229)det, EFT L 181 af 1. 7. 1992. (18) R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1488/96 af 23. juli 1996 om finansielle og tekniske ledsageforanstaltninger (MEDA) i forbindelse med reformen af de łkonomiske og sociale strukturer inden for rammerne af Euro- Middelhavs-partnerskabet, EFT L 189 af 30. 7. 1996, s. 24. (19) (cid:151) R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 939/76 af 23. april 1976 om indg(cid:229)- else af finansprotokollen om fasts(cid:230)ttelse af visse bestemmelser vedrłrende aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske F(cid:230)llesskab og Malta, EFT L 111 af 28. 4. 1976, s. 1. 2. 15. Principielt er rentegodtgłrelserne p(cid:229) s(cid:229)danne l(cid:229)n p(cid:229) 4 % i hele l(cid:229)nets lłbetid, men de tilpasses s(cid:229)ledes, at den rentesats, l(cid:229)ne- ren skal b(cid:230)re, er p(cid:229) 3-6 %. Denne l(cid:229)ner er imidlertid ofte et mel- lemled (centralbank eller forretningsbank), der l(cid:229)ner ud til de endelige modtagere til en sats, der navnlig p(cid:229) grund af den anvendte valuta kan v(cid:230)re meget hłjere (15) (12) Del VIII (cid:151) Finansieringsmekanisme (cid:151) i aftalen om Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)de, EFT L 1 af 3. 1. 1994, s. 28. (13) Protokol nr. 38 om finansieringsmekanismen (cid:151) tilknyttet som bilag til aftalen om Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)de. (14) Tredje AVS-E(cid:216)F-konvention, undertegnet i LomØ den 8. december 1984, EFT L 86 af 31. 3. 1986. (15) S(cid:230)rberetning nr. 24/98 om transaktioner med risikovillig kapital finansieret over EUF(cid:146)s midler, EFT C 389 af 14. 12. 1998, punkt 3. (cid:151) R(cid:229)dets afgłrelse 89/378/E(cid:216)F af 12. juni 1989 om indg(cid:229)else af protokollen om finansielt og teknisk samarbejde mellem Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske F(cid:230)llesskab og Malta, EFT L 180 af 27. 6. 1989, s. 46. (20) (cid:151) R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2760/78 af 23. november 1978 om indg(cid:229)else af finansprotokollen mellem Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomi- ske F(cid:230)llesskab og Republikken Cypern, EFT L 332 af 29. 11. 1978, s. 1. (cid:151) R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 787/84 af 26. marts 1984 om indg(cid:229)- else af protokollen om finansielt og teknisk samarbejde mellem Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab og Republikken Cypern, EFT L 85 af 28. 3. 1994, s. 37. (cid:151) R(cid:229)dets afgłrelse 90/153/E(cid:216)F af 26. februar 1990 om indg(cid:229)else af protokollen om finansielt og teknisk samarbejde mellem Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske F(cid:230)llesskab og Republikken Cypern, EFT L 82 af 29. 3. 1990, s. 32. (21) R(cid:229)dets afgłrelse 93/408/E(cid:216)F af 19. juli 1993 om indg(cid:229)else af proto- kollen om finansielt samarbejde mellem Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske F(cid:230)llesskab og Republikken Slovenien, EFT L 189 af 29. 7. 1993, s. 152. 29. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 217/7 BEM˘RKNINGER OM FORVALTNING, REGNSKABSF(cid:216)RING OG KONTROL AF RENTEGODTG(cid:216)RELSER 3. 1. Tabel 1 er en oversigt over 13 foranstaltninger, hvoraf de ni forvaltes af EIB. Bem(cid:230)rkningerne i punkt 3. 2-3. 7 g(cid:229)r kun p(cid:229) de rentegodtgłrelser, som EIB forvalter i henhold til Kommissionens mandat. Belłbene udbetalt til modtagerne 3. 2. Stłrrelsen af den stłtte, de endelige modtagere f(cid:229)r udbetalt, afh(cid:230)nger af de finansielle mellemled, eftersom de kan f(cid:229) del i rentegodtgłrelserne ved at regulere rentesatsen eller andre ele- menter i de l(cid:229)n, de tilbyder (f. eks. provision, valutakurs eller valłr- dage). Der er dermed risiko for, at de finansielle mellemled bereg- ner sig en hłjere rente end fastsat, og at stłtten til modtagerne uretm(cid:230)ssigt neds(cid:230)ttes tilsvarende. 3. 3. Eftersom Kommissionen har delegeret forvaltningen af ren- tegodtgłrelserne til EIB, kontrollerer den ikke betingelserne for de l(cid:229)n, der i givet fald udbetales af de finansielle mellemled. I łvrigt har den almindeligvis ikke engang de nłdvendige oplysninger til at foretage s(cid:229)dan kontrol. Hertil kommer, at ikke alle banker kan udbetale rentegodtgłrelser, men kun et begr(cid:230)nset antal udvalgt af EIB, og det kan p(cid:229)virke konkurrencen i sektoren. 3. 4. I de tilf(cid:230)lde, hvor l(cid:229)nene ydes over l(cid:229)n optaget direkte med henblik p(cid:229) udl(cid:229)n, błr rentemarginalen kontrolleres. Kommissio- nen tilbyder EKSF-l(cid:229)n p(cid:229) lige s(cid:229) gunstige vilk(cid:229)r, som den selv opn(cid:229)r som fłrsteklasses l(cid:229)ntager, ogs(cid:229) n(cid:229)r den kan opn(cid:229) mere fordelagtige refinansieringer af igangv(cid:230)rende transaktioner. Ret- ten har ikke mulighed for at revidere EIB(cid:146)s rentemarginal p(cid:229) udl(cid:229)n af l(cid:229)nte midler. Det er ikke fastsat i l(cid:229)nekontrakterne, at betingel- serne kan (cid:230)ndres, s(cid:229) l(cid:229)ntagerne kan tilbydes gunstigere vilk(cid:229)r i tilf(cid:230)lde af en positiv markedsudvikling. 3. 5. N(cid:229)r der ydes EIB-l(cid:229)n af EIB(cid:146)s egne midler sammenlignes ren- tesatserne ikke med markedsrenterne. EIB har s(cid:230)rlige privile- gier (22) og monopol p(cid:229) tildeling af visse rentegodtgłrelser, og derfor kan markedskr(cid:230)fternes frie spil ikke sikre, at EIB(cid:146)s rente- (22) Protokollen vedrłrende De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers privilegier og immuniteter, tilknyttet som bilag til Bruxelles-traktaten af 8. april 1965. marginaler holdes inden for de gr(cid:230)nser, der er fastsat i Bankens vedt(cid:230)gter (23). Der er i łvrigt en sammenh(cid:230)ng mellem dette spłrgsm(cid:229)l og EIB(cid:146)s viderefakturering af administrationsomkost- ninger for Bankens forvaltning (24) i henhold til Kommissionens mandat og for dennes regning, jf. Rettens bem(cid:230)rkninger i (cid:229)rsbe- retningen for regnskabs(cid:229)ret 1994 (punkt 8. 36-8. 43) og 1993 (punkt 10. 26-10. 30). De EIB-forvaltede projekters stłtteberettigelse og overv(cid:229)gning- en af dem 3. 6. I de fleste tilf(cid:230)lde er det EIB, der udv(cid:230)lger de projekter, der kan ydes l(cid:229)n med rentegodtgłrelse til, og kontrollerer, om de er stłtteberettigede. Kommissionen har undertiden intet kendskab til projekterne eller de endelige modtagere og bliver derfor stillet over for et fait accompli. Det sker ogs(cid:229), at det er Kommissionen der tr(cid:230)ffer afgłrelse om stłtte p(cid:229) grundlag af oplysninger fra EIB, men i praksis godkender den s(cid:229) blot de forslag, den f(cid:229)r forelagt af Banken (25). 3. 7. N(cid:229)r EIB indsender situationsrapporter til Kommissionen om de igangv(cid:230)rende investeringer (cid:151) hvilket Banken ikke altid głr (cid:151) analyserer Kommissionen dem ikke. Kommissionens interesse for disse dokumenter er meget begr(cid:230)nset. Den mener nemlig ikke, at det er dens opgave at głre et arbejde om, som EIB allerede har udfłrt, og betragter som den v(cid:230)sentligste risiko ved disse trans- aktioner, at l(cid:229)nene ikke bliver tilbagebetalt, hvilket EIB imidlertid fłrer omhyggeligt tilsyn med. Og endelig mener Kommissionen, at der ofte er tale om relativt begr(cid:230)nsede budgetudgifter, navnlig n(cid:229)r rentegodtgłrelserne ledsages af andre mere omkostningskr(cid:230)- vende foranstaltninger. Rentegodtgłrelsernes effektivitet 3. 8. I de fleste tilf(cid:230)lde er der ingen direkte sammenh(cid:230)ng mel- lem rentesatsen p(cid:229) l(cid:229)n med rentegodtgłrelse og markedsrenten, som svinger meget efter l(cid:229)nets lłbetid, og hvilket land der er tale om. Rentesatsen p(cid:229) l(cid:229)n med rentegodtgłrelse fasts(cid:230)ttes ikke p(cid:229) grundlag af en analyse af, hvor renteniveauet skal ligge, for at rentegodtgłrelsen virkelig skal fungere effektivt. (23) Artikel 2 i EIB(cid:146)s vedt(cid:230)gter, hvori henvises til artikel 198 E i traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab. Det fasts(cid:230)ttes heri, at EIB yder l(cid:229)n og garantier uden sigte p(cid:229) fortjeneste. (24) EIB kan tage en forvaltningsprovision i forbindelse med forvaltningen af visse transaktioner, der skal d(cid:230)kke de faktiske omkostninger ved denne forvaltning. Retten har aldrig f(cid:229)et tilstr(cid:230)kkelige oplysninger til selv at kunne sikre sig, at denne regel overholdes. (25) I forbindelse med samarbejdet med Middelhavslandene undersłger Kommissionen selv sagerne. C 217/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 7. 1999 3. 9. M(cid:229)lene for de fleste af de berłrte foranstaltninger er define- ret meget generelt. Derfor, og n(cid:229)r der heller ikke er sat tal p(cid:229) m(cid:229)lene, er det vanskeligt at vurdere, i hvilket omfang m(cid:229)lene fak- tisk er opfyldt. 3. 10. I praksis nłjes Kommissionen med at registrere de gen- nemfłrte projekter og de afholdte udgifter. Efter Rettens opfat- telse er en hłj udnyttelsesgrad ikke ensbetydende med effektivitet. Om denne form for stłtte kan give positive resultater (hvilket ikke er det samme som effektivitet), afh(cid:230)nger nemlig bl. a. af, om den er et interessant tilbud ikke kun for de endelige modtagere, men ogs(cid:229) for de finansielle mellemled. Men de finansielle mellemled »markedsfłrer« stłtten under hensyntagen til deres egne interes- ser (f. eks. for at tiltr(cid:230)kke nye interessante kunder eller for at holde p(cid:229) de kunder, de allerede har), og selv om disse interesser ikke er i modstrid med m(cid:229)lene for EU-stłtten, svarer de ikke nłdvendig- vis til dem. 3. 11. For de to foranstaltninger, der er betinget af oprettelse af arbejdspladser (SMV-faciliteten og l(cid:229)n i henhold til artikel 56, KS), anvendes antallet af oprettede arbejdspladser som effektivitetskri- terium. Kommissionen freml(cid:230)gger imidlertid resultaterne i stati- stisk form uden at analysere (cid:229)rsagssammenh(cid:230)ngen mellem de oprettede arbejdspladser og de udbetalte rentegodtgłrelser. Ret- ten har foretaget undersłgelser omfattende en r(cid:230)kke stłttemod- tagere og er n(cid:229)et frem til fłlgende konklusion om disse to foran- staltninger: Den faktiske effekt af rentegodtgłrelserne har stort set v(cid:230)ret lig nul, og de har snarere betydet en ekstrafortjeneste for modtagerne, som af andre (cid:229)rsager har foretaget jobskabende inve- steringer og dermed har kunnet opn(cid:229) f(cid:230)llesskabsstłtte. blive nłdsaget til at tilbagebetale en del af belłbet til EF eller EUF, f. eks. hvis de l(cid:229)n, som rentegodtgłrelserne er knyttet til, tilbage- betales fłr forfaldstid. Til geng(cid:230)ld har hverken EF eller EUF indi- katorer (f. eks. fordringer eller fordringsoverslag), der tvinger dem til at v(cid:230)re opm(cid:230)rksomme p(cid:229), hvad der sker med rentegodtgłrel- serne, efter at de er udbetalt, eftersom de tilsvarende belłb ikke opfłres p(cid:229) aktivsiden p(cid:229) EF(cid:146)s (26) eller EUF(cid:146)s balance. 3. 14. Problemet er et andet i forbindelse med SMV-faciliteten, for rentegodtgłrelserne blev udbetalt samlet som forskud (93,5 mio. ECU fra 1994 til 1996). Det skyldtes hovedsagelig, at der var mid- ler til r(cid:229)dighed p(cid:229) budgettet. EIB udbetalte belłbene til modta- gerne (93,4 mio. ECU) i perioden 1995-1998. Denne tidsforskyd- ning fremg(cid:229)r ikke af EU(cid:146)s regnskaber. Pr. 31. december 1997 androg de rentegodtgłrelser, der endnu ikke var udbetalt til mod- tagerne, 0,1 mio. ECU. Endvidere var renteindt(cid:230)gterne af mid- lerne p(cid:229) den lłbende konto i EIB (ca. 9 mio. ECU) ikke blevet fast- lagt som budgetindt(cid:230)gt. 3. 15. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r NIC-l(cid:229)nene til genopbygning efter jord- sk(cid:230)lv og Madeira-l(cid:229)net, betales rentegodtgłrelserne hver gang, der forfalder renter. I overensstemmelse med kasseregnskabsprin- cippet regnskabsfłres godtgłrelser for p(cid:229)lłbne renter, som endnu ikke er forfaldet til betaling, ikke. Endvidere er de ikke-p(cid:229)lłbne renter, der skal betales senere, og som pr. 31. december 1997 androg i alt 6,1 mio. ECU for NIC-l(cid:229)nene til genopbygning efter jordsk(cid:230)lv og 3,3 mio. ECU for Madeira-l(cid:229)net, ikke medtaget uden for balancen. 3. 16. Det fremg(cid:229)r af de tre foreg(cid:229)ende punkter, at samme łko- nomiske realitet afspejles forskelligt i regnskaberne alt efter den tekniske opbygning af foranstaltningerne. Man kan ikke danne sig et klart billede af forholdene ved at l(cid:230)se regnskaberne. Regnskabsfłringen af rentegodtgłrelserne KONKLUSION 3. 12. Kommissionen regnskabsfłrer i de fleste tilf(cid:230)lde de rente- godtgłrelser, den udbetaler til EIB, uden at kontrollere beregning- erne. Den kontrollerer ikke engang beregningerne, n(cid:229)r rentegodt- głrelserne udbetales som forskud og beregnes til nutidsv(cid:230)rdi. Under gennemgangen af sagsakterne i Kommissionen har Retten ikke fundet spor af kontrol fłr regnskabsfłring. 3. 13. I forbindelse med det almindelige budget og EUF (det for- holder sig anderledes med EKSF(cid:146)s aktionsbudget) regnskabsfłres udgifterne i form af rentegodtgłrelser, n(cid:229)r der indg(cid:229)s forpligtelser for dem, og derefter, n(cid:229)r de udbetales. N(cid:229)r belłbet udbetalt til EIB for et l(cid:229)n med flere (cid:229)rs lłbetid svarer til nutidsv(cid:230)rdien af de sam- lede rentegodtgłrelser (jf. punkt 2. 15), opfłrer Banken den del af belłbet, der vedrłrer de fłlgende regnskabs(cid:229)r, p(cid:229) passivsiden, s(cid:229) l(cid:230)nge den har belłbet st(cid:229)ende (321,6 mio. ECU i rentegodtgłrel- ser modtaget som forskud pr. 31. december 1997), da den kunne 4. 1. Kommissionen błr for at sikre en forsvarlig łkonomisk for- valtning af rentegodtgłrelserne: (cid:151) sikre sig, at finansielle mellemled ikke kr(cid:230)ver alt for hłje ren- ter; s(cid:229)danne finansielle mellemled błr udv(cid:230)lges p(cid:229) et gen- nemskueligt og rimeligt grundlag, s(cid:229) det undg(cid:229)s, at visse finansieringsinstitutter stilles gunstigere end deres konkurren- ter (cid:151) evaluere foranstaltningernes effektivitet, dvs. m(cid:229)le s(cid:229)vel m(cid:229)lop- fyldelsesgraden, n(cid:229)r det er muligt (jf. punkt 3. 9), som rente- godtgłrelsernes faktiske effekt (jf. punkt 3. 10-3. 11). (26) Rettens revisionserkl(cid:230)ring om aktiviteterne i forbindelse med det almindelige budget for regnskabs(cid:229)ret 1997, EFT C 349 af 17. 11. 1998, punkt 8. 6-8. 7. 29. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 217/9 4. 2. Regnskabsfłringen af rentegodtgłrelserne i EU(cid:146)s og EUF(cid:146)s regnskaber kunne harmoniseres bedre, s(cid:229) det blev lettere at l(cid:230)se regnskaberne, som błr indeholde mere fuldst(cid:230)ndige oplysninger (jf. punkt 3. 13-3. 16). Endvidere błr Kommissionen kontrollere beregningerne af de anvendte kalkulationsrenter og undersłge, om de er berettigede (jf. punkt 3. 12). 4. 3. N(cid:229)r EIB fordeler rentegodtgłrelserne (jf. tabel 1), foretager Kommissionen s(cid:229) godt som ingen kontrol og forlader sig alt for meget p(cid:229) EIB. Delegering af forvaltning betyder ikke delegering af ansvar, og derfor błr Kommissionen: (cid:151) sikre sig, at rentegodtgłrelsesbelłbet svarer til den stłtte, som de endelige modtagere rent faktisk modtager, fratrukket den fastsatte rentemarginal (jf. punkt 3. 2-3. 5) (cid:151) systematisk sikre sig, at de planlagte investeringer er stłttebe- rettigede, og at modtagerne opfylder l(cid:229)nebetingelserne (jf. punkt 3. 6) (cid:151) i rette tid sikre sig, at de gennemfłrte investeringer eller de investeringer, der er ved at blive gennemfłrt, svarer til over- slagene (jf. punkt 3. 7). 4. 4. Hele dette problemkompleks błr behandles ud fra en hori- sontal synsvinkel. Kommissionen błr indfłre centraliseret kon- trol af den łkonomiske forvaltning af rentegodtgłrelserne og af alle banklignende instrumenter generelt, s(cid:229) det sikres, at disse instrumenter forvaltes mere ensartet, og ogs(cid:229), at der redegłres mere ensartet for dem i regnskaberne. Det ville desuden lette sam- arbejdet med EIB, fordi det ville betyde, at EIB ikke l(cid:230)ngere ville have s(cid:229) mange forskellige kontaktpersoner i Kommissionen, og samtidig ville det styrke kontrollen af den forvaltning, Banken er ansvarlig for p(cid:229) vegne af Kommissionen. Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg p(cid:229) młdet den 16. og 17. juni 1999. P(cid:229) Revisionsrettens vegne Jan O. KARLSSON Formand for Retten I dennes frav(cid:230)r underskrevet af Bernhard FRIEDMANN Fungerende formand C 217/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 7. 1999 FORKORTELSER Landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank Det Europ(cid:230)iske Kul- og St(cid:229)lf(cid:230)llesskab De Europ(cid:230)iske Udviklingsfonde Den Europ(cid:230)iske Fond for Regionaludvikling Ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af de łkonomiske og sociale strukturer inden for ram- merne af Euro-Middelhavs-partnerskabet AVS EIB EKSF EUF EFRU MEDA E(cid:216)S-FM Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)des finansieringsmekanisme NIC SMV TSM MTL OLT TEN EU Det ny f(cid:230)llesskabsinstrument Sm(cid:229) og mellemstore virksomheder Tredjelandene i det sydlige Middelhavsomr(cid:229)de Tredjelandene i Middelhavsomr(cid:229)det Oversłiske lande og territorier Transeurop(cid:230)iske net Den Europ(cid:230)iske Union 29. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 217/11 KOMMISSIONENS SVAR INDLEDNING Rapporten anl(cid:230)gger en horisontal strategi i sin analyse og evalu- ering af en r(cid:230)kke foranstaltninger vedrłrende rentegodtgłrelse, som ikke blot er ret forskellige med hensyn til m(cid:229)l og betingelser for stłtteberettigelse, men ogs(cid:229) vanskeligt sammenlignelige. De vedrłrer s(cid:229)ledes forskellige łkonomiske realiteter, som ikke er tidsm(cid:230)ssigt sammenfaldende, og den enkelte foranstaltnings beret- tigelse er i vid udstr(cid:230)kning bestemt af den generelle politiske og łkonomiske sammenh(cid:230)ng, den indg(cid:229)r i. Kommissionen mener ligesom Retten, at disse parametre m(cid:229) tages i betragtning ved eva- lueringen af foranstaltningernes effektivitet, virkning og forvalt- ning. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE 6. og 7. EUF vedrłrende Finansiel Bistand til Transeurop(cid:230)iske Net. Retnings- linjerne skulle specielt sikre ensartethed mellem traditionel direkte stłtte og rentegodtgłrelser, n(cid:229)r det g(cid:230)lder forudg(cid:229)ende evalu- ering og kontrol af projekter. Derfor indsamler Kommissionen b(cid:229)de fysiske og finansielle data vedrłrende projekternes udvik- ling. Belłbene udbetalt til modtagerne 3. 2-3. 5. De finansielle mellemled kan ikke manipulere med ren- tesats, provision, valutakurs og valłrdage. De finansielle markeder og finansielle institutioner anvender rent faktisk regler og proce- durer, som i vid udstr(cid:230)kning er gennemsigtige. Modtagerne har mulighed for at sammenligne forskellige mellemleds betingelser, hvad enten de p(cid:229)g(cid:230)ldende l(cid:229)n er med eller uden rentegodtgłrel- ser. Det er klart, at da de finansielle mellemled b(cid:230)rer risikoen i forbindelse med den endelige l(cid:229)ners solvens, afpasser de l(cid:229)nebe- tingelserne herefter. Dette g(cid:230)lder, hvad enten forvaltningen af l(cid:229)n og stłtte er uddelegeret til EIB eller varetages af Kommissionen. 2. 15. For ikke at for(cid:229)rsage forvridninger p(cid:229) kapitalmarkederne anvendes stłtten til form(cid:229)l, der supplerer den finansielle transak- tion (forłgelse af mellemledenes kapacitet, forbedring af projekt- evalueringen, delvis d(cid:230)kning af valutarisiko mv. ). Dette er (cid:229)rsagen til forskellene mellem de rentesatser, der indrłmmes mellemle- dene og de endelige modtagere. EIB arbejder med omfattende netv(cid:230)rk af mellemled i alle de lande, hvor den har aktiviteter, i overensstemmelse med artikel 16 i dens statut, og der tages uden tvivl hensyn hertil, n(cid:229)r EIB p(cid:229)l(cid:230)gges opgaven med at tildele rentegodtgłrelser, som er besluttet af EU. F. eks. er EIB nok det eksterne agentur, som har det mest omfat- tende netv(cid:230)rk af bankkontakter og -forbindelser i AVS-landene, idet den blot under LomØ IVa finansierer ca. 70 kreditlinjer, som er (cid:229)bnet for ca. 50 finansielle institutioner i AVS-landene. BEM˘RKNINGER OM FORVALTNING, REGNSKABSF(cid:216)RING OG KONTROL AF RENTEGODTG(cid:216)RELSER I tilf(cid:230)lde, hvor Kommissionen direkte forvalter rentegodt- 3. 1. głrelser og foretager de tilknyttede betalinger, som i forbindelse med Madeira eller transeurop(cid:230)iske net, er den selvfłlgelig helt bekendt med den endelige modtagers identitet og med de n(cid:230)r- mere omst(cid:230)ndigheder ved den aktivitet, der stłttes. Med hensyn til transeurop(cid:230)iske net skal der mindes om, at Kom- missionen p(cid:229) eget initiativ har udarbejdet et s(cid:230)t retningslinjer (som Retten har modtaget) for anvendelse og forvaltning af ren- tegodtgłrelser under budgetpost B5-7 0 0. Disse retningslinjer, hvis form(cid:229)l var at sikre gennemsigtighed i procedurerne og mulig- głre en passende kontrol af den fysiske og finansielle gennemfł- relse, blev formelt vedtaget af medlemsstaterne i 1997 i Udvalget Desuden anvender EIB strenge kriterier for kvalitet og solvens, n(cid:229)r den udv(cid:230)lger sine finansielle mellemled. Det er klart, at EU-stłtte af begr(cid:230)nset omfang og varighed ikke kan formidles gennem et ubegr(cid:230)nset antal finansielle mellemled. Af forskellige grunde er det ikke alle de mellemled, der opfylder EIB(cid:146)s kriterier, som g(cid:229)r ind p(cid:229) at forvalte globall(cid:229)n eller rentegodtgłrelser. Hvad ang(cid:229)r rentesatsen for l(cid:229)n ydet af EIB(cid:146)s egne midler er Banken bundet af artikel 19 i sin statut, og den er undergivet kontrol. Den skala af rentesatser, som Banken anvender for sine l(cid:229)n af egne midler, skal godkendes og kontrolleres af dens bestyrelse, hvor Kommissionen er repr(cid:230)senteret med et fast medlem og en sup- pleant. EIB videreudl(cid:229)ner midler til en rente, der afspejler dens egen frem- tr(cid:230)dende stilling p(cid:229) markedet, plus en mindre margen til d(cid:230)kning af omkostninger i overensstemmelse med dens forpligtelse i hen- C 217/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 7. 1999 hold til traktaten. Ellers fasts(cid:230)ttes renterne p(cid:229) EIB-l(cid:229)n i overens- stemmelse med markedsbetingelserne. Rentesatserne er normalt faste, men kan ogs(cid:229) v(cid:230)re reviderbare, variable eller konvertible alt efter kundens łnsker, og de kan fasts(cid:230)ttes enten efter underteg- nelsen af finansieringskontrakten eller efter hver enkelt udbetaling (aftale med (cid:229)ben rente). Metoden til fasts(cid:230)ttelse af rentesatser er den samme for alle lande og sektorer. De valutaer, i hvilke udbe- talingerne sker, afh(cid:230)nger af EIB(cid:146)s beholdninger og af l(cid:229)nerens łnsker. EIB underretter Kommissionen om administrationsomkostning- erne i forbindelse med de forskellige aktiviteter, den forvalter for Kommissionen. Kommissionen fremsender en oversigt over disse omkostninger til Retten. Ved kontrollen af de godtgłrelser, der er ydet inden for rammerne af artikel 56, stk. 2, litra a), i EKSF-traktaten, har Kommissionen kun konstateret meget f(cid:229) tilf(cid:230)lde, hvor de fastsatte betingelser ikke har v(cid:230)ret overholdt af de finansielle mellemled. De EIB-forvaltede projekters stłtteberettigelse og overv(cid:229)gning- en af dem 3. 6-3. 7. Rentegodtgłrelserne under de programmer, der er omhandlet i Rettens rapport, vedrłrer ikke blot EIB-l(cid:229)n, men ogs(cid:229) l(cid:229)n fra andre offentlige kilder (f. eks. regeringsl(cid:229)n) og ikke mindst private kilder. I denne forbindelse forekommer det ikke relevant at drage generelle konklusioner om hverken Kommissionens kon- trol af stłtteberettigelse eller om dens kontrol med projekter. Der findes ikke nogen enkeltst(cid:229)ende p(cid:229)lidelig metode til at m(cid:229)le effek- tiviteten af rentegodtgłrelser. Endvidere er det vigtigt at notere sig, at Kommissionens evalueringsaktiviteter skal v(cid:230)re tilpasset omst(cid:230)ndighederne. Dette betyder, at r(cid:230)kkevidden af Kommissio- nens foranstaltninger til forudg(cid:229)ende og lłbende evaluering af individuelle projekter m(cid:229) afh(cid:230)nge af, hvorvidt udl(cid:229)neren forven- tes at foretage en lignende kontrol. S(cid:229)danne overvejelser vil gene- relt v(cid:230)re nłdvendige i forbindelse med EIB-l(cid:229)n, eftersom EIB, i mods(cid:230)tning til en privat bank, har sin egen łkonomiske evalu- eringsenhed og anvender detaljerede sociołkonomiske kriterier b(cid:229)de i forbindelse med beslutningerne om stłttetildeling og ved projektopfłlgningen. I henhold til visse mandater findes der ogs(cid:229) udvalg i medlems- staterne, som afgiver udtalelse om stłtteberettigelse p(cid:229) grundlag af detaljerede rapporter. De oplysninger, der er en foruds(cid:230)tning for afgłrelserne om indi- viduelle tildelinger, varierer alt efter l(cid:229)nenes beskaffenhed og mel- lemleddets operationelle kapacitet og tekniske knowhow. I for- bindelse med globale l(cid:229)n til finansielle mellemled uden for EU forbeholder Banken sig ofte en kontraktm(cid:230)ssig ret til at anmode om yderligere oplysninger om de endelige modtagere. Selv om Banken foretager periodiske stikprłver for at kontrollere, at beting- elserne overholdes, anvender den ikke systematisk denne kon- traktm(cid:230)ssige ret. Hvad ang(cid:229)r EIB-Edinburgh faciliteten, har Kommissionen modta- get en fuldst(cid:230)ndig liste over alle de endelige modtagere af under- l(cid:229)n. Da jobskabelseskriterierne svarer til dem, der g(cid:230)lder for EKSF-l(cid:229)n, og d(cid:230)kker samme periode, er disse lister blevet analy- seret og sammenlignet med modtagerne af EKSF-underl(cid:229)n. Kom- missionen har konstateret et mindre antal tilf(cid:230)lde af potentiel dobbeltfinansiering, som nu undersłges og drłftes med EIB. Hvad endelig ang(cid:229)r det bredere spłrgsm(cid:229)l om behandling af oplysninger, der modtages fra EIB, l(cid:230)gger Kommissionen v(cid:230)gt p(cid:229) selv at analysere disse oplysninger. Kommissionen underrettes regelm(cid:230)ssigt af Banken om udviklingen i projekterne, og der fin- der en dialog sted, hvis der opst(cid:229)r stłrre problemer. Kommissio- nen er af den opfattelse, at dobbeltarbejde błr undg(cid:229)s. Rentegodtgłrelsernes effektivitet 3. 8-3. 11. De fleste foranstaltninger vedrłrer hele EU, og m(cid:229)ls(cid:230)t- ningerne, hvad enten de er kvantificerbare eller ej, er nłdvendig- vis af global art. Ikke alle m(cid:229)ls(cid:230)tninger (f. eks. styrkelse af den europ(cid:230)iske industris konkurrenceevne og fremme af sm(cid:229) og mel- lemstore virksomheder, der besk(cid:230)ftiger sig med hłjteknologi) kan kvantificeres pr(cid:230)cist. Dette głr dog ikke m(cid:229)ls(cid:230)tningerne mindre vigtige. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r EIB-l(cid:229)netransaktionerne modtager Kommissio- nen fuldst(cid:230)ndige oplysninger om de endelige modtagere. Rente- godtgłrelser vedrłrende EIB-l(cid:229)n af egne midler indrłmmes i overensstemmelse med de forskellige forskrifter, mandater, afgł- relser og aftaler, der g(cid:230)lder for tildelingen af s(cid:229)danne midler. EIB(cid:146)s forvaltning af s(cid:229)danne subsidierede l(cid:229)n og oplysningerne til dens mandatgiver, Kommissionen, er altid i overensstemmelse med Bankens tilsagn i forbindelse med det p(cid:229)g(cid:230)ldende mandat og generelt med dens forpligtelser i henhold til EIB(cid:146)s statut. Kontrol- len af stłtteberettigelsen i forbindelse med EIB-l(cid:229)n af egne midler foretages i overensstemmelse med artikel 21 i EIB(cid:146)s statut, ifłlge hvilken Kommissionen skal frems(cid:230)tte en udtalelse inden godken- delsen af et l(cid:229)n. P(cid:229) makrołkonomisk plan er den effektive rente kendt som en fak- tor, der har indflydelse p(cid:229) investeringsniveauet. Kommissionen vil ikke h(cid:230)vde, at dette er den eneste afgłrende faktor i forbindelse med en modtagers beslutning om at indlede et investeringspro- jekt. Rentegodtgłrelser er snarere en del af et hele, der ogs(cid:229) omfatter foranstaltninger p(cid:229) lokalt, regionalt eller nationalt plan, og som sammen skaber et gunstigt miljł for at gennemfłrelsen af EU(cid:146)s prioriterede m(cid:229)ls(cid:230)tninger. Forbindelsen mellem rentegodtgłrelser og investeringer kan ikke nłdvendigvis kvantificeres, men dette betyder ikke, at der ikke er nogen (cid:229)rsagsforbindelse overhovedet. 29. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 217/13 Forskellige endelige modtagere har bekr(cid:230)ftet, at den modtagne rentegodtgłrelse har haft en positiv og betydelig indflydelse p(cid:229) investeringsbeslutningen. Med hensyn til Kłbenhavn-faciliteten vil Kommissionen forel(cid:230)gge sin evalueringsrapport i den n(cid:230)rme- ste fremtid. P(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt forekommer det forhastet at drage generelle konklusioner om facilitetens effektivitet. afkald p(cid:229) stłttemekanismernes forskelligartethed og den m(cid:229)de, de forvaltes p(cid:229), blot for at f(cid:229) et ensartet system. Imidlertid har Kom- missionen det generelle budgetm(cid:230)ssige og politiske ansvar for de p(cid:229)g(cid:230)ldende foranstaltninger. Kommissionen er af den opfattelse, at de procedurer, der anvendes til gennemfłrelse af de p(cid:229)g(cid:230)l- dende mekanismer, er egnede, og at de sikrer, at EU-lovgivningen og de relevante regler overholdes. Kommissionen mener, at udnyttelsesgraden af en facilitet er Øn indikator blandt flere; den har dog aldrig anset anvendelsen af et bestemt instrument som det eneste effektivitetskriterium. Regnskabsfłring af rentegodtgłrelserne 3. 12. De kompetente tjenestegrene i Kommissionen kontrollerer beregningerne ved stikprłver. 3. 13-3. 16. Eftersom Rettens bem(cid:230)rkninger vedrłrer tre forskel- lige systemer, nemlig det almindelige budget, EKSF og EUF, for- pligter Kommissionen sig til at undersłge, p(cid:229) hvilken m(cid:229)de de rentegodtgłrelser, der er udbetalt som forskud til EIB, bedst kan regnskabsfłres i de finansielle oversigter. Kommissionen vil ogs(cid:229) forsłge at harmonisere regnskabsproceduren for rentegodtgłrel- ser, i det omfang de enkelte aftaler giver mulighed for det. 3. 14. Kommissionen er enig med Retten i, at renteindt(cid:230)gterne af midlerne p(cid:229) den lłbende konto i EIB burde v(cid:230)re fastlagt som budgetindt(cid:230)gt. KONKLUSION 4. 2. Kommissionen forpligter sig til at undersłge, hvorledes udformningen af de finansielle oversigter kan forbedres og har- moniseres for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r rentegodtgłrelser. 4. 3. Samarbejdsaftalerne med EIB regulerer detaljeret uddelege- ringen af det finansielle og tekniske arbejde til Banken, hvis man- ge(cid:229)rige aktiviteter og solide knowhow p(cid:229) det finansielle omr(cid:229)de garanterer for kvaliteten. EIB forsyner Kommissionen med til- str(cid:230)kkelige finansielle og tekniske data til, at der kan foretages en effektiv kontrol, dvs. med overholdelse af principperne om at undg(cid:229) unłdvendige overlapninger og om at sikre et rimeligt for- hold mellem de anvendte ressourcer og de opn(cid:229)ede resultater. Ansvars- og opgavefordelingen mellem Kommissionen og EIB, n(cid:229)r det g(cid:230)lder foranstaltninger i AVS-landene under LomØ- konventionen, er beskrevet i den interne aftale, som blev under- tegnet af medlemsstaternes repr(cid:230)sentanter den 20. december 1995. Denne aftale vil blive fornyet i forbindelse med indg(cid:229)elsen af den n(cid:230)ste konvention. 4. 1. Rentegodtgłrelser ydes for at fremme en r(cid:230)kke forskellige m(cid:229)ls(cid:230)tninger, hvor de łkonomiske og politiske betingelser vari- erer betydeligt inden for EU. Det vil derfor ikke v(cid:230)re rigtigt at give 4. 4. Kommissionen vil overveje Rettens forslag og undersłge, i hvilken udstr(cid:230)kning forvaltningen af rentegodtgłrelsesinstrumen- terne kan harmoniseres og centraliseres