title: Särskild rapport nr 3/99 om kommissionsavdelningarnas förvaltning och kontroll av räntesubventioner samt kommissionens svar (framlagd i enlighet med artikel 248.4 andra stycket i EG-fördraget)

eurovoc_concepts:
European Court of Auditors
budgetary control
interest rate subsidy
management
report

formats: html pdf print

text: 29. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 217/1 I (Meddelanden) REVISIONSR˜TTEN S˜RSKILD RAPPORT Nr 3/99 om kommissionsavdelningarnas f(cid:246)rvaltning och kontroll av r(cid:228)ntesubventioner samt kommissionens svar (framlagd i enlighet med artikel 248. 4 andra stycket i EG-f(cid:246)rdraget) (1999/C 217/01) INNEH¯LLSF(cid:214)RTECKNING Punkt Sida INLEDNING. 1. 1(cid:151)1. 7 Rapportens m(cid:229)l och metod. 1. 3(cid:151)1. 5 Revisionens omfattning. 1. 6(cid:151)1. 7 ¯TG˜RDERNAS FRAMTR˜DANDE DRAG. 2. 1(cid:151)2. 17 Tillf(cid:228)llig l(cid:229)nem(cid:246)jlighet f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag. 2. 5 R(cid:228)ntesubventioner enligt artikel 56 i EKSG-f(cid:246)rdraget. 2. 6(cid:151)2. 7 Nya gemenskapsinstrument (NGI)/EIB (cid:151) jordb(cid:228)vning. ¯teruppbyggnaden av Madeira. Fredsprogrammet i Irland. De transeuropeiska n(cid:228)ten. 2. 8 2. 9 2. 10 2. 11 Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:229)dets (EES) finansiella mekanism. 2. 12(cid:151)2. 13 Den sj(cid:228)tte och sjunde EUF. 2. 14(cid:151)2. 16 Ekonomiskt samarbete med l(cid:228)nderna i Medelhavsomr(cid:229)det, Cypern, Malta och Slovenien. 2. 17 IAKTTAGELSER OM F(cid:214)RVALTNING, REDOVISNING OCH KONTROLL AV R˜NTESUBVEN- TIONER. 3. 1(cid:151)3. 16 Beloppen som st(cid:246)dmottagarna erh(cid:229)ller. 3. 2(cid:151)3. 5 EIB:s ansvar f(cid:246)r projektens st(cid:246)dber(cid:228)ttigande och uppf(cid:246)ljning. 3. 6(cid:151)3. 7 R(cid:228)ntesubventionernas effektivitet. 3. 8(cid:151)3. 11 Bokf(cid:246)ringen av r(cid:228)ntesubventionerna. 3. 12(cid:151)3. 16 SLUTSATS. 4. 1(cid:151)4. 4 2 2 3 3 3 5 5 5 5 5 6 6 6 7 7 7 7 8 8 Kommissionens svar. 11 C 217/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 7. 1999 INLEDNING 1. 1 Sedan 1967 har kommissionen beviljat st(cid:246)d i form av r(cid:228)n- tesubventioner p(cid:229) grund av den betydande h(cid:228)vst(cid:229)ngseffekt som detta finansiella instrument anses ha. Det (cid:228)r n(cid:228)mligen ett i princip icke (cid:229)terbetalningspliktigt st(cid:246)d som syftar till att st(cid:246)dja investe- ringar p(cid:229) stora belopp genom budgetutgifter som (cid:228)r j(cid:228)mf(cid:246)relsevis mycket sm(cid:229) (se tabell 1). 1. 2 I praktiken (cid:228)r r(cid:228)ntesubventionerna ett slags tillbeh(cid:246)r till vissa l(cid:229)n. Dessa l(cid:229)n beviljas antingen av kommissionen eller av banker, som t. ex. Europeiska investeringsbanken (EIB). I det sistn(cid:228)mnda fallet f(cid:246)rvaltar EIB (cid:228)ven motsvarande r(cid:228)ntesubventioner f(cid:246)r kom- missionens r(cid:228)kning (med undantag f(cid:246)r Madeira och Irland). motsvarar cirka h(cid:228)lften av den uppskattade volymen (se tabell 1). Emellertid beh(cid:229)ller kommissionen (cid:228)nd(cid:229) ansvaret f(cid:246)r genomf(cid:246)r- andet av den allm(cid:228)nna budgeten som den f(cid:246)rvaltar, i enlighet med artikel 274 i F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenska- pen. Detsamma g(cid:228)ller genomf(cid:246)randet av de operativa budgetarna f(cid:246)r Europeiska kol- och st(cid:229)lgemenskapen (EKSG) och f(cid:246)r Europe- iska utvecklingsfonden (EUF). 1. 4 M(cid:229)ls(cid:228)ttningen f(cid:246)r denna rapport (cid:228)r att g(cid:246)ra en uppskattning av i vilken grad kommissionen axlar detta ansvar och d(cid:228)rmed utf(cid:246)r kontroller som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att uppr(cid:228)tta en tillf(cid:246)rlitlig bokf(cid:246)ring, att garantera de underliggande transaktionernas laglig- het och korrekthet och att utv(cid:228)rdera st(cid:246)dets effektivitet. Revi- sionsr(cid:228)tten har d(cid:228)rf(cid:246)r p(cid:229) kommissionsniv(cid:229) granskat de f(cid:246)rfaran- den f(cid:246)r f(cid:246)rvaltning och kontroll av r(cid:228)ntesubventioner som kommissionsavdelningarna anv(cid:228)nder. Rapportens m(cid:229)l och metod 1. 3 Kommissionen kan delegera f(cid:246)rvaltningen av r(cid:228)ntesubven- tioner, vilket den ocks(cid:229) g(cid:246)r n(cid:228)r det g(cid:228)ller de flesta (cid:229)tg(cid:228)rderna som 1. 5 Vissa (cid:229)tg(cid:228)rder i form av r(cid:228)ntesubventioner har granskats s(cid:228)r- skilt och behandlats i revisionsr(cid:228)ttens rapporter (se tabell 2). Denna rapport har ett (cid:246)vergripande perspektiv och tar upp olika aspekter f(cid:246)r flera (cid:229)tg(cid:228)rder av detta slag. Tabell 1 Ekonomiska uppgifter om r(cid:228)ntesubventions(cid:229)tg(cid:228)rderna ¯tg(cid:228)rd Uppskattad total volym ¯tagandeperiod Betalningar 1997 (miljoner ecu) F(cid:246)rvaltningen av r(cid:228)ntesubventionerna 1994(cid:151)1996 0 EIB med fullmakt Tillf(cid:228)llig l(cid:229)nem(cid:246)jlighet f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag EKSG-f(cid:246)rdraget, artikel 56. 2 NGI/EIB (cid:151) jordb(cid:228)v- ning Madeira Irland 100 620 240 4 28 1967(cid:151)1997 1982(cid:151)1999 1996(cid:151)2007 1995(cid:151)1997 Transeuropeiska n(cid:228)t ej till(cid:228)mplig 1995(cid:151)1999 EES finansiella meka- nism EUF 6 EUF 7 Icke-medlemsl(cid:228)nder i Medelhavsomr(cid:229)det/Meda S(cid:246)dra medelhavs- l(cid:228)nderna 145 210 286 1993(cid:151)1997 1986(cid:151)1990 1991(cid:151)1995 ej till(cid:228)mplig 1992(cid:151)1999 ej till(cid:228)mplig sedan 1978 Cypern och Malta ej till(cid:228)mplig sedan 1976 Slovenien 20 1993(cid:151)1997 Direkt av kommissio- nen EIB med fullmakt Direkt av kommissio- nen Direkt av kommissio- nen Direkt av kommissio- nen EIB med fullmakt 18,5 3,4 0,5 pm 10,1 pm pm 53,1 4,5 21,2 1,4 4,2 29. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 217/3 Sammanst(cid:228)llning av revisionsr(cid:228)ttens senaste iakttagelser om r(cid:228)ntesubventions(cid:229)tg(cid:228)rderna Tabell 2 ¯tg(cid:228)rder Revisionsr(cid:228)ttens dokument Tillf(cid:228)llig l(cid:229)nem(cid:246)jlighet f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag Iakttagelser h(cid:229)ller p(cid:229) att utarbetas EKSG-f(cid:246)rdraget, artikel 56. 2 ¯rsrapporter f(cid:246)r EKSG f(cid:246)r budget(cid:229)ren 1996 (EGT C 380, 15. 12. 1997), 1995 (EGT C 377, 13. 12. 1996) och 1993 (EGT C 346, 7. 12. 1994) NGI/EIB (cid:151) jordb(cid:228)vning Irland EUF ¯rsrapporter f(cid:246)r budget(cid:229)ren 1996 (EGT C 348, 18. 11. 1997, punkterna 18. 7(cid:151)18. 24), 1994 (EGT C 303, 14. 11. 1995, punkterna 8. 3(cid:151)8. 23), 1993 (EGT C 327, 24. 11. 1994, punkterna 10. 3(cid:151)10. 19) och 1991 (EGT C 330, 15. 12. 1992, punkterna 12. 12(cid:151)12. 48) Iakttagelser h(cid:229)ller p(cid:229) att utarbetas DAS EUF 1996 (EGT C 348, 18. 11. 1997, punkt 22. 46), 1995 (EGT C 395, 31. 12. 1996, punkterna 3. 9, 3. 69 och 3. 77) och 1994 (EGT C 352, 30. 12. 1995, punkterna 3. 9 och 3. 29); ¯rsrapporter f(cid:246)r budget(cid:229)ren 1993 (EGT C 327, 24. 11. 1994, punkterna 15. 87 och f(cid:246)ljande) och 1991 (EGT C 330, 15. 12. 1992, punkterna 17. 42 och f(cid:246)ljande) Icke-medlemsl(cid:228)nder i Medelhavsom- r(cid:229)det S(cid:228)rskilda rapporter nr 1/98 (EGT C 98, 31. 3. 1998, punkterna 137(cid:151)149) och nr 3/91 (EGT C 252, 26. 9. 1991, bl. a. punkt 4. 21) Revisionens omfattning 1. 6 Revisionen har omfattat allt st(cid:246)d i form av r(cid:228)ntesubventio- ner som finansierats via EU:s allm(cid:228)nna budget, EKSG:s eller EUF:s driftsbudget. Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder grundar sig oftast p(cid:229) ett beslut fr(cid:229)n r(cid:229)det. De som avser tredje land ing(cid:229)r i allm(cid:228)nhet i de avtal, kon- ventioner eller protokoll som slutits med de sistn(cid:228)mnda. St(cid:246)det har som syfte att minska st(cid:246)dmottagarnas finansiella kostnader genom att i deras st(cid:228)lle betala en del av de r(cid:228)ntor som skall erl(cid:228)g- gas f(cid:246)r vissa erh(cid:229)llna l(cid:229)n, eller ers(cid:228)tta st(cid:246)dmottagarnas utl(cid:228)gg f(cid:246)r en del av dessa r(cid:228)ntor. 1. 7 Vissa r(cid:228)ntesubventioner faller utanf(cid:246)r ramen f(cid:246)r denna rap- port, bl. a. a) de flesta (cid:229)tg(cid:228)rder i form av r(cid:228)ntesubventioner som inte knu- tits till s(cid:228)rskilda budgetrubriker och som i budgetens utform- ning ing(cid:229)r i andra st(cid:246)dformer, b) r(cid:228)ntesubventioner som utbetalas av nationella organ inom ramen (cid:148)semi- r(cid:228)ntesubventioner(cid:148) som utbetalas i f(cid:246)rh(cid:229)llande till l(cid:229)n som ges till st(cid:246)dmottagarna, men i form av bidrag. strukturfonderna ERUF:s samt f(cid:246)r ¯TG˜RDERNAS FRAMTR˜DANDE DRAG 2. 2 P(cid:229) grund av detta varierar metoderna f(cid:246)r ber(cid:228)kning, utbe- talning och bokf(cid:246)ring mycket mellan (cid:229)tg(cid:228)rderna. Endast de r(cid:228)n- tesubventioner som utbetalas inom ramen f(cid:246)r EUF och i l(cid:228)nderna i Medelhavsomr(cid:229)det, Malta, Cypern och Slovenien liknar varandra i n(cid:229)gon h(cid:246)gre grad. 2. 3 R(cid:228)ntesubventionernas (cid:229)rliga r(cid:228)ntesatser varierar fr(cid:229)n fall till fall mellan 1,5 % och 4 % av det r(cid:228)ntesubventionerade l(cid:229)nebelop- pet och avser olika perioder fr(cid:229)n fem (cid:229)r till l(cid:229)nets totala l(cid:246)ptid. De transeuropeiska n(cid:228)ten utg(cid:246)r ett s(cid:228)rfall eftersom r(cid:228)ntesubventio- nerna kan uppg(cid:229) till 100 % av r(cid:228)ntorna p(cid:229) fem (cid:229)r (se punkt 2. 11). 2. 4 Finansiella uppgifter f(cid:246)r r(cid:228)ntesubventions(cid:229)tg(cid:228)rderna har sam- manst(cid:228)llts i tabell 1 och presenteras kortfattat nedan. Tillf(cid:228)llig l(cid:229)nem(cid:246)jlighet f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag 2. 5 De r(cid:228)ntesubventioner som (cid:228)r knutna till de l(cid:229)n som EIB beviljar till sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag inom ramen f(cid:246)r dess till- f(cid:228)lliga l(cid:229)nem(cid:246)jligheter f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag (1), syftar till att f(cid:246)rst(cid:228)rka de europeiska sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retagens konkurrenskraft och till att stimulera dessa f(cid:246)retags skapande av arbetstillf(cid:228)llen. R(cid:228)ntesubventionerna uppg(cid:229)r till 2 % per (cid:229)r under fem (cid:229)r, l(cid:229)nen begr(cid:228)nsas till 75 % av investeringarna och l(cid:246)per p(cid:229) minst fem (cid:229)r. De har begr(cid:228)nsats till maximalt 3 000 ecu per ska- pat arbetstillf(cid:228)lle. 2. 1 St(cid:246)det i form av r(cid:228)ntesubventioner har delats upp efter m(cid:229)l- s(cid:228)ttning i tabell 3. M(cid:229)ls(cid:228)ttningarna och villkoren (cid:151) t. ex. kriteri- erna f(cid:246)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigande (cid:151) (cid:228)r mycket skiftande och har f(cid:229) gemensamma framtr(cid:228)dande drag, bl. a. p(cid:229) grund av de olika eko- nomiska situationer de utg(cid:229)r ifr(cid:229)n. (1) R(cid:229)dets beslut 94/217/EG av den 19 april 1994 om gemenskapens r(cid:228)n- tesubventioner till l(cid:229)n som Europeiska investeringsbanken ger sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag inom ramen f(cid:246)r sin tillf(cid:228)lliga l(cid:229)nem(cid:246)jlighet (EGT L 107, 28. 4. 1994, s. 57). M(cid:229)ls(cid:228)ttning ¯tg(cid:228)rder L(cid:229)nens ursprung R(cid:228)nte- subventionernas ursprung R(cid:228)nte- subventionernas r(cid:228)ntesats per (cid:229)r R(cid:228)ntesubventionernas l(cid:228)ngd S(cid:228)rskilda begr(cid:228)nsningar av r(cid:228)ntesubventionerna Mellanh(cid:228)nder St(cid:246)dmottagare Uppdelning efter r(cid:228)ntesubventions(cid:229)tg(cid:228)rdernas m(cid:229)ls(cid:228)ttning Tabell 3 Skapande av arbets- tillf(cid:228)llen Tillf(cid:228)llig l(cid:229)ne- m(cid:246)jlighet f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag EIB EG EKSG, artikel 56 Kommissionen EKSG ¯teruppbyggnad av (cid:246)delagda omr(cid:229)den NGI/EIB (cid:151) jordb(cid:228)vning EIB eller kommis- sionen EG Madeira Fredsbevarande i ett omr(cid:229)de Irland EIB EIB 2 % 3 % 3 % 3 % 5 (cid:229)r 10 (cid:229)r 12 (cid:229)r (cid:151) 3 000 ecu/skapat arbetstillf(cid:228)lle (cid:151) 81 000 ecu/sm(cid:229)f(cid:246)retag (cid:151) 7,5 % av investeringen (cid:151) 2 000 ecu/skapat arbetstillf(cid:228)lle ej till(cid:228)mplig ej till(cid:228)mplig EG 4 %, sedan 3 % 5 (cid:229)r (cid:151) projektets kostnad < 12 miljoner ecu (cid:151) l(cid:229)n < 50 % av projektet (cid:151) l(cid:229)n mellan 15 000 ecu och 3 miljoner ecu i Nordirland och mellan 15 000 ecu och 1 miljon ecu i gr(cid:228)nsregionerna EIB, ombud och banker Sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag i EU Banker EIB EIB och den autonoma regionen Madeira Nationella myndigheter och banker F(cid:246)retag inom EKSG- omr(cid:229)det Offentliga myndigheter i omr(cid:229)dena som drab- bats av jordb(cid:228)vningar Sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag och andra som investerar i det ber(cid:246)rda omr(cid:229)det Utveckling av transeuropeiska n(cid:228)t Transeuropeiska n(cid:228)t EIB och andra banker EG ej till(cid:228)mplig 5 (cid:229)r (cid:151) r(cid:228)ntebeloppen under 5 (cid:229)r (cid:151) 10 % av projektkostnaden EIB eller andra banker Minskade klyftor i EES-omr(cid:229)det EES finansiella mekanism EIB Utveckling i icke- medlemsl(cid:228)nder EUF 6 och 7 EIB PTM/Meda/PMS Cypern, Malta, Slovenien EG via EES finansiella mekanism EUF EG 2 % 10 (cid:229)r ej till(cid:228)mplig mellan 3 % och 6 % maximalt 25 (cid:229)r ej till(cid:228)mplig mellan 1,5 % och 3 % i genomsnitt mel- lan 15 och 20 (cid:229)r EIB EIB Offentliga mydigheter och privata f(cid:246)retag Offentliga mydigheter AVS-l(cid:228)nder och ULT Ber(cid:246)rda icke- medlemsl(cid:228)nder C 2 1 7 / 4 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i. 2 9 7 1 9 9 9 29. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 217/5 R(cid:228)ntesubventioner enligt artikel 56 i EKSG-f(cid:246)rdraget ¯teruppbyggnaden av Madeira 2. 6 Omst(cid:228)llningsst(cid:246)det som beviljas i enlighet med artikel 56. 2a i F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av EKSG (2) (cid:228)r avsett f(cid:246)r f(cid:246)retag som ligger inom EKSG-omr(cid:229)det och vars investeringar skapar arbets- tillf(cid:228)llen. De senaste (cid:229)ren har de uppg(cid:229)tt till 3 % per (cid:229)r under fem (cid:229)r och beloppet har begr(cid:228)nsats till 2 000 ecu per skapat arbets- tillf(cid:228)lle. 2. 9 L(cid:229)net, som (cid:228)r avsett att anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att (cid:229)ter bygga upp de omr(cid:229)den som f(cid:246)rst(cid:246)rdes av en cyklon som drabbade Madeira i oktober 1993 (8), syftar till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra befolkningens ekono- miska och sociala villkor. Detta uppn(cid:229)s genom att v(cid:228)garbeten, iordningst(cid:228)llande av vallar, vattenf(cid:246)rs(cid:246)rjning, vattenkraftverk och bost(cid:228)der finansierats fr(cid:229)n 1993. R(cid:228)ntesubventionen f(cid:246)r detta (cid:228)nda- m(cid:229)l (cid:228)r 3 % per (cid:229)r under tolv (cid:229)r. 2. 7 Eftersom EKSG-f(cid:246)rdraget l(cid:246)per ut (cid:229)r 2002, har de sista (cid:229)ta- gandena f(cid:246)r denna (cid:229)tg(cid:228)rd gjorts 1997 (f(cid:246)r 1,8 miljoner ecu) och kommissionen skall nu bara effektuera betalningar eller tillbaka- draganden och kravf(cid:246)rfaranden betr(cid:228)ffande gjorda (cid:229)taganden, vil- kas saldo uppgick till 210 miljoner ecu den 31 december 1997. P(cid:229) senare tid har revisionsr(cid:228)tten gjort iakttagelser om denna (cid:229)tg(cid:228)rd (3). Fredsprogrammet i Irland Nya gemenskapsinstrument (NGI)/EIB (cid:151) jordb(cid:228)vning 2. 8 R(cid:228)ntesubventionerna till (cid:229)teruppbyggnaden av de omr(cid:229)den som drabbades av jordb(cid:228)vningarna i Italien 1980 (4) och i Grek- land 1981 (5) och 1986 (6) skall anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att (cid:229)terst(cid:228)lla pro- duktionsmedel och ekonomisk och social infrastruktur i omr(cid:229)- dena. De uppg(cid:229)r till 3 % per (cid:229)r under de motsvarande l(cid:229)nens hela l(cid:246)ptid (tio (cid:229)r i genomsnitt) och utbetalas halv(cid:229)rsvis av kommis- sionen till EIB som ett till(cid:228)gg till de l(cid:228)gre r(cid:228)ntor som st(cid:246)dmot- tagarna betalar. P(cid:229) senare tid har revisionsr(cid:228)tten gjort iakttagelser om denna (cid:229)tg(cid:228)rd (7). (2) Artikel 56. 2a i F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska kol- och st(cid:229)lgemenskapen (EKSG). (3) Revisionsr(cid:228)ttens (cid:229)rsrapporter f(cid:246)r EKSG f(cid:246)r budget(cid:229)ren 1993 (EGT C 346, 7. 12. 1994), 1995 (EGT C 377, 13. 12. 1996) och 1996 (EGT C 380, 15. 12. 1997). (4) R(cid:229)dets beslut 81/19/EEG av den 20 januari 1981 om gemenskapsst(cid:246)d som undantagsvis beviljas f(cid:246)r (cid:229)teruppbyggnad av de omr(cid:229)den som drabbades av de jordb(cid:228)vningar som intr(cid:228)ffade i Italien i november 1980 (EGT L 37, 10. 2. 1981, s. 21). (5) R(cid:229)dets beslut 81/1013/EEG av den 14 december 1981 om gemen- skapsst(cid:246)d som undantagsvis beviljas f(cid:246)r (cid:229)teruppbyggnad av de omr(cid:229)- den som drabbades av de jordb(cid:228)vningar som intr(cid:228)ffade i Grekland i februari/mars 1981 (EGT L 367, 23. 12. 1981, s. 27). (6) Radets beslut 88/561/EEG av den 7 november 1988 om gemenskaps- st(cid:246)d som undantagsvis beviljas f(cid:246)r (cid:229)teruppbyggnad av de omr(cid:229)den som drabbades av de jordb(cid:228)vningar som intr(cid:228)ffade i Grekland i sep- tember 1986 (EGT L 309, 15. 11. 1988, s. 32). (7) Revisionsr(cid:228)ttens rapporter som inneh(cid:229)ller kritik om NGI/EIB (cid:151) jord- b(cid:228)vning: (cid:229)rsrapporterna f(cid:246)r budget(cid:229)ren 1996 (EGT C 348, 18. 11. 1997, punkterna 18. 7(cid:151)18. 24), 1994 (EGT C 303, 14. 11. 1995, punkterna 8. 3(cid:151)8. 23), 1993 (EGT C 327, 24. 11. 1994, punkterna 10. 3(cid:151)10. 19) och 1991 (EGT C 330, 15. 12. 1992, punkterna 12. 12(cid:151)12. 48). 2. 10 Bland det trettiotal (cid:229)tg(cid:228)rder som planerats inom gemen- skapsinitiativet (9) f(cid:246)r det s(cid:228)rskilda st(cid:246)dprogrammet f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning i Nordirland och i gr(cid:228)nsregionerna i Irland, 1995(cid:151)1999, syftar den som omfattar r(cid:228)ntesubventioner framf(cid:246)r allt till att st(cid:246)dja produktiva investeringar som leder till att arbetstillf(cid:228)llen skapas och bevaras. Antalet arbetstillf(cid:228)llen som har skapats eller bevarats p(cid:229)verkar emellertid inte ber(cid:228)kningen av r(cid:228)ntesubventio- nerna, som uppg(cid:229)r till 4 % per (cid:229)r fr(cid:229)n 1995 till 1997 och 3 % per (cid:229)r 1998 och 1999. De transeuropeiska n(cid:228)ten 2. 11 R(cid:228)ntesubventionerna som ing(cid:229)r i gemenskapsst(cid:246)det till de transeuropeiska n(cid:228)ten (10) utg(cid:246)r vid den tidpunkt d(cid:229) denna rap- port antas endast en mindre del av de fyra slag av st(cid:246)d som ing(cid:229)r i denna (cid:229)tg(cid:228)rd. Syftet (cid:228)r att fr(cid:228)mja de nationella transportn(cid:228)tens samtrafikf(cid:246)rm(cid:229)ga och driftskompatibilitet (11) samt tilltr(cid:228)det till s(cid:229)dana n(cid:228)t. De kan uppg(cid:229) till 100 % av de r(cid:228)ntor som st(cid:246)dmot- tagaren betalar under l(cid:229)nets fem f(cid:246)rsta (cid:229)r, f(cid:246)rutsatt att de inte (cid:246)verstiger 10 % av projektets totala kostnad. (8) R(cid:229)dets beslut 95/250/EG av den 29 juni 1995 om ett exceptionellt gemenskapsst(cid:246)d till (cid:229)teruppbyggnad av de omr(cid:229)den som (cid:246)delades av den cyklon som drabbade Madeira i oktober 1993 (EGT L 159, 11. 7. 1995, s. 16). (9) Kommissionens beslut C(96) 1592 av den 23 juli 1996 och C(95) 1789 av den 28 juli 1995 om ERUF:s, ESF:s, EUGFJ-garantis och FFU:s deltagande i ett av gemenskapens operativa initiativprogram f(cid:246)r fred och f(cid:246)rsoning i Nordirland och gr(cid:228)nsregionerna i Irland. (10) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 2236/95 av den 18 september 1995 om allm(cid:228)nna regler f(cid:246)r gemenskapens finansiella st(cid:246)d p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r transeuropeiska n(cid:228)t (EGT L 228, 23. 9. 1995, s. 1). (11) St(cid:246)det till andra n(cid:228)t (cid:228)n transportn(cid:228)t, dvs. telekommunikations- och energin(cid:228)t, omfattar inte r(cid:228)ntesubventioner. C 217/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 7. 1999 Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:229)dets (EES) finansiella mekanism 2. 12 Kommissionens (cid:229)rliga utbetalningar till Europeiska ekono- miska samarbetsomr(cid:229)dets finansiella mekanism (12), som utg(cid:246)r cirka 80 % av EES-inkomsterna, motsvarar bidragen fr(cid:229)n (cid:214)ster- rike, Finland och Sverige som EU tog p(cid:229) sig n(cid:228)r dessa tre l(cid:228)nder ansl(cid:246)t sig till EU. Via EES finansiella mekanism utbetalas st(cid:246)d och r(cid:228)ntesubventioner i syfte att minska de ekonomiska och sociala skillnaderna mellan de olika regionerna inom EU. De projekt som (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigade avser Grekland, Irland och Portugal och vissa spanska regioner, framf(cid:246)r allt p(cid:229) milj(cid:246)-, transport-, utbildnings- och vidareutbildningsomr(cid:229)det (13). 2. 13 R(cid:228)ntesubventionen uppg(cid:229)r till 2 % under h(cid:246)gst tio (cid:229)r. N(cid:228)r l(cid:229)net betalas ut, drar EIB den totala nuv(cid:228)rdesber(cid:228)knade r(cid:228)ntesub- ventionen fr(cid:229)n det konto som EES finansiella mekanism har i EIB. Antingen betalar EIB beloppet till mottagaren som sedan betalar tillbaka hela r(cid:228)ntan eller ocks(cid:229) beh(cid:229)ller EIB beloppet och d(cid:229) beta- lar l(cid:229)ntagaren den reducerade r(cid:228)ntesatsen. Den sj(cid:228)tte och sjunde EUF 2. 14 De r(cid:228)ntesubventioner som ing(cid:229)r i den sj(cid:228)tte och sjunde Europeiska utvecklingsfonden (14) (cid:228)r en av de st(cid:246)dformer i fonden vars m(cid:229)l (cid:228)r att st(cid:246)dja utvecklingen vad g(cid:228)ller l(cid:228)nderna i Afrika, V(cid:228)stindien och Stilla havet (AVS) samt utomeuropeiska l(cid:228)nder och territorier (ULT). Produktiva projekt och program i industri-, livsmedels-, turist-, gruv- och energisektorn samt avseende trans- porter och telekommunikationer som h(cid:246)r ihop med dessa sekto- rer skall finansieras i f(cid:246)rsta hand. 2. 15 Dessa r(cid:228)ntesubventioner har en r(cid:228)ntesats p(cid:229) i princip 4 % under hela l(cid:229)nets l(cid:246)ptid, men den justeras s(cid:229) att den r(cid:228)ntesats som l(cid:229)ntagaren betalar ligger mellan 3 % och 6 %. L(cid:229)ntagaren (cid:228)r emel- lertid ofta en mellanhand (centralbank eller s(cid:228)rskilt organ) som l(cid:229)nar ut till de slutliga st(cid:246)dmottagarna till r(cid:228)ntesatser som kan vara betydligt h(cid:246)gre, bl. a. med tanke p(cid:229) de valutor som anv(cid:228)nds (15). (12) Del VIII (cid:151) Finansiell mekanism (cid:151) av avtalet om Europeiska ekono- miska samarbetsomr(cid:229)det (EGT L 1, 3. 1. 1994, s. 28). (13) Protokoll nr 38 om den finansiella mekanismen till avtalet om Euro- peiska ekonomiska samarbetsomr(cid:229)det. (14) Tredje AVS(cid:151)EEG-konventionen, undertecknad i LomØ den 8 decem- ber 1984 (EGT L 86, 31. 3. 1986). (15) S(cid:228)rskild rapport nr 24/98 om riskkapitalverksamhet som finansieras med medel fr(cid:229)n Europeiska utvecklingsfonden, punkt 3 (EGT C 389, 14. 12. 1998). 2. 16 De belopp som betalas ut av kommissionen till EIB f(cid:246)r ett visst l(cid:229)n motsvarar nuv(cid:228)rdet av de r(cid:228)ntesubventioner som skall betalas d(cid:229) l(cid:229)nets framtida r(cid:228)ntor f(cid:246)rfaller. Den andel som g(cid:228)ller kommande budget(cid:229)r tas inte upp som s(cid:229)dan i EUF:s (cid:229)rsredovis- ning, vilket beror p(cid:229) det kassabokf(cid:246)ringssystem som kommissio- nen best(cid:228)mt sig f(cid:246)r att anv(cid:228)nda. Ekonomiskt samarbete med l(cid:228)nderna i Medelhavsomr(cid:229)det, Cypern, Malta och Slovenien 2. 17 R(cid:228)ntesubventioner f(cid:246)rekommer i det ekonomiska samar- betet med samtliga icke-medlemsl(cid:228)nder i Medelhavsomr(cid:229)det (16) (PTM); i vissa avtal om ekonomiskt och tekniskt samarbete som slutits av gemenskapen med de s(cid:246)dra medelhavsl(cid:228)nderna (17) (PMS); i de finansiella och tekniska st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r reformering av ekonomiska och sociala strukturer inom ramen f(cid:246)r partner- skapet mellan Europa och Medelhavsomr(cid:229)det (18) (Meda, som ers(cid:228)tter de tv(cid:229) f(cid:246)rstn(cid:228)mnda (cid:229)tg(cid:228)rderna fr(cid:229)n den 1 januari 1997) och i vissa protokoll om ekonomiskt samarbete som slutits av gemenskapen med Malta (19), Cypern (20) och Slovenien (21). Lik- som f(cid:246)r EUF utbetalas och redovisas de p(cid:229) en nuv(cid:228)rdesber(cid:228)knad bas. (16) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 1763/92 av den 29 juni 1992 om ekono- miskt samarbete med avseende p(cid:229) samtliga icke-medlemsl(cid:228)nder i Medelhavsomr(cid:229)det, (EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 5), (cid:228)ndrad genom r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1735/94 av den 11 juli 1994 (EGT L 182, 16. 7. 1994, s. 6). (17) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 1762/92 av den 29 juni 1992 om genom- f(cid:246)randet av protokollen om ekonomiskt och tekniskt samarbete som slutits av gemenskapen med icke-medlemsl(cid:228)nder i Medelhavsomr(cid:229)det (EGT L 181, 1. 7. 1992). (18) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1488/96 av den 23 juli 1996 om finansiella och tekniska st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder (Meda) f(cid:246)r reformering av ekonomiska och sociala strukturer inom ramen f(cid:246)r partnerskapet mellan Europa och Medelhavsomr(cid:229)det (EGT L 189, 30. 7. 1996, s. 24). (19) (cid:151) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 939/76 av den 23 april 1976 om slu- tande av ett ekonomiskt protokoll och ett protokoll om fastst(cid:228)l- landet av vissa best(cid:228)mmelser ang(cid:229)ende avtalet om uppr(cid:228)ttande av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Malta (EGT L 111, 28. 4. 1976, s. 1). (cid:151) R(cid:229)dets beslut 89/378/EEG av den 12 juni 1989 om slutandet av ett protokoll om ekonomiskt och tekniskt samarbete mellan Euro- peiska ekonomiska gemenskapen och Malta (EGT L 180, 27. 6. 1989, s. 46). (20) (cid:151) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2760/78 av den 23 november 1978 om slutandet av ett protokoll om ekonomiskt samarbete mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Cypern (EGT L 332, 29. 11. 1978, s. 1). (cid:151) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 787/84 av den 26 mars 1984 om slu- tandet av ett protokoll om ekonomiskt och tekniskt samarbete mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Cypern (EGT L 85, 28. 3. 1994, s. 37). (cid:151) R(cid:229)dets beslut 90/153/EEG av den 26 februari 1990 om slutandet av ett protokoll om ekonomiskt och tekniskt samarbete mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Cypern (EGT L 82, 29. 3. 1990, s. 32). (21) R(cid:229)dets beslut 93/408/EEG av den 19 juli 1993 om slutande av ett protokoll om ekonomiskt samarbete mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Slovenien (EGT L 189, 29. 7. 1993, s. 152). 29. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 217/7 IAKTTAGELSER OM F(cid:214)RVALTNING, REDOVISNING OCH KON- TROLL AV R˜NTESUBVENTIONER 3. 1 I tabell 1 tas 13 (cid:229)tg(cid:228)rder upp och EIB f(cid:246)rvaltar nio av dem. Iakttagelserna i punkterna 3. 2(cid:151)3. 7 ber(cid:246)r endast de r(cid:228)ntesubven- tioner f(cid:246)r vilka kommissionen l(cid:228)mnat fullmakt till EIB. Beloppen som st(cid:246)dmottagarna erh(cid:229)ller 3. 2 Det st(cid:246)d som de slutliga st(cid:246)dmottagarna faktiskt erh(cid:229)ller beror p(cid:229) hur de finansiella mellanh(cid:228)nderna agerar. De kan dela p(cid:229) r(cid:228)ntesubventionen genom att anv(cid:228)nda sig av r(cid:228)nteniv(cid:229)n eller andra faktorer f(cid:246)r det l(cid:229)n som de erbjuder (t. ex. arvoden, v(cid:228)xel- kurs eller valutering). Deras ers(cid:228)ttning riskerar p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt att bli h(cid:246)gre (cid:228)n vad som avsetts och i motsvarande m(cid:229)n (cid:151) p(cid:229) ett otill- b(cid:246)rligt s(cid:228)tt (cid:151) minska st(cid:246)det till mottagarna. marginaler (cid:246)verensst(cid:228)mmer med dess stadga (23). F(cid:246)r (cid:246)vrigt har denna fr(cid:229)ga ocks(cid:229) ett samband med storleken p(cid:229) det belopp f(cid:246)r administrativa kostnader som EIB vidarefakturerar (24) avseende f(cid:246)rvaltning av transaktioner med fullmakt och f(cid:246)r kommissionens r(cid:228)kning. Iakttagelser om detta har gjorts i revisionsr(cid:228)ttens (cid:229)rsrap- porter f(cid:246)r budget(cid:229)ren 1994 (punkterna 8. 36(cid:151)8. 43) och 1993 (punkterna 10. 26(cid:151)10. 30). EIB:s ansvar f(cid:246)r projektens st(cid:246)dber(cid:228)ttigande och uppf(cid:246)ljning 3. 6 F(cid:246)r det mesta (cid:228)r det EIB som v(cid:228)ljer ut de projekt som tillde- las l(cid:229)n med r(cid:228)ntesubventioner och som kontrollerar att projekten (cid:228)r ber(cid:228)ttigade till st(cid:246)d. Kommissionen, som ibland inte ens k(cid:228)n- ner till varken projekten eller de slutliga st(cid:246)dmottagarna, st(cid:228)lls allts(cid:229) inf(cid:246)r fullbordat faktum. Det h(cid:228)nder ocks(cid:229) att kommissio- nen, p(cid:229) grundval av information som kommer fr(cid:229)n EIB, fattar beslut om beviljande av st(cid:246)d, men i praktiken bekr(cid:228)ftar kommis- sionen bara de f(cid:246)rslag som l(cid:228)ggs fram f(cid:246)r den (25). 3. 3 N(cid:228)r kommissionen delegerar f(cid:246)rvaltningen av r(cid:228)ntesubven- tionerna kontrollerar den emellertid inte villkoren f(cid:246)r de l(cid:229)n som i f(cid:246)rekommande fall betalas ut av de finansiella mellanh(cid:228)nderna. I allm(cid:228)nhet f(cid:246)rfogar kommissionen inte ens (cid:246)ver n(cid:246)dv(cid:228)ndig infor- mation om detta. Det faktum att utbetalningarna av r(cid:228)ntesubven- tionerna inte kan g(cid:246)ras av banksystemet som helhet, utan endast av ett antal mellanh(cid:228)nder som EIB v(cid:228)ljer ut, kan p(cid:229)verka konkur- renssituationen i sektorn. 3. 7 N(cid:228)r kommissionen f(cid:229)r rapporter fr(cid:229)n EIB om hur p(cid:229)g(cid:229)ende investeringar framskrider, vilket f(cid:246)r (cid:246)vrigt inte alltid (cid:228)r fallet, ana- lyseras inte dessa. Kommissionen intresserar sig inte i n(cid:229)gon h(cid:246)gre grad f(cid:246)r dessa rapporter av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: den anser att den inte b(cid:246)r g(cid:246)ra om det som EIB redan har gjort; att den huvudsakliga risken med dessa transaktioner (cid:228)r att l(cid:229)nen inte (cid:229)terbetalas, en aspekt som mycket noggrant (cid:246)vervakas av EIB och slutligen att de budgetm(cid:228)ssiga utgifterna i sammanhanget ofta (cid:228)r relativt sm(cid:229) (cid:151) s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller r(cid:228)ntesubventioner som (cid:228)r kopplade till andra mer kostsamma (cid:229)tg(cid:228)rder. 3. 4 I vissa fall d(cid:228)r utl(cid:229)ningen (cid:228)r direkt kopplad till inl(cid:229)ning b(cid:246)r skillnaden mellan in- och utl(cid:229)ningsr(cid:228)ntan kontrolleras. N(cid:228)r det g(cid:228)ller EKSG-l(cid:229)nen f(cid:246)r kommissionen vidare alla de f(cid:246)rdelar som den (cid:229)tnjuter i egenskap av l(cid:229)ntagare av f(cid:246)rsta graden till sina egna l(cid:229)ntagare, ocks(cid:229) n(cid:228)r den kan f(cid:229) en b(cid:228)ttre (cid:229)terfinansiering av p(cid:229)g(cid:229)- ende (cid:229)tg(cid:228)rder. F(cid:246)r sin utl(cid:229)ning fr(cid:229)n inl(cid:229)nade medel uppb(cid:228)r EIB marginaler som revisionsr(cid:228)tten inte kan granska. Kontrakten inne- h(cid:229)ller ingen omf(cid:246)rhandlingsklausul som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r l(cid:229)n- tagarna att (cid:229)tnjuta f(cid:246)rdelaktigare villkor om marknaden utvecklas i positiv riktning. 3. 5 N(cid:228)r det g(cid:228)ller EIB:s utl(cid:229)ning fr(cid:229)n sina egna medel j(cid:228)mf(cid:246)rs inte r(cid:228)ntesatserna med marknadsr(cid:228)ntorna. Eftersom EIB (cid:229)tnjuter s(cid:228)rskilda f(cid:246)rdelar (22) och har ensamr(cid:228)tt p(cid:229) distributionen av vissa r(cid:228)ntesubventioner garanterar konkurrenssituationen inte att EIB:s (22) Protokoll om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier, R(cid:228)ntesubventionernas effektivitet 3. 8 F(cid:246)r de flesta (cid:229)tg(cid:228)rderna har r(cid:228)ntesubventionernas niv(cid:229) inget direkt samband med marknadsr(cid:228)ntorna, eftersom dessa varierar mycket (cid:246)ver tiden och mellan olika l(cid:228)nder. De fastst(cid:228)lls inte heller p(cid:229) grundval av n(cid:229)gon analys av det gr(cid:228)nsv(cid:228)rde fr(cid:229)n vilket r(cid:228)nte- subventionen skulle vara verkligt effektiv. (23) Artikel 2 i EIB:s stadga, som h(cid:228)nvisar till artikel 198e i F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen. D(cid:228)r fastst(cid:228)lls att EIB bevil- jar l(cid:229)n och garantier utan vinstsyfte. (24) F(cid:246)r att f(cid:246)rvalta vissa transaktioner har EIB r(cid:228)tt att ta ut en f(cid:246)rvalt- ningsavgift som skall t(cid:228)cka de verkliga kostnader som uppst(cid:229)tt vid denna f(cid:246)rvaltning. Revisionsr(cid:228)tten har aldrig erh(cid:229)llit tillr(cid:228)cklig infor- mation f(cid:246)r att p(cid:229) ett oberoende s(cid:228)tt kunna f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om att denna regel respekterats. (25) N(cid:228)r det g(cid:228)ller samarbete med l(cid:228)nderna i Medelhavsomr(cid:229)det handl(cid:228)g- bifogat Brysself(cid:246)rdraget av den 8 april 1965. ger kommissionen (cid:228)rendena sj(cid:228)lv. C 217/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 7. 1999 3. 9 F(cid:246)r de flesta ber(cid:246)rda (cid:229)tg(cid:228)rder definieras m(cid:229)len p(cid:229) ett mycket (cid:246)vergripande s(cid:228)tt. Under s(cid:229)dana villkor och utan m(cid:229)ls(cid:228)ttningar som uttrycks i siffror, (cid:228)r det sv(cid:229)rt att utv(cid:228)rdera graden av genom- f(cid:246)rande. 3. 10 I praktiken n(cid:246)jer sig kommissionen med att g(cid:246)ra f(cid:246)rteck- ningar (cid:246)ver genomf(cid:246)rda projekt och utbetalade belopp. Revisions- r(cid:228)tten anser att en h(cid:246)g utnyttjandegrad inte (cid:228)r det samma som effektivitet. Faktum (cid:228)r att framg(cid:229)ng (vilket inte (cid:228)r samma sak som effektivitet) f(cid:246)r detta slag av st(cid:246)d bl. a. beror p(cid:229) hur intressant det (cid:228)r inte bara f(cid:246)r de slutliga st(cid:246)dmottagarna utan ocks(cid:229) f(cid:246)r de finansiella mellanh(cid:228)nderna. De sistn(cid:228)mnda fr(cid:228)mjar st(cid:246)det med h(cid:228)nsyn till sina egna intressen (till exempel f(cid:246)r att dra till sig nya intressanta kunder eller f(cid:246)r att skapa lojalitet hos redan befintliga kunder), vilka kanske inte st(cid:229)r i motsats till EU:s m(cid:229)l men inte hel- ler n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis (cid:246)verensst(cid:228)mmer med dem. 3. 11 F(cid:246)r de tv(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rder d(cid:228)r skapande av arbetstillf(cid:228)llen (cid:228)r ett villkor (den tillf(cid:228)lliga l(cid:229)nem(cid:246)jligheten f(cid:246)r sm(cid:229)- och medelstora f(cid:246)retag och r(cid:228)ntesubventioner enligt artikel 56 i EKSG-f(cid:246)rdraget) anv(cid:228)nds antalet skapade arbetstillf(cid:228)llen som effektivitetskriterium. Kommissionen presenterar emellertid resultaten i statistiska ter- mer, utan att analysera orsakssambandet mellan skapade arbets- tillf(cid:228)llen och utbetalade r(cid:228)ntesubventioner. Revisionsr(cid:228)tten har genomf(cid:246)rt granskningar av dessa tv(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rder hos st(cid:246)dmottagarna och har av dessa granskningar dragit slutsatsen att r(cid:228)ntesubven- tionernas verkliga effekt varit n(cid:228)stan f(cid:246)rsumbar och att de snarast haft en allmoseeffekt f(cid:246)r st(cid:246)dmottagarna, som p(cid:229) grund av andra anledningar gjort investeringar som skapat arbetstillf(cid:228)llen, och d(cid:228)rmed har kunnat motta gemenskapsst(cid:246)d. skulle kunna bli tvungen att (cid:229)terbetala en del till EG eller EUF till exempel om motsvarande l(cid:229)n inl(cid:246)stes i f(cid:246)rtid. D(cid:228)remot f(cid:246)rfogar varken EG eller EUF (cid:246)ver n(cid:229)got nyckeltal (till exempel fordringar eller budgeterade fordringar) som kr(cid:228)ver en fokusering p(cid:229) vad som h(cid:228)nder med r(cid:228)ntesubventionerna n(cid:228)r de v(cid:228)l har utbetalats, eftersom motsvarande belopp inte f(cid:246)rekommer p(cid:229) tillg(cid:229)ngssidan av EG:s (26) eller EUF:s balansr(cid:228)kningar. 3. 14 N(cid:228)r det g(cid:228)ller den tillf(cid:228)lliga l(cid:229)nem(cid:246)jligheten f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag (cid:228)r problemet annorlunda eftersom r(cid:228)ntesub- ventionerna som helhet betalats ut i f(cid:246)rskott (93,5 miljoner ecu mellan 1994 och 1996). Detta har gjorts fr(cid:228)mst p. g. a. att budget- medlen funnits tillg(cid:228)ngliga och de har betalats vidare till st(cid:246)dmot- tagarna av EIB (93,4 miljoner ecu) mellan 1995 och 1998. Resul- tatet blir en tidsf(cid:246)rskjutning som inte framg(cid:229)r av EU:s (cid:229)rsredovisningar. Den 31 december 1997 uppgick de r(cid:228)ntesub- ventioner som (cid:228)nnu inte utbetalats till st(cid:246)dmottagarna till 0,1 miljoner ecu. Dessutom har r(cid:228)nteinkomsterna fr(cid:229)n de medel som finns p(cid:229) inl(cid:229)ningskonto i EIB (cirka 9 miljoner ecu) inte fastst(cid:228)llts som budgetinkomster. 3. 15 F(cid:246)r NGI (cid:151) jordb(cid:228)vning och Madeira betalas r(cid:228)ntesubven- tionerna ut varje g(cid:229)ng r(cid:228)ntorna f(cid:246)rfaller till betalning. P(cid:229) grund av att redovisningen sker enligt kontantmetoden bokf(cid:246)rs inte upplupna men ej f(cid:246)rfallna r(cid:228)ntesubventioner. Ej upplupna belopp som skall utbetalas senare, som uppgick till 6,1 miljoner ecu f(cid:246)r NGI (cid:151) jordb(cid:228)vning och 3,3 miljoner ecu f(cid:246)r Madeira den 31 december 1997, tas inte upp vid sidan av balansr(cid:228)kningen. 3. 16 De tre f(cid:246)reg(cid:229)ende punkterna visar att samma ekonomiska verklighet tar sig olika uttryck i r(cid:228)kenskaperna beroende p(cid:229) hur verksamheten lagts upp rent tekniskt. Det (cid:228)r sv(cid:229)rt att f(cid:229) grepp om situationen genom att granska (cid:229)rsredovisningarna. Bokf(cid:246)ringen av r(cid:228)ntesubventionerna SLUTSATS 3. 12 Kommissionen bokf(cid:246)r de r(cid:228)ntesubventioner den betalar ut, f(cid:246)r det mesta till EIB, utan att kontrollera ber(cid:228)kningarna ens n(cid:228)r r(cid:228)ntesubventionerna betalas ut i f(cid:246)rskott och nuv(cid:228)rdesber(cid:228)knas. Vid granskningen av materialet vid kommissionen har revisions- r(cid:228)tten inte funnit n(cid:229)gra bevis f(cid:246)r att kontroller gjorts innan sub- ventionerna bokf(cid:246)rdes. 3. 13 N(cid:228)r det g(cid:228)ller den allm(cid:228)nna budgeten och EUF (situationen (cid:228)r annorlunda f(cid:246)r EKSG:s driftsbudget) bokf(cid:246)rs utgifterna f(cid:246)r r(cid:228)n- tesubventioner n(cid:228)r (cid:229)tagandena f(cid:246)r dem ing(cid:229)s och d(cid:228)refter n(cid:228)r utbetalningarna sker. N(cid:228)r betalningarna till EIB (cid:228)r lika stora som samtliga nuv(cid:228)rdesber(cid:228)knade r(cid:228)ntesubventioner f(cid:246)r ett fler(cid:229)rigt l(cid:229)n (se punkt 2. 15), tar EIB upp motsvarande del p(cid:229) skuldsidan i balansr(cid:228)kningen f(cid:246)r kommande budget(cid:229)r s(cid:229) l(cid:228)nge banken inne- har den (321,6 miljoner ecu hade mottagits i f(cid:246)rskott f(cid:246)r r(cid:228)nte- subventioner per den 31 december 1997). Detta g(cid:246)rs eftersom EIB 4. 1 N(cid:228)r det g(cid:228)ller r(cid:228)ntesubventionernas sunda ekonomiska f(cid:246)r- valtning borde kommissionen (cid:151) n(cid:228)r den anv(cid:228)nder sig av mellanh(cid:228)nder f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om att dessa inte uppb(cid:228)r orimliga arvoden, samt att urvalet gjorts under tillr(cid:228)ckligt stor insyn och p(cid:229) ett r(cid:228)ttvist s(cid:228)tt s(cid:229) att vissa finansiella institutioner inte gynnats p(cid:229) konkurrenternas bekostnad, (cid:151) utv(cid:228)rdera deras effektivitet genom att, n(cid:228)r s(cid:229) (cid:228)r m(cid:246)jligt, m(cid:228)ta i vilken grad de fastst(cid:228)llda m(cid:229)len har uppn(cid:229)tts (se punkt 3. 9) samt genom att fastst(cid:228)lla r(cid:228)ntesubventionernas verkliga effekt (se punkterna 3. 10(cid:151)3. 11). (26) Revisionsr(cid:228)ttens revisionsf(cid:246)rklaring f(cid:246)r verksamheten i samband med den allm(cid:228)nna budgeten f(cid:246)r budget(cid:229)ret 1997, punkterna 8. 6(cid:151)8. 7 (EGT C 349, 17. 11. 1998). 29. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 217/9 4. 2 N(cid:228)r det g(cid:228)ller redovisningen av r(cid:228)ntesubventionerna i EU:s och EUF:s (cid:229)rsredovisningar skulle dessa kunna harmoniseras b(cid:228)ttre s(cid:229) att framst(cid:228)llningen blir mera l(cid:228)ttl(cid:228)st. Till dessa kunde ocks(cid:229) en mer utf(cid:246)rlig information l(cid:228)ggas (se punkterna 3. 13(cid:151)3. 16). Kom- missionen borde dessutom kontrollera ber(cid:228)kningarna samt hur relevanta de gjorda nuv(cid:228)rdesber(cid:228)kningarna (cid:228)r (se punkt 3. 12). (cid:151) systematiskt f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om att de planerade investeringarna (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigade och att st(cid:246)dmottagarna uppfyller fastst(cid:228)llda villkor (se punkt 3. 6), (cid:151) i god tid f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om att gjorda investeringar eller p(cid:229)g(cid:229)- ende s(cid:229)dana motsvarar fastst(cid:228)llda planer (se punkt 3. 7). 4. 3 N(cid:228)r EIB sk(cid:246)ter f(cid:246)rdelningen av r(cid:228)ntesubventionerna (se tabell 1), g(cid:246)r kommissionen n(cid:228)stan ingen kontroll alls och litar i alltf(cid:246)r h(cid:246)g grad p(cid:229) den som f(cid:229)tt fullmakten. Eftersom en delegering av f(cid:246)rvaltningen inte (cid:228)r detsamma som en delegering av ansvaret borde kommissionen (cid:151) f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om att r(cid:228)ntesubventionerna motsvarar det st(cid:246)d som faktiskt erh(cid:229)llits av de slutliga st(cid:246)dmottagarna, med avdrag f(cid:246)r fastst(cid:228)llda marginaler (se punkterna 3. 2(cid:151)3. 5), 4. 4 Alla dessa problem b(cid:246)r behandlas p(cid:229) ett (cid:246)vergripande s(cid:228)tt. Kommissionen b(cid:246)r inr(cid:228)tta en centraliserad kontroll av den eko- nomiska f(cid:246)rvaltningen av r(cid:228)ntesubventionerna och t. o. m. av bank- instrument i allm(cid:228)nhet, s(cid:229) att f(cid:246)rvaltningen av dessa instrument i h(cid:246)gre grad blir homogen, (cid:228)ven n(cid:228)r det g(cid:228)ller framst(cid:228)llningen i (cid:229)rsredovisningarna. Detta skulle dessutom underl(cid:228)tta samarbetet med EIB eftersom antalet medarbetare som har kontakt med kommissionen begr(cid:228)nsas, samtidigt som kontrollen f(cid:246)rst(cid:228)rks av den f(cid:246)rvaltning banken utf(cid:246)r f(cid:246)r gemenskapsinstitutionens r(cid:228)k- ning. Denna rapport har antagits av revisionsr(cid:228)tten i Luxemburg vid dess sammantr(cid:228)de den 16 och 17 juni 1999. F(cid:246)r revisionsr(cid:228)tten i fr(cid:229)nvaro av Jan O. KARLSSON Revisionsr(cid:228)ttens ordf(cid:246)rande Bernhard FRIEDMANN Tillf(cid:246)rordnad ordf(cid:246)rande C 217/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 7. 1999 F(cid:214)RKORTNINGAR AVS EIB EKSG EUF ERUF Meda NGI PMS PTM ULT TEN EU L(cid:228)nder i Afrika, V(cid:228)stindien och Stilla havet Europeiska investeringsbanken Europeiska kol- och st(cid:229)lunionen Europeiska utvecklingsfonden Europeiska regionala utvecklingsfonden St(cid:246)d- och utvecklingsprogram f(cid:246)r Medelhavsl(cid:228)nderna Nytt gemenskapsinstrument De s(cid:246)dra medelhavsl(cid:228)nderna (Pays MØditerranØens du Sud) Icke-medlemsl(cid:228)nder i Medelhavsomr(cid:229)det (Pays Tiers MØditerranØens) Utomeuropeiska l(cid:228)nder och territorier Transeuropeiska n(cid:228)tverk Europeiska unionen 29. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 217/11 KOMMISSIONENS SVAR INLEDNING I rapporten ges en (cid:246)vergripande analys och bed(cid:246)mning av en rad r(cid:228)ntesubventions(cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r t(cid:228)mligen olikartade vad g(cid:228)ller m(cid:229)l och st(cid:246)dvillkor och som dessutom (cid:228)r sv(cid:229)ra att j(cid:228)mf(cid:246)ra. Dessa (cid:228)r i sj(cid:228)lva verket avsedda f(cid:246)r olika ekonomiska realiteter vid olika tidpunkter och logiken i var och en av (cid:229)tg(cid:228)rderna avg(cid:246)rs i h(cid:246)g grad av det generella politiska och ekonomiska sammanhanget som de h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n. Kommissionen anser liksom revisionsr(cid:228)tten att man m(cid:229)ste ta h(cid:228)nsyn till dessa parametrar n(cid:228)r (cid:229)tg(cid:228)rdernas effektivitet, inverkan och handl(cid:228)ggning bed(cid:246)ms. ¯TG˜RDERNAS FRAMTR˜DANDE DRAG Den sj(cid:228)tte och sjunde EUF medlemsstaterna i kommittØn f(cid:246)r finansiellt st(cid:246)d till TEN. Rikt- linjerna var s(cid:228)rskilt avsedda att skapa enhetlighet mellan traditio- nella direkta g(cid:229)vobist(cid:229)nd och r(cid:228)ntesubventioner vad g(cid:228)ller f(cid:246)r- handsbed(cid:246)mningar ((cid:148)uppskattning(cid:148)), och projekt(cid:246)vervakning. P(cid:229) detta s(cid:228)tt samlar kommissionen ihop b(cid:229)de fysiska och finansiella uppgifter om hur projekten utvecklas. Beloppen som st(cid:246)dmottagarna erh(cid:229)ller 3. 2(cid:151)3. 5 Finansiella mellanh(cid:228)nder kan inte fritt p(cid:229)verka niv(cid:229)n p(cid:229) r(cid:228)ntesatser, arvoden, v(cid:228)xelkurs och valutering. Inom finans- marknaderna och finansinstituten finns regler och h(cid:228)vdvunna f(cid:246)r- faranden som i stor utstr(cid:228)ckning m(cid:246)jligg(cid:246)r insyn. St(cid:246)dmottagarna kan j(cid:228)mf(cid:246)ra olika mellanh(cid:228)nders villkor, vare sig l(cid:229)net ifr(cid:229)ga har r(cid:228)ntesubventioner eller ej. De finansiella mellanh(cid:228)nderna st(cid:229)r givetvis i sista hand f(cid:246)r riskerna n(cid:228)r det g(cid:228)ller den slutliga l(cid:229)nta- garens likviditet och utformar l(cid:229)nevillkoren d(cid:228)refter. Detta (cid:228)r til- l(cid:228)mpligt vare sig handl(cid:228)ggningen av l(cid:229)net och subventionerna delegerats till EIB eller sk(cid:246)ts av kommissionen. 2. 15 F(cid:246)r att inte snedvrida finansmarknaderna anv(cid:228)nds subven- tionerna som ett komplement till finanstransaktionerna (att st(cid:228)rka mellanh(cid:228)ndernas kapacitet, att f(cid:246)rb(cid:228)ttra bed(cid:246)mningen av projek- ten, att delvis t(cid:228)cka v(cid:228)xlingsrisker etc. ). Detta f(cid:246)rklarar skillna- derna mellan mellanh(cid:228)ndernas och de slutliga st(cid:246)dmottagarnas r(cid:228)ntesatser. I enlighet med artikel 16 i sin stadga arbetar EIB med stora n(cid:228)tverk av mellanh(cid:228)nder i alla l(cid:228)nder d(cid:228)r banken verkar, och detta spelar tvivelsutan en roll n(cid:228)r EIB tilldelas uppgiften att f(cid:246)rdela r(cid:228)ntesub- ventioner som beslutats av Europeiska unionen. Av alla externa organ (cid:228)r det f(cid:246)rmodligen EIB som har det mest omfattande n(cid:228)t- verket av bankkontakter och relationer i samtliga AVS-l(cid:228)nder. Bara i samband med LomØ IVa finansieras omkring 70 kreditlinjer till c:a 50 finansiella institutioner i AVS-l(cid:228)nderna. IAKTTAGELSER OM F(cid:214)RVALTNING, REDOVISNING OCH KON- TROLL AV R˜NTESUBVENTIONER 3. 1 I de fall d(cid:228)r kommissionen direkt handl(cid:228)gger r(cid:228)ntesubven- tionerna och effektuerar dith(cid:246)rande utbetalningar, s(cid:229)som (cid:228)r fallet f(cid:246)r Madeira eller de transeuropeiska n(cid:228)ten, (cid:228)r kommissionen fullt medveten om b(cid:229)de vem den slutliga st(cid:246)dmottagaren (cid:228)r och detal- jerna i den verksamhet som st(cid:246)ds. Betr(cid:228)ffande de transeuropeiska n(cid:228)ten b(cid:246)r det erinras om att kom- missionen p(cid:229) eget initiativ fastslagit riktlinjer f(cid:246)r hur r(cid:228)ntesub- ventionerna fr(cid:229)n budgetrubrik B5-7 0 0 skall anv(cid:228)ndas och hur de skall handl(cid:228)ggas (riktlinjerna har gjorts tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r revi- sionsr(cid:228)tten). Dessa riktlinjer syftade till att skapa insyn i f(cid:246)rfaran- det och m(cid:246)jligg(cid:246)ra en verklig kontroll av det fysiska och finan- formellt 1997 av siella genomf(cid:246)randet och de antogs Dessutom till(cid:228)mpar EIB strikta kvalitets- och likviditetskriterier d(cid:229) banken bygger upp sitt n(cid:228)tverk av finansiella mellanh(cid:228)nder. Det (cid:228)r uppenbart att EU-st(cid:246)d med begr(cid:228)nsad omfattning och varak- tighet inte kan distribueras genom ett obegr(cid:228)nsat antal finansiella mellanh(cid:228)nder. Alla potentiella mellanh(cid:228)nder som uppfyller EIB:s kriterier (cid:228)r av olika sk(cid:228)l inte intresserade av att handl(cid:228)gga globala l(cid:229)n eller r(cid:228)ntesubventioner. Betr(cid:228)ffande r(cid:228)ntesatserna f(cid:246)r l(cid:229)n fr(cid:229)n de egna medlen (cid:228)r banken bunden av artikel 19 i sin stadga och (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r kontroller. De r(cid:228)ntetabeller som banken fastl(cid:228)gger g(cid:228)llande sina l(cid:229)n fr(cid:229)n egna medel kontrolleras och godk(cid:228)nns av dess styrelse d(cid:228)r kommissio- nen finns representerad genom en ordinarie ledamot och en suppleant. EIB (cid:229)terutl(cid:229)nar medel till en r(cid:228)ntesats som (cid:229)terspeglar den ena- st(cid:229)ende st(cid:228)llning banken har p(cid:229) marknaderna (en liten marginal f(cid:246)r att t(cid:228)cka kostnader l(cid:228)ggs till) i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med de skyl- C 217/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 7. 1999 digheter banken har enligt f(cid:246)rdraget. I (cid:246)vrigt fastsl(cid:229)s r(cid:228)ntesatserna f(cid:246)r EIB:s utl(cid:229)ning p(cid:229) marknadsvillkor. R(cid:228)ntesatserna (cid:228)r vanligen fasta, men kan ocks(cid:229) vara justerbara, r(cid:246)rliga eller konvertibla i enlighet med klientens (cid:246)nskem(cid:229)l, och kan fastst(cid:228)llas antingen vid undertecknandet av finansieringskontraktet eller vid varje utbe- talning (open rate-avtal). Den metod som antagits f(cid:246)r fastst(cid:228)llande av r(cid:228)ntesatserna (cid:228)r densamma f(cid:246)r alla l(cid:228)nder och sektorer. De valutor som utbetalningarna g(cid:246)rs i beror p(cid:229) EIB:s tillg(cid:229)ngar och l(cid:229)ntagarens (cid:246)nskem(cid:229)l. EIB f(cid:246)rser kommissionen med information om administrations- kostnaderna f(cid:246)r de olika verksamheter som den handl(cid:228)gger f(cid:246)r kommissionens r(cid:228)kning. Kommissionen har l(cid:228)mnat en samman- fattning av dessa kostnader till revisionsr(cid:228)tten. Vid kontroll av subventioner som beviljats inom ramen f(cid:246)r artikel 56. 2a i EKSG-f(cid:246)rdraget har kommissionen endast konstaterat n(cid:229)gra f(cid:229) fall d(cid:228)r villkoren inte respekterats av de finansiella mel- lanh(cid:228)nderna. EIB:s ansvar f(cid:246)r projektens st(cid:246)dber(cid:228)ttigande och uppf(cid:246)ljning 3. 6(cid:151)3. 7 R(cid:228)ntesubventionerna inom de program som omfattas revisionsr(cid:228)ttens rapport (cid:228)r inte bara till(cid:228)mpliga p(cid:229) EIB-utl(cid:229)n utan av ocks(cid:229) p(cid:229) l(cid:229)n fr(cid:229)n andra offentliga k(cid:228)llor (t. ex. statliga l(cid:229)n) och ocks(cid:229) fr(cid:229)n de privata marknaderna. I detta sammanhang synes det ol(cid:228)mpligt att dra n(cid:229)gra allm(cid:228)nna slutsatser vare sig om kom- missionens kontroll av huruvida projekten (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigade eller dess (cid:246)vervakning av dem. Det finns inte n(cid:229)gon universellt tillf(cid:246)r- litlig metod f(cid:246)r att m(cid:228)ta r(cid:228)ntesubventionernas effektivitet. Det (cid:228)r vidare viktigt att notera att det arbete kommissionen l(cid:228)gger ner p(cid:229) sin bed(cid:246)mning b(cid:246)r vara proportionerligt. Detta inneb(cid:228)r att omfatt- ningen av kommissionens arbete vid f(cid:246)rhandsbed(cid:246)mningarna och de kontinuerliga bed(cid:246)mningarna av enskilda projekt b(cid:246)r vara avh(cid:228)ngigt av huruvida l(cid:229)ngivaren f(cid:246)rv(cid:228)ntas (cid:229)ta sig samma arbete. Detta skulle i regel beh(cid:246)va beaktas vid EIB:s utl(cid:229)ningsverksamhet, eftersom EIB, i motsats till en privatbank, har en egen enhet f(cid:246)r ekonomisk bed(cid:246)mning. Banken anv(cid:228)nder sig (cid:228)ven av utf(cid:246)rliga samh(cid:228)llsekonomiska kriterier b(cid:229)de vad g(cid:228)ller finansieringsbeslut och uppf(cid:246)ljningar. N(cid:228)r det g(cid:228)ller EIB:s l(cid:229)neverksamhet f(cid:229)r kommissionen fullst(cid:228)ndig information om de slutliga st(cid:246)dmottagarna. R(cid:228)ntesubventioner beviljas till EIB-utl(cid:229)n fr(cid:229)n egna medel enligt olika f(cid:246)rordningar, mandat, beslut och avtal som reglerar f(cid:246)rdelningen av s(cid:229)dana medel. EIB:s handl(cid:228)ggning av s(cid:229)dana r(cid:228)ntesubventionerade l(cid:229)n och bankens information till sin uppdragsgivare, kommissionen, (cid:246)verensst(cid:228)mmer alltid med de (cid:229)taganden som gjorts enligt man- datet och p(cid:229) det hela taget i enlighet med bankens skyldigheter enligt f(cid:246)rdraget. Kontrollen av huruvida projekt (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigade f(cid:246)r EIB-utl(cid:229)n fr(cid:229)n egna medel utf(cid:246)rs i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med arti- kel 21 i EIB-stadgan enligt vilken kommissionen skall avge ett ytt- rande innan ett l(cid:229)n godk(cid:228)nns. I enlighet med vissa olika mandat finns det (cid:228)ven medlemsstats- kommittØer som avger yttranden om projekten (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)tti- gande p(cid:229) basis av utf(cid:246)rliga rapporter. Den information som beh(cid:246)vs innan beslut kan fattas om den enskilda f(cid:246)rdelningen varierar efter l(cid:229)nens karakteristika samt mellanhandens tillg(cid:228)ngliga kapacitet och sakkunskap. F(cid:246)r globala l(cid:229)n till finansiella mellanh(cid:228)nder utanf(cid:246)r EU avtalsf(cid:228)ster banken ofta en m(cid:246)jlighet att beg(cid:228)ra ytterligare information om den slut- liga st(cid:246)dmottagaren. ˜ven om banken utf(cid:246)r periodiskt (cid:229)terkom- mande stickprov, anv(cid:228)nder den inte denna sin avtalsf(cid:228)sta kontroll- r(cid:228)ttighet p(cid:229) n(cid:229)got systematiskt s(cid:228)tt. Betr(cid:228)ffande EIB-Edinburghfaciliteten har kommissionen mottagit en fullst(cid:228)ndig f(cid:246)rteckning (cid:246)ver alla slutliga l(cid:229)nemottagare. Efter- som kriterierna f(cid:246)r (cid:148)skapande av arbetstillf(cid:228)llen(cid:148) liknar dem som finns i EKSG-f(cid:246)rdraget och omfattar samma period har dessa f(cid:246)r- teckningar analyserats och j(cid:228)mf(cid:246)rts mot bakgrund av EKSG:s l(cid:229)nemottagare. Ett litet antal fall av potentiell dubbelfinansiering har uppt(cid:228)ckts av kommissionen och granskas och diskuteras f. n. med EIB. Vad slutligen g(cid:228)ller den vidare fr(cid:229)gan om hur informationen fr(cid:229)n EIB behandlas, h(cid:229)ller kommissionen fast vid att den sj(cid:228)lv vill ana- lysera denna information. Kommissionen informeras regelbundet av banken om hur projekten utvecklas och om det uppst(cid:229)r st(cid:246)rre problem tas dessa upp till diskussion. Kommissionen anser att dubbelarbete b(cid:246)r undvikas. R(cid:228)ntesubventionernas effektivitet 3. 8(cid:151)3. 11 De flesta (cid:229)tg(cid:228)rderna g(cid:228)ller f(cid:246)r hela EU och deras m(cid:229)l (kvantifierbara eller ej) m(cid:229)ste vara helhetliga till sin karakt(cid:228)r. Alla m(cid:229)l (t. ex. st(cid:228)rkt konkurrenskraft f(cid:246)r industrin inom EU, utveck- ling av h(cid:246)gteknologiska sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag) kan inte kvantifieras exakt. Detta g(cid:246)r inte m(cid:229)len mindre viktiga. P(cid:229) makroekonomisk niv(cid:229) vet man att r(cid:228)ntesatsen (cid:228)r en faktor som p(cid:229)verkar investeringsviljan. Kommissionen p(cid:229)st(cid:229)r inte att detta (cid:228)r den enda avg(cid:246)rande faktorn n(cid:228)r en st(cid:246)dmottagare beslutar sig f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra ett investeringsprojekt. R(cid:228)ntesubventionerna utg(cid:246)r snarare en del av en helhet, vari (cid:228)ven ing(cid:229)r (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) lokal, regional eller nationell niv(cid:229) och som sammantaget skapar ett gynnsamt sammanhang f(cid:246)r att uppn(cid:229) prioriterade EU-m(cid:229)l. Kopplingen mellan r(cid:228)ntesubventioner och investeringar kan inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis kvantifieras men detta inneb(cid:228)r inte att det inte finns n(cid:229)got orsakssamband. 29. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 217/13 Olika slutliga st(cid:246)dmottagare har bekr(cid:228)ftat att den r(cid:228)ntesubvention som de f(cid:229)tt haft ett positivt och avg(cid:246)rande inflytande p(cid:229) investe- ringsbeslutet. Betr(cid:228)ffande K(cid:246)penhamnsfaciliteten kommer kom- missionen att l(cid:228)gga fram sin utv(cid:228)rderingsrapport inom kort. Generella slutsatser om effektiviteten i denna facilitet synes f(cid:246)r n(cid:228)rvarande vara f(cid:246)rhastade. variationerna i subventionsmekanismerna och de s(cid:228)tt som dessa handl(cid:228)ggs p(cid:229) enkom f(cid:246)r att f(cid:229) ett enhetligt system. Kommissionen har dock det (cid:246)vergripande budget(cid:228)ra och politiska ansvaret f(cid:246)r de (cid:229)tg(cid:228)rder som diskuteras. Kommissionen anser att de redan befint- liga s(cid:228)tten att genomf(cid:246)ra mekanismerna i fr(cid:229)ga (cid:228)r l(cid:228)mpliga och garanterar att EU:s lagstiftning och regler efterlevs. Kommissionen anser att en indikation bland andra (cid:228)r i hur stor utstr(cid:228)ckning faciliteten tas i bruk. Kommissionen har dock aldrig sett ett instruments utnyttjandegrad som den enda effektivitetsin- dikationen. Bokf(cid:246)ringen av r(cid:228)ntesubventionerna 3. 12 Kommissionens avdelningar kontrollerar ber(cid:228)kningarna med hj(cid:228)lp av stickprov. 3. 13(cid:151)3. 16 Mot bakgrund av att revisionsr(cid:228)ttens iakttagelser r(cid:246)r tre olika system (allm(cid:228)nna budgeten, EKSG och EUF), (cid:229)tar sig kommissionen att ta fram det b(cid:228)sta s(cid:228)ttet att i (cid:229)rsbokslutet f(cid:246)ra upp de r(cid:228)ntesubventionsbelopp som f(cid:246)rskotteras till EIB. Kom- missionen kommer (cid:228)ven att f(cid:246)rs(cid:246)ka att p(cid:229) b(cid:228)sta m(cid:246)jliga s(cid:228)tt har- monisera bokf(cid:246)ringsrutinerna f(cid:246)r r(cid:228)ntesubventionerna i de fall konventionerna m(cid:246)jligg(cid:246)r detta. 3. 14 Kommissionen h(cid:229)ller med revisionsr(cid:228)tten om att r(cid:228)ntein- komster fr(cid:229)n medel som finns p(cid:229) l(cid:246)pande konton i EIB borde ha tagits upp som en fordran. SLUTSATS 4. 2 Kommissionen (cid:229)tar sig att unders(cid:246)ka hur presentationen av (cid:229)rsboksluten kan f(cid:246)rb(cid:228)ttras och harmoniseras vad g(cid:228)ller r(cid:228)nte- subventionerna. 4. 3 I samarbetsavtalen med EIB detaljregleras delegeringen av finans- och fackuppgifterna till banken, vars m(cid:229)ng(cid:229)riga verksam- het och solida sakkunskap p(cid:229) finansomr(cid:229)det st(cid:229)r utom allt tvivel. EIB ger kommissionen tillr(cid:228)ckliga finansiella och fackm(cid:228)ssiga data f(cid:246)r att en effektiv kontroll skall kunna uppr(cid:228)tth(cid:229)llas. P(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt kan on(cid:246)digt dubbelarbete undvikas och en rimlig balans uppn(cid:229)s mel- lan anv(cid:228)nda medel och uppn(cid:229)dda resultat. Ansvarsf(cid:246)rh(cid:229)llandena och uppgiftsf(cid:246)rdelningen mellan kommis- sionen och EIB vad g(cid:228)ller transaktioner i AVS-l(cid:228)nderna i enlighet med LomØkonventionen finns beskrivna i den intern(cid:246)verenskom- melse som undertecknades av medlemsstaternas f(cid:246)retr(cid:228)dare den 20 december 1995. Denna (cid:246)verenskommelse kommer att f(cid:246)rnyas i samband med n(cid:228)sta konvention. 4. 1 Syftet med att bevilja r(cid:228)ntesubventioner (cid:228)r att uppn(cid:229) olika m(cid:229)l inom skilda omr(cid:229)den d(cid:228)r de ekonomiska och politiska vill- koren inom EU varierar mycket. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r det ol(cid:228)mpligt att offra 4. 4 Kommissionen kommer att (cid:246)verv(cid:228)ga revisionsr(cid:228)ttens f(cid:246)rslag och unders(cid:246)ka i vilken m(cid:229)n handl(cid:228)ggningen av r(cid:228)ntesubventions- instrument kan harmoniseras och centraliseras


title: Mitteilung der Kommission - Liste der Flughäfen, die der Definition des «Internationalen Gemeinschaftsflughafens» gemäß Artikel 197 der Verordnung (EWG) Nr. 2454 der Kommission entsprechen

eurovoc_concepts:
EU Member State
airport
international transport

text: 16. 6. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 168/5 LISTE DER FLUGH˜FEN, DIE DER DEFINITION DES (cid:132)INTERNATIONALEN GEMEINSCHAFTSFLUGHAFENS(cid:147) GEM˜SS ARTIKEL 197 DER VERORDNUNG (EWG) NR. 2454 DER KOMMISSION ENTSPRECHEN Antwerpen (Deurne) Brussel (cid:151) Bruxelles Charleroi (Gosselies) Billund Lufthavn Bornholms Lufthavn Esbjerg Lufthavn Kłbenhavns Lufthavn, Kastrup Flughafen Augsburg Flughafen Bayreuth Flughafen Berlin-Sch(cid:246)nefeld Flughafen Berlin-Tegel Zentralflughafen Berlin-Tempelhof Flughafen Bremen Flughafen Dortmund Flughafen Dresden Flughafen D(cid:252)sseldorf Landeplatz Egelsbach (Hessen) Flughafen Erfurt Flughafen Frankfurt Main Flughafen Friedrichshafen Flughafen Hamburg Flughafen Hannover Athinon Makedonia (Thessaloniki) N. Kazantzakis (Heraklio) I. Kapodistrias (Kerkyra) Diagoras (Rodos) Araxos Mytilini + Limnos Dimokritos (Alexandropoulis) Zakinthos Kalamata Kefalonia Kos Samos Chania Alicante Almer(cid:237)a Arrecife (Lanzarote) AvilØs (Asturias) Barcelona Bilbao (1999/C 168/06) BELGI¸/BELGIQUE LiŁge (Bierset) Oostende DANMARK Roskilde Lufthavn ¯rhus Lufthavn Aalborg Lufthavn DEUTSCHLAND Flughafen Hof Flughafen Karlsruhe Flughafen Kiel Flughafen K(cid:246)ln/Bonn Flughafen Leipzig/Halle Flughafen Mannheim Flughafen M(cid:246)nchengladbach Flughafen M(cid:252)nchen Flughafen M(cid:252)nster/Osnabr(cid:252)ck Flughafen N(cid:252)rnberg Flughafen Paderborn/Lippstadt Flughafen Rostock Flughafen Saarbr(cid:252)cken Flughafen Stuttgart ¯¸¸`˜` M. Alexandros (Kavala) Ioannina Mikonos Preveza Skiathos Santorini Milos Paros Karpathos Chios Naxos N. Aghialos Sitia ESPA(cid:209)A Gerona-Costa Brava Granada Ibiza Jerez La Coruæa Las Palmas de Gran Canaria C 168/6 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften 16. 6. 1999 Madrid-Barajas Mah(cid:243)n-Menorca MÆlaga Melilla Murcia-San Javier Palma de Mallorca Puerto de Rosario-Fuerteventura Reus Sabadell San SebastiÆn Santa Cruz de la Palma Abbeville Agen Ajaccio-Campo dell’oro Albi Amiens Angers AngoulŒme Annecy Annemasse Auxerre Avignon Ba(cid:136)le-Mulhouse Bastia-Poretta Beauvais-TillØ Bergerac Besan(cid:231)on BØziers Biarritz-Bayonne-Anglet Bordeaux-MØrignac Bourges Brest-Guivapas Caen-Carpiquet Cahors Calais Calvi (cid:151) Sainte-Catherine Cannes-Mandelieu Carcassonne Castres Cayenne-Rochambeau ChambØry Charleville Cha(cid:136)teauroux Cherbourg Clermont-Ferrand (cid:151) Aulnat Colmar Courchevel Deauville Dieppe Dijon Dinard D(cid:244)le (cid:201)pinal Figari Fort-de-France (cid:151) Le Lamentin FrØjus Gap Granville Santander Santiago Sevilla Tenerife-Norte Tenerife-Sur Valencia Villanubla-Valladolid Vigo Vitoria Zaragoza FRANCE Grenoble (cid:151) Saint-Geoirs Issy-les-Moulineaux La Mole La Rochelle Lannion Laval Le Bourget Le Castelet Le Havre Le Mans Le Touquet Lille-Lesquin Limoges Lognes Lorient (cid:151) Lann-BihouØ Lyon-Bron Lyon-Satolas Marseille-Provence Meaux MegŁve Metz-Nancy-Lorraine MontbØliard Montpellier-FrØjorgues Morlaix Nancy-Essey Nantes-Atlantique Nevers Nice-C(cid:244)te d’Azur N(cid:238)mes-Garons OrlØans-Bricy OrlØans (cid:151) Saint-Denis-de-l’H(cid:244)tel Orly Pau-PyrØnØes PØrigueux Perpignan-Rivesaltes Pointe-(cid:224)-Pitre (cid:151) Le Raizet Poitiers Pontarlier Pontoise Quimper Reims-Champagne Rennes (cid:151) Saint-Jacques Roanne Rodez Roissy (cid:151) Charles-de-Gaulle Rouen Saint-Brieuc 16. 6. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 168/7 Saint-Denis (cid:151) Gillot Saint-(cid:201)tienne Saint-Nazaire Saint-Yan Strasbourg-Entzheim Tarbes-Ossun-Lourdes Toulouse Blagnac Tours Dublin airport Cork airport Aosta Albenga Alghero Fertilia Ancona Falconara Bari Palese Bergamo Orio al Serio Biella Bologna Borgo Panigale Bolzano Brindisi Casale Cagliari Elmas Catania Fontanarossa Firenze Peretola Forl(cid:237) Ridolfi Genova C. Colombo Grosseto Lamezia Terme Marina di Campo Milano Linate Milano Malpensa Napoli Capodichino Luxembourg Budel Eelde Eindhoven Gilze-Rijen Rotterdam Schiphol Seppe Soesterberg Flughafen Wien Flughafen Linz Flughafen Salzburg Toussus-le-Noble Troyes Valence Valenciennes Vannes Vesoul Vichy IRELAND/EIRE Shannon airport ITALIA Olbia Costa Smeralda Padova Palermo Punta Raisi Pantelleria Parma Perugia S. Egidio Pescara Pisa Reggio Calabria Rimini Miramare Roma Ciampino Roma Fiumicino Roma Urbe Ronchi dei Legionari Torino Caselle Trapani Birgi Treviso S. Giuseppe Venezia Lido Venezia Tessera Verona Villafranca LUXEMBOURG NEDERLAND Hilversum Lelystad Maastricht Midden-Zeeland Teuge Texel Twente (cid:214)STERREICH Flughafen Graz Flughafen Klagenfurt Flughafen Innsbruck C 168/8 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften 16. 6. 1999 Aeroporto de Lisboa Aeroporto Francisco SÆ Carneiro (Porto) Aeroporto de Faro Aeroporto de Santa Catarina (Madeira) Helsinki-Vantaan lentoasema Ivalon lentoasema Joensuun lentoasema Jyv(cid:228)skyl(cid:228)n lentoasema Kajaanin lentoasema Kemi-Tornion lentoasema Kruunupyyn lentoasema Kuopion lentoasema Lappeenrannan lentoasema Arlanda (Stockholm) Arvidsjaur Bromma Falun-Borl(cid:228)nge G(cid:246)teborg-S(cid:228)ve Halmstad Helsingborg Heliport J(cid:246)nk(cid:246)ping Kalmar Karlstad Kiruna Kristianstad Landvetter (G(cid:246)teborg) Link(cid:246)ping Aberdeen (Dyce) Belfast (Aldergrove) Biggin Hill Birmingham Blackpool Bournemouth Bristol Cambridge Cardiff-Wales City-Airport-London Coventry East Midlands Airport Edinburgh Exeter Gatwick Airport-London Glasgow Heathrow Airport-London Humberside PORTUGAL Aeroporto de Porto Santo (Madeira) Aeroporto de Ponta Delgada (A(cid:231)ores) Aeroporto de Santa Maria (A(cid:231)ores) Aeroporto das Lajes (A(cid:231)ores) SUOMI Mariehamn flygplats Oulun lentoasema Porin lentoasema Rovaniemen lentoasema Savonlinnan lentoasema Tampere-Pirkkalan lentoasema Turun lentoasema Vaasan lentoasema Varkauden lentoasema SVERIGE Lule(cid:229)-Kallax Malm(cid:246) Heliport Norrk(cid:246)ping Nyk(cid:246)ping (Stockholm-Skavsta) (cid:214)rebro (cid:214)stersund Ronneby Sturup (Malm(cid:246)), including: Passenger Terminal in Malm(cid:246) Sundsvall-H(cid:228)rn(cid:246)sand Ume(cid:229) Visby V(cid:228)ster(cid:229)s V(cid:228)xj(cid:246) UNITED KINGDOM Isle of Man (Ronaldsway) Leeds Bradford Liverpool Luton Lydd Manchester Manston Newcastle Norwich Plymouth (Roborough) Prestwick Shoreham Southampton Southend Stansted Airport-London Sumburgh Teesside