title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Utvärderingsrapport om det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag i Europeiska unionen (1997-2000)

eurovoc_concepts:
EU programme
aid to undertakings
business policy
report
small and medium-sized enterprises

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 29. 06. 1999 KOM(1999) 319 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN Utvärderingsrapport om det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag i Europeiska unionen (1997-2000) Rådets beslut 97/15/EG av den 9 december 1996 1. INLEDNING I december 1996 antog rådet det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag i Europeiska unionen^. Programmet sträcker sig över 4 år från 1997 till 2000. I beslutet anges 6 mål och 25 åtgärder för att nå dessa mål. Avsikten med detta meddelande är att presentera den externa utvärderingsrapporten om genomförandet av det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag. Enligt artikel 6 i rådsbeslutet skall kommissionen lämna en sådan rapport till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén före utgången av 1999. Men på begäran från rådet lämnas rapporten nu, 6 månader innan kommissionen lägger förslaget till nästa fleråriga program för små och medelstora företag, vilket planeras till slutet av 1999. Detta för att ge utrymme åt konstruktiv återkoppling från utvärderingsresultaten till förslaget till ett nytt program. Utvärderingsrapporten till Deloitte & Touche efter ett öppet anbudsförfarande^. Själva utvärderingsarbetet inleddes i september 1998. Slutrapporten inkom den 30 april 1999 och ett sammandrag bilägges detta meddelande. lades ut på kontrakt ALLMÄNNA KOMMENTARER 1. Kommissionen välkomnar den utvärdering konsulterna gjort, särskilt deras uppfattning att, i den utsträckning det går att slå fast i detta skede, det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag genomförs på ett godtagbart och kostnadseffektivt sätt. Eftersom över hälften av programutgifterna ligger på mål C 3 noterar kommissionen med tillfredsställelse att åtgärderna under det målet, bortsett från partnersökningsnäten, får ett allmänt sett gott betyg. Utvärderingskonsulterna framhåller generellt den tydliga rollen för insatserna från GD XXIII (Företagspolitik, handel, för genomförandet av programmet. De ger ett särskilt högt betyg åt de "policyåtgärder" som GD XXIII genomfört. turism och näringsdrivande föreningar), som ansvarar Kritiken gäller särskilt områden där "pilotverksamhet" genomförs, vilken enligt konsulterna inte bidrar verksamt till egentlig policyutveckling. Vidare uppfattas fördelningen av de knappa mänskliga och ekonomiska resurserna på alltför många småskaliga projekt som en svaghet i delar av programmet. Kommissionen instämmer i principen att pilotverksamhet bör vara tydligt kopplad till övergripande policyprogram, och att resultaten bör användas aktivt och spridas. Projekten bör vara så omfattande att de ger användbara resultat. 2. I kapitel 1 och 2 av sammandraget beskrivs det tillvägagångssätt och den metod som tillämpades vid utvärderingen. Kommissionen vill här betona två omständigheter när det gäller utvärderingen och programmet som man bör hålla i minnet när man läser utvärderingen: 1 Rådets beslut av den 9 december 1996, 97/15/EG, EGT L 6, 10. 1. 1997, s. 25-31. 2 Anbudsinfordran offentliggjord i EGT S 48, 10. 3. 1998, s. 38-39. 3 Mål C: "Hjälpa små och medelstora företag att europeisera och internationalisera sina strategier, särskilt genom bättre informations- och samarbetsavdelningar. " tidsaspekten, utvärderingen är gjord tidigt skede av För det första programgenomförandet. Som nämndes ovan beror detta på att man vill få konstruktiv återkoppling till förberedandet av nästa program. Men att lägga utvärderingen halvvägs genom programmet medför vissa nackdelar. Många nya åtgärder som lanserats genom det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag har ännu inte gett mätbara resultat. Därför kan heller inget säkert sägas om deras verkan, effektivitet eller nytta. Samma gäller ändringar som vidtagits i uppläggningen av och resultatrapporteringen från äldre projekt. i ett mycket För det andra är den slutliga målgruppen på 18 miljoner små och medelstora företag i Europeiska unionen i sig mycket bred och mångskiftande^. Att bedöma verkan på målgruppen med hjälp av statistiskt representativa stickprov för varje mål och åtgärd skulle ha varit en omöjlig uppgift för utvärderingens rimliga tids- och budgetramar. Följaktligen grundar sig utvärderingens slutsatser, av nödvändighet, främst på uttalanden från intressenter och mellanhänder, snarare än på "objektiva" data. Det betonas dock i rapporten att riktiga indikatorer på prestanda behövs för att åtgärder som vidtas inom programmet skall gå att utvärdera på ett mera vetenskapligt sätt i framtiden. Kommissionen instämmer i att ett antal prestationsindikatorer borde ingå i förslaget till nytt program, så att det blir möjligt att genomföra en mera objektiv utvärdering av framtida åtgärder. IAKTTAGELSER OM BEDÖMNINGEN AV SÄRSKILDA ÅTGÄRDER PER MÅL till att ge en första reaktion på vissa viktigare slutsatser och Detta avsnitt syftar rekommendationer i utvärderingen. Mera detaljerade kommentarer kommer att lämnas i förslaget till nästa program. 3. 1. Mål A och F Kommissionen håller med om att man bör bygga vidare på resultaten av programmet samordnade åtgärder med medlemsstaterna. Utvecklingen under det senaste året har gett struktur och målinriktning åt det inledningsvis vida diskussionsfältet, och är på väg mot att identifiera vissa bra metoder. Exempelvis har medlemsstaterna nu enats om en lista över bra metoder, som resultat av arbetet i seminarier om stödåtgärder för företagsnybildning. Dessa bra metoder kommer att spridas i vida kretsar med hjälp av en reklambroschyr. I broschyren kommer man också att uppmärksamma webbplatsen - beräknas startklar till andra halvåret 1999 - där mer information om de samordnade åtgärderna kommer att finnas och där intresserade organisationer kommer att uppmanas att ta aktiv del i diskussionen om bra metoder på de berörda områdena. Vidare har man gjort stora framsteg den senaste tiden när det gäller att lägga fast lämpliga förfaranden med medlemsstaterna, särskilt i form av rullande arbetsprogram. BEST-gruppens (Arbetsgruppen för enklare företagsvillkor) rekommendationer har följts upp med en handlingsplan som godkändes av rådet den 29 april 1999. Hanlingsplanen spänner över ett vitt område och omfattar för första gången alla politikområden som påverkar företagande och företag. Kommissionen kommer, i nära samarbete med medlemsstaterna, att noga följa upp genomförandet av handlingsplanen. Arbetet kommer bl. a. att omfatta regelbunden rapportering till rådet, fr. o. m. 2000, om den pågående utvecklingen, med särskild information om varje ny Se Företag i Europa, GD XXIII/Eurostat, femte rapporten, juni 1999. åtgärd. Kommissionen skall också komma överens med medlemsstaterna om sätt att mäta den företagsfrämjande politikens framgångar. Eventuellt kommer man att göra en oberoende framstegsutvärdering med hjälp av näringslivet. Denna utvärdering skulle i så fall bedöma hur handlingsplanen påverkar företagens prestationer och bidra till att urskilja områden där det krävs ytterligare insatser, samt eventuellt rekommendera hur detta skulle kunna uppnås. I fråga om bedömningen av näringslivseffekter anser kommissionen att väsentliga förbättringar gjorts i de analyser av regelverkets effekter som lagförslagen undergår, samt att samrådsförfarandena blivit mera kompletta. Dock medger kommissionen att det krävs ytterligare förbättringar av bedömningarna av näringslivseffekter. Just nu diskuteras en omarbetning av anvisningarna för hur bedömningen av näringslivseffekter skall genomföras parallellt med en ny version av bedömningsformuläret. Förhoppningsvis kommer förslagen att antas inom kort. Detta är interna arbetsförfaranden, men kommissionen överväger att offentliggöra de omarbetade anvisningarna tillsammans med formuläret. Det material om euron som nämns är faktiskt inte bara en cd-rom, utan en cd-rom i kombination med en broschyr. Broschyren innehåller ett sammandrag av innehållet på cd- romskivan och är därmed intressant för företagare (särskilt småföretagare) som inte har tillgång till utrustning för att läsa cd-romskivor. Detta dubbla angreppssätt, både cd-rom och broschyr, bör vara till hjälp för alla små och medelstora företag, oberoende av storlek. Det är mot denna bakgrund som man bör se den information i utvärderingssammandraget som ger ett intryck av att produkten bara är en cd-rom och därför saknar intresse för de minsta företagen. Slutsatserna i utvärderingen om värdet och kostnadseffektiviteten i arbetet i EEIG (Europeiska ekonomiska intressegrupperingar) förefaller subjektiva och grundlösa. Eftersom EEIG är den enda gränsöverskridande rättsliga organisationsform EU-företagen har är det viktigt att peka på att den existerar. Ungefär 1 000 EEIG har bildats. Arbetet på området har bara i mindre utsträckning gått ut på att göra reklam för organisationsformen genom en broschyr och genom information om EEIG via Regie-databasen. Kommissionen har aldrig haft för avsikt att marknadsföra EEIG direkt till företagen, utan snarare att informera via sådana kanaler som Euroinfocentrerna och branschorgan, för att lämna fritt spelrum åt marknadskrafterna. Däremot följer kommissionen upp intresse för EEIG och lämnar information på webbplatsen. Precis som i utvärderingen är kostnaden för åtgärdsområdet minimal. För övrigt har det står Europaparlamentet uppmanat till ett mera dynamiskt och riktat sätt att hantera EEIG^. 3. 2. Mål B och JEV (europeiska samföretag) När det gäller Rundabordssamtalen mellan banker och små eller medelstora företag, med åtföljande resultatspridning, bestod slutrapporten efter den andra rundabordsrundan av ett sammandrag och rekommendationer. Materialet översattes till alla de officiella språken och publicerades tillsammans med hela rapporten på engelska. Ungefär 8 500 exemplar trycktes och alla rekvireringar kunde tredje rundabordsrundan pekar på nödvändigheten av att kombinera lånefinansiering med externa kapitaltillskott, ett klart underutvecklat område i Europa. Det är viktigt att peka på nya finansieringskällor för små och medelstora företag så att de blir mindre beroende av lånefinansiering, som bortåt 1/3 av de små och medelstora företagen fortfarande har svårt att få tillgodoses. De ämnen som behandlades i den 5 Europaparlamentets resolution av den 14 juli 1998 som svar på kommissionens meddelande av den 9 september 1997 (KOM(97)434). tillgång till. Med utgångspunkt i slutrapporten från den tredje rundabordsrundan, som kommer att läggas ut på internet, räknar kommissionen med att arrangera minst 3 konferenser i medlemsstaterna som, i överensstämmelse med rekommendationen, skulle kunna kopplas till samordnade åtgärder. När det gäller CREA gav kommissionen faktiskt enligt artikel 3. 2 i rådets beslut 97/15/EG, ut årsrapporter om pilotprojektet groddkapital extern utvärdering. Medlemsstaternas förvaltningskommitté för det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag (artikel 4-kommittén) informerades regelbundet om de framsteg som gjordes och fick tillfälle att yttra sig över den externa utvärderingen. Den samtyckte också till att starta CREA. Detta gör kritiken mot CREA desto mer förvånande. I och ombesörjde saknas. Kommissionen Det nya CREA-programmet som kommissionen antog i november 1998, är en följd av att de europeiska kapitalmarknaderna fortfarande misslyckas med att förse groddföretag med riskkapital. Flera tusen innovativa små och medelstora företag startas aldrig därför att riskkapital första groddkapitalprojektet för att dels öka antalet nybildade företag med hjälp av CREA, dels öka antalet nya arbetstillfällen infördes en nedre gräns för kapitalfondens storlek på 4 miljoner euro, ett krav på att 50 % av kapitalet måste komma från den privata sektorn (för att endast livskraftiga projekt skulle få stöd) och en breddning av åtgärden till att även omfatta företag som övertas av nya ägare, vilket i de flesta fall ur rättslig synpunkt är synonymt med att starta ett nytt företag. i dessa företag. Exempelvis flera väsentliga ändringar föreslog i det CREA är också svaret på Europaparlamentets begäran att fokusera programmets budget på att till låg kostnad skapa nya företag och nya arbetstillfällen. Verksamheten sker än så länge i liten skala men kommer att, på europeisk nivå, visa på möjligheterna med att ge stöd i form av riskkapital till groddföretag och finansiering i startskedet till nybildade innovativa små och medelstora företag. Kommissionen kommer att ordna med utvärdering av CREA, dvs. det första groddkapitalprojektet, och se till att resultaten sprids på bred front. Förslaget till direktiv beträffande sena betalningar, som betraktas som kostnadseffektivt, är ett viktigt policyinitiativ till förmån för små och medelstora företag som kommer att fullföljas. Kommissionen välkomnar den politiska överenskommelsen som uppnåddes i Industrirådet den 29 april om kompromisstexten under det tyska ordförandeskapet och uppmanar Europaparlamentet och Rådet att utan dröjsmål anta direktivet. De praktiska åtgärderna för utbildning i likvididetsförvaltning för små och medelstora företag kommer att ses över i ljuset av resultaten av redan lanserade åtgärder. JEV genomförs till största delen utanför det tredje fierårsprogrammets ram. Kommissionen var väl medveten om att den bristande marknadsföringen av JEV. Väldigt många små och medelstora företag känner fortfarande inte till JEV. Kommissionen inledde därför i början av 1999 en reklamkampanj inriktad på att hjälpa småföretagarorganisationer att arrangera JEV- evenemang som skulle sammanföra små eller medelstora företag från minst två medlemsstater. När det gäller förfarandena är kommissionen medveten om att både de finansiella intermediärerna och de små eller medelstora företagen efterfrågar regelförenkling. Dock måste jämvikt upprätthållas mellan å ena sidan regelförenkling, å andra sidan effektiv bedrägeribekämpning och därmed åtföljande rapporteringssystem. När det gäller stödet till genomförandestudier, så är det en förutsättning för investeringsstödet på 10 % som utgår när det transnationella samföretaget har bildats. Utan denna andra stödinsats hade kommissionen fått nöja sig med att bekosta dyra genomförbarhetsstudier utan att kunna påverka bildandet av nya samföretag. Eftersom stödet är begränsat till högst 100 000 euro per projekt för genomförbarhetsstudien och satsar på investeringsstödet, vilket leder till att fler nya arbetstillfällen skapas. företagen hålla nere kostnaden små och medelstora försöker de 3. 3. Mål C Kommissionen välkomnar det genomgående positiva betyg som tilldelas Euroinfocentrerna (ElC-nätet), vilka står för en tredjedel av programutgifterna i det fleråriga programmet. Att enträget betona kvaliteten har visat sig vara en framgångsrik metod och lett till bedömningen att verksamheten är prisvärd. Samma kvalitetsinriktning kommer att bibehållas för att ge företagen bästa möjliga service. I anknytning till detta och till begreppet "first-stop shops" kommer kommissionen att stärka Euroinfocentrernas roll i ett nära samarbete med andra lokala och regionala instanser för stöd till näringslivet för att den vägen skapa ett gemensamt och enhetligt tjänsteutbud till små och medelstora företag. Initiativet "näringslivsdialogen", som ingår i den "dialog med medborgarna och näringslivet" som lanserades vid Europeiska rådets möte i Cardiff i juni 1998, bidrar kraftigt till en utveckling i denna riktning. Större samverkan med nationella stödorgan för små och medelstora företag är en del av denna politik. Utvärderingskonsulterna är införstådda med att BC-NET och BRE undergått stora förändringar för att bli effektiva och att det är för tidigt att bedöma resultaten. Av de första tecknen att döma förefaller dock förändringarna, såsom det nya datorhjälpmedlet som infördes 1998, vara på väg att ge resultat. Kommissionen instämmer i att en omfattande och oberoende utvärdering av BC-NET och BRE borde göras under år 2000. När utvärderingsresultaten föreligger kommer kommissionen att överväga de mest effektiva åtgärderna, däribland alternativet att slå samman de båda nätverken. Europartenariat och Interprise evenemang betraktas som överlag kostnadseffektiva. De första resultaten från det senaste Europartenariat evenemanget i Wien 10-11 maj, vilket kombinerades med ett PHARE-Partenariat och samlade ca. 2. 700 företag, ger en indikation om dessa stora evenemangs fortsatta framgång. Europartenariat, Interprise och IBEX evenemang kommer att bli föremål för särskilda utvärderingar under 1999 och år 2000, men arbete pågår redan nu med att förbättra kvaliteten och att utveckla nya verktyg. Kommissionen medger att arbetet med viktiga policyfrågor när det gäller underentreprenader måste drivas vidare. Som uppföljning till den andra europeiska underentreprenadkonferensen i Graz i oktober 1998 kommer ett meddelande om underentreprenader att slutföras före utgången av 1999. Ett centralt inslag i meddelandet kommer att vara ett nytt arbetsprogram om underentreprenader för de närmaste åren. I fråga om breddning av löpande GD XXIII-program utelämnar utvärderingsrapporten EU:s förestående utvidgning och det faktum att det tredje fleråriga företagsprogrammet öppnats för sju kandidatländer" och att ytterligare fyra torde ansluta sig i slutet av 1999. Dessa länder har övertygande visat på sitt engagemang genom att bidra med egna medel till programbudgeten. Bulgarien, Tjeckien, Estland, Ungern, Polen och Slovakien från den 1 december 1998, och Rumänien från den 1 januari 1999. Tillsammans med EU-länderna och EES-länderna deltar nu 25 länder i det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag. Att låta dem delta i programmet är en del av kommissionens anslutningsförberedande strategi och kommer att hjälpa kandidatländerna att integrera i EU:s företagspolitik. Det kommer också att hjälpa dem att utveckla en egen politik på området och att stimulera företagandet inför det kommande EU-medlemskapet. Utvärderingens öppna rekommendationer Europartenariat för länder utanför EU skjuter således vid sidan om målet. t. ex. att 3. 4. Mål D Pilotprojekten om innovation har startats nyligen (1997), och det är ännu för tidigt att dra några bestämda slutsatser. Resultaten av dessa projekt, som självklart blir isolerade företeelser, kommer att utvärderas och analyseras. Avsikten med dem har alltid varit att pröva policyalternativ. Planerade insatser när det gäller utbildning rör främst policy och behöver inte dra med sig några nya kostnader. Avsikten är ett meddelande om utbildning och små eller medelstora företag skall färdigställas inom den närmaste tiden. Syftet är att utreda de små och medelstora företagens behov när det gäller företagarutbildning, varvid insatser som redan är på gång både i medlemsstaterna och på gemenskapsnivå skall tas med i beräkningen. Det tredje fleråriga företagarprogrammets enda initiativ fram till nu på området kvalitet är kommissionens fortsatta stöd till det europeiska kvalitetspriset till små och medelstora företag som existerar sedan ett antal år och har vidsträckt erkännande inom näringslivet I egenskap av ett värdefullt verktyg för att förbättra kvalitetsstyrningssystemen. 3. 5. Mål E Arbetet med att främja entreprenörskap har fått ökad vikt sedan Kommissionens Meddelande 1998 om främjande av entreprenörskap. Kommissionen ställer sig bakom rekommendationen att fokusera på att utveckla forskning och främja bra metoder. De flesta av de horisontella åtgärderna i programmet gynnar småföretag och hantverksföretag. I rådets beslut om det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag bekräftas behovet av särskilda stödåtgärder riktade till hantverk, småföretag och mikroföretag, liksom till sådana målgrupper som kvinnor, unga företagare eller företagare ur minoritetsgrupper. Kommentarerna om huruvida det är bra eller dåligt att rikta särskilda åtgärder till målgrupper är därför ointressanta. Det stod vidare uttryckligen i kommissionens förslag till det tredje fleråriga programmet att metoderna för att nå målen skulle (transnationellt samarbete, utbildningsåtgärder, gemensamt deltagande i handelsmässor m. m. ), konferenser (särskilt hänvisas till den tredje och fjärde europeiska konferensen om hantverk och småföretag) och studier. Det är just dessa metoder som har använts under hela det tredje fleråriga programmet. inbegripa pilotprojekt I utvärderingen antyds att åtgärderna på området kom igång sent. Vissa projekt som finansierades via det andra fleråriga företagsprogrammet har emellertid inte slutförts förrän i år. Förslagsomgångar inom det tredje programmet utlystes 1997 och 1998, vilket knappast kan anses som sent för ett program med fyra års löptid. Kommissionen instämmer i att man nu måste koncentrera sig på att utvärdera resultaten av det avslutade arbetet och sprida resultaten i så vida kretsar som möjligt. Frågan om huruvida åtgärder på området handel är relevanta eller ej är återigen en sak som avgörs på ett entydigt sätt i rådsbeslutet om det tredje fleråriga programmet, I vilket handel och distribution anges som målgrupp för ett antal åtgärder. Vitboken om handel har blivit mycket uppskattad, särskilt av Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén. Nästa uppgift blir att genomföra handlingsplanen i bilagan till vitboken så effektivt som möjligt. Ett inslag i planen är en upplysningskampanj. Som en del av kampanjen kommer man att ge ut resultaten av Commerce 2000 (fas 3) och dra nytta av Internet för att samla in fler bra metoder. Kommissionen håller med om att resultaten av Commerce 2000 nu bör analyseras och spridas på bred front, och arbetet med detta är redan skapar mervärde utifrån igång. Det är i undersökningsarbetet. upplysningskampanj en. främst genom denna verksamhet man från näthandeln Resultaten inkluderas kommer att SLUTSATSER Kommissionen anser att utvärderingsrapporten utgör en nyttig genomlysning av de åtgärder som vidtagits under det tredje flerårsprogrammet. Slutsatserna och rekommendationerna kommer att beaktas noga under arbetet med att förbereda nästa flerårsprogram och vissa av dem har redan accepterats i detta Meddelande. Kommissionen ställer sig bakom den övergripande rekommendationen att det framtida arbetet borde fokuseras på ett mindre antal större prioriteringar och att åtgärder i mindre skala som inte visat sig vara kostnadseffektiva inte bör fortsättas. GD XXIII kommer också att sträva efter att säkerställa bästa nyttjande av medlen under den återstående programperioden. BILAGA: SAMMANDRAG AV UTVÄRDERINGSRAPPORTEN FRÅN DELOITTE & TOUCHE 1. Vårt tillvägagångssätt Deloitte & Touche utsågs för att göra utvärderingen av det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag. En arbetsgrupp med konsulter från sex medlemsstater, baserade i fyra kontor, utförde arbetet under en halvårsperiod i linje med ett detaljerat förslag som presenterades i ett anbudsförfarande. Uppdraget är uppdelat i tre tydliga delar: • Indelning av verksamhet som inletts inom ramen för det tredje fleråriga programmet. • Ingående fältstudier och analyser för att fastställa verksamhetens resultat, dess inverkan på intresserade parter samt uppfattningar om verksamhetens värde inom kommissionen och bland medlemsstaternas representanter och andra intresserade parter. • Analytisk utvärdering av uppnådda resultat. Utvärderingsgruppen lade särskild vikt vid direkta samtal med viktiga aktörer ute på fältet. Dessa bestod bl. a. av: • Programmets målgrupper (som kontaktades genom SMF-organisationer och i vissa fall individuella företag). Förmedlingsorganisationer och -byråer som leder åtgärder med och/eller för kommissionen inom ramen för programmet. Tjänstemän inom hela kommissionen, som arbetar inom berörda områden. • Programmets kommittén. institutionella övervakare, d. v. s. medlemsstaternas tjänstemän i artikel 4- Tjänstemän inom hela GD XXIII. Vårt tillvägagångssätt inriktades på fyra huvudelement, inom såväl programmets enskilda åtgärder som programmet som helhet. Dessa element var: Kvalitet på syfte och tillvägagångssätt. I detta område granskar vi rollen och valet av förmedlingsorganisationer som utsetts av kommissionen, subsidiaritetsfrågor och framför allt åtgärdernas motiveringar baserade på uttryckta behov eller identifierade problem. • Kvantitativ inverkan, ett område som innebär vissa svårigheter med tanke på kommissionens relativa avlägsenhet från själva verksamhetsfältet för Europas SMF. Vidare är flera åtgärder avsedda att pröva en fråga eller idé och förväntas därför inte resultera i någon direkt kvantitativ inverkan i detta skede. Där det har varit möjligt har vi försökt att fastställa kvantitativa åtgärder. Kvalitativ inverkan, en kombination av flera faktorer såsom ändringar i lagstiftningen till fördel för SMF, mervärdet av kommissionens verksamhet jämfört med vad som skulle ha hänt om det fleråriga programmet inte hade ägt rum, i vilken omfattning användbar information och "lärdomar" har nått fram samt den indirekta effekten genom att andra aktörer övertalas att vidta åtgärder till fördel för SMF. Kostnadseffektivitet, där vi försöker fastställa effektiviteten, verkningsgraden, användbarheten och genomförbarheten av programmets åtgärder. I detta område tittar vi dels på förhållandet mellan kvantitativa och kvalitativa resultat och dels kostnaderna för åtgärden i fråga. När det är relevant försöker vi beräkna kostnaderna för andra aktörer som vidtar åtgärder för kommissionens räkning. Våra slutsatser är baserade på en subjektiv avvägning av samtliga faktorer. Det faktum att vissa åtgärder ännu inte befinner sig i ett stadium där resultaten är tydliga gör det svårt att göra en bedömning av dessa åtgärders kostnadseffektivitet. Det bör noteras att samtliga ovannämnda utvärderingskriterier bedömdes utifrån åtgärdernas helhetsperspektiv. Vi har granskat det fleråriga programmet i förhållande till den verksamhet som bedrivs av andra avdelningar inom kommissionen och medlemsstaternas myndigheter. Vi har även bedömt programmet i förhållande till Europeiska unionens nuvarande politiska prioriteringar när det gäller att stödja SMF, uppmuntra företagsamhet och öka sysselsättningen. I våra slutsatser har vi tagit hänsyn till de resurser som finns till GD XXIII :s förfogande (finansiella och mänskliga). Vår utvärdering omfattar verksamhet som fått bidrag inom ramen för det fleråriga programmet under perioden 1997-1998 och innefattar även verksamhet som påbörjats under de första månaderna 1999. Vi har också försökt att ta hänsyn till den sannolika effekten av de åtgärder som kommer att vidtas senare under 1999 och även under 2000 i den mån det går att göra en bedömning av dessa. Det är dock tydligt att en "preliminär" utvärdering såsom denna inte kan fastställa det slutliga värdet och kostnadseffektiviteten av vissa åtgärder som fortfarande var i utvecklingsskedet när vår analys utfördes. 2. Metodik Vår arbetsgrupp gjorde först ingående och ofta långa intervjuer med en rad olika tjänstemän inom GD XXIII. Vi besökte sedan samtliga medlemsstater (både för diskussioner med tjänstemän i olika huvudstäder och besök hos de olika regionernas projektorganisatörer och leverantörer av förmedlingstjänster). Vi organiserade en dag för rundabordsdiskussioner i Bryssel för att erbjuda samtliga SMF-organisationer möjligheten att ge sina kommentarer. Vi gjorde även ett antal intervjuer med tjänstemän från andra avdelningar inom kommissionen. Vidare förbereddes totalt 34 olika enkäter som sändes ut till nästan två tusen mottagare inom 15 olika målgrupper. På det hela taget var analyserna och de direkta fältstudierna noggranna och uttömmande. Vårt mål var inte nödvändigtvis att i samtliga fall inhämta statistiskt giltiga åsiktsprover (vad beträffar användare av tjänster skulle detta ha medfört ett mycket mer omfattande arbete). Vår utvärdering är mer en överblick av hur hela det fleråriga programmet fungerar. Utförliga utvärderingar av enskilda åtgärder inom det fleråriga programmet genomförs separat. Vår uppgift bestod inte i att duplicera dessa utan istället få exempel på olika åsikter och belysa framsteg och problemområden. Vi försökte därför att erbjuda samtliga opinionskategorier möjligheten att ge sina kommenterar på programmet och att samla in tillräckligt med svar för att kunna urskilja en allmän indikation på olika åsikter. I de flesta utvärderingar som riktades till statstjänstemän, förmedlingsorganisationer och projektorganisatörer fick vi in många svar. Endast när det gällde Interprise-organisatörer, förmedlare inom BC Net/BRE och medlemmarna i kommittén för handel och distribution var 10 resultaten en besvikelse trots den nitiska uppföljningen. I båda fallen gjordes ett antal intervjuer för att komplettera enkätundersökningen. Med tanke på studiens karaktär skulle det vara omöjligt att tillskriva åsikterna från de olika kategorierna av parter som ingick i vår undersökning någon vetenskaplig tyngd. Därtill kommer att de ingående diskussionerna avslöjade många olika åsikter, varierande intensitet i åsikterna och olika grader av betoning även inom samma opinionskategorier. Den oundvikliga tendensen att av egenintresse färga svaren var också en faktor som vi fick ta hänsyn till. Vi har försökt att lägga större vikt vid åsikter som baserats på objektivitet och samstämmighet inom större provgrupper än vid sådana som har framförts av enskilda individer och parter med direkta intressen. I vissa fall där vi har känt att enskilda kommentarer har avspeglat ovanlig insikt har vi emellertid rapporterat dessa och indikerat om vi har hållit med om de uttryckta åsikterna. I vissa fall har vi mött utbredd okunskap om detaljerna i kommissionens verksamhet, även bland medlemmarna i artikel 4-kommittén. Ibland har vi också känt att åsikterna grundats på information som inte längre är aktuell. Vi har försökt att ta hänsyn till de missuppfattningarna som detta kan ha medfört och på flera ställen har vi indikerat att vi inte håller med om kommentarerna som uttryckts av enstaka intresserade parter. När vi gör detta förklarar vi varför vi inte samtycker. Vad beträffar åsikterna från artikel 4-kommittén har vår undersökning avslöjat många kritiska områden, även i områden där kommittén enhälligt har godkänt åtgärden i fråga. Vårt tillvägagångssätt har gått ut på att troget avspegla åsikterna som vi i förtroende tagit del av under intervjuerna. Voteringsmönster i kommittéer kan grundas på många olika faktorer och vi kan inte kommentera varför det kan finnas avvikelser mellan de åsikter som vi tagit del av och de som framförts öppet under kommittésammanträden. Vi är övertygade om att våra slutsatser, som dels bygger på åsikter från de olika parterna inom det fleråriga programmet och dels vår egen bedömning av dessa åsikter och de åtgärder som hittills vidtagits under programmet, är välgrundade inom ramen för vårt uppdrag. I rapportens bilagor finner läsaren en sammanfattning av undersökningens resultat i förhållande till varje opinionskategori. Där vi uttrycker våra egna åsikter om enskilda element inom programmet försöker vi tydliggöra detta i texten. 3. Indelning av åtgärder Mål A och F: Förenkla och förbättra den administrativa och regelmässiga affärsmiljön. Förbättra instrumenten för SMF-politik. Vi identifierade följande åtgärder: Samordning med andra delar av GD XXIII och andra delar av kommissionen för att påverka villkoren för den politiska debatten och säkerställa att man inom ramen för EUs politiska utveckling tar hänsyn till SMF-intressen. • Samråd med SMF-organisationer och om möjligt med utvalda SMF för att säkerställa att SMF- representanter har möjlighet att kommentera förslag till ny EU-lagstiftning och tillgängligheten för SMF till EU-program. 11 Övervakning av systemet "Business Impact Assessments" för att säkerställa att samtliga av kommissionens tjänster ger en bedömning av hur förslag till ny lagstiftning kan komma att påverka SMF. Samordnade åtgärder för att främja en större samordning mellan medlemsstaterna i deras åtgärder till förmån för SMF och för att främja identifieringen och spridningen av "bästa praxis" och "god praxis" på samtliga myndighetsnivåer. Upprättandet av och stöd till "Business Environment Simplification Task Force" (BEST) samt publiceringen av BEST-rapportens båda delar. Dessutom publiceringen av en kommunikation om kommissionens svar på BESTs rekommendationer med ett förslag till en handlingsplan för medlemsstaterna och kommissionen. Publiceringen av en rekommendation om hur man kan förbättra och förenkla affärsmiljön för nystartade företag samt förberedelser inför upprättandet av en databas över medlemsstaternas åtgärder inom ny företagande. Organiserandet av ett forum för diskussioner om överlåtelse av företag, en kommunikation om denna fråga med en sammanfattning av resultaten av 1994 års rekommendation samt ett meddelande om ansökningsomgång till pilotprojekt för SMF-utbildning i överlåtelse av företag. • Särskilda åtgärder för att hjälpa SMF att göra nödvändiga anpassningar till införandet av euron (förutom det ovannämnda arbetet med att påverka verksamheten i kommissionens övriga GD inom detta område). De särskilda åtgärderna har bl. a. innefattat: rundabordskonferenser och intresserade parter, seminarier där man har informationskampanjer som ägt rum genom EIC, säkerställandet av ordningsregler för relationerna mellan konsumentorganisationer och SMF, information om införandet av euron till representanter inom turism och handel, utvecklingen av en cd-rom/broschyr avsedd för SMF samt offentliggörandet av en infordran av förslag till pilotprojekt för SMF-utbildning angående införandet av euron. tagit upp särskilda frågor med andra Underhåll av en databas som kallas Régie rörande inrättandet av Europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG), en kommunikation om deltagande av EEIG i offentliga kontrakt och program samt utarbetandet av en praktisk handbok för SMF med information om när EEIG kan vara ett användbart instrument för gränsöverskridande samarbete. Arbete med statistiska frågor rörande europeiska SMF, bl. a. den regelbundna rapporten "Företag i Europa", broschyrer om särskilda i fokus", publikationen "Företagstjänster i Europa " samt utarbetandet av ett utkast till en förordning rörande företagsstatistik i framtiden. frågor, bl. a. "statistik • Regelbundna rapporter med titeln "The European Observatory for SMEs" som förberetts av externa konsulter och forskningsinstitut, och som tar upp politiska frågor rörande SMF- utveckling och erfarenheter från samtliga medlemsstater. Genomförandet av ett antal särskilda utvärderingar av enskilda element i det fleråriga programmet, organiserandet av den nuvarande utvärderingen, samordning med kommissionens GD XIX inom detta område samt utvecklingen av resultatindikatorer för den pågående interna övervakningen av GD XXIIIs program. 12 Mål B (och JEV): Förbättra den finansiella affärsmiljön för foretag Vi identifierade följande åtgärder: • Organiserandet av ett antal rundabordskonferenser för bankchefer och SMF med avsikt att identifiera "bästa praxis" och förbättra de små och medelstora företagens bankförbindelser samt publiceringen av rundabordskonferensernas resultat. • Forskningsstudier och seminarier om olika aspekter av SMF-finansiering, bl. a. riskkapital, factoring, ömsesidiga kredit, "företagsänglar", säkerhet för SMF samt den föreslagna investeringsbyrån för SMF. leasefmansiering, långfristig garantier, tillgång till • Lanseringen av ett nytt pilothandlingsprogram för riskkapital, CREA, för att ge finansiellt stöd till inrättandet av upp till 30 st. riskkapitalfonder avsedda för investeringar i nystartade företag och överlåtelser av befintliga företag. • En kommunikation och ett direktivförslag om hur man ska bekämpa sena betalningar i kommersiella transaktioner samt en infordran av förslag till pilotprojekt för utbildning av SMF- chefer i likviditetsförvaltning. • Upprättandet av projektet Joint European Ventures (JEV) där SMF, som planerar att bilda samriskföretag eller andra nya gränsöverskridande samarbetsformer, har rätt till bidrag på upp till 50% av kostnaderna enligt deras förstudier och upp till 10% av kostnaderna för att säkerställa investeringen (med 100 000 euro som högsta bidragsbelopp per samriskföretag). Mål C: Hjälpa SMF att följa mer europeiskt och internationellt inriktade strategier, framför allt genom bättre information och samarbetstjänster Vi identifierade följande åtgärder: • Underhåll och förbättring av ElC-nätverket genom att utveckla ett "första anhalf-koncept för inom EU-frågor och genom att förbättra verksamhetens övervakning, SMF-rådgivning i Bryssel. Nya kategorier av samt nätverksstödet kvalitetskontrollen, utbildningen "ElC/nätverkssamordnare" (EIC ansvariga för ett nätverk bestående av förgreningar och förmedlare genom vilka de erbjuder SMF olika tjänster) och "associerade medlemmar" (organisationer som inte kan erbjuda samtliga ElC-tjänster men som ändå bidrar till nätverket) skapades för att utvidga nätverkets räckvidd. Ett första steg togs för att använda EIC för att ge kommissionen feedback om hur SMF reagerar på politiska initiativ. Satsningar för att främja SMF-politiska åtgärder, bl. a. genom nyhetsbrevet Euro Info, kampanjstånd vid evenemang, en "besökstjänst" för att ta emot grupper av intresserade parter som besöker kommissionen, en informationstjänst öppen för allmänheten samt upprättandet och underhållet av webbplatsen GD XXIII. GD XXIII har också gett ut publikationen "Verksamhet till förmån för SMF och hantverkssektorn", som bidrar till att öka förståelsen av EU-åtgärder inom detta område. Underhåll av BC Net- och BRE-nätverken bestående av affärsrådgivare som använder ett datoriserat söksystem för att lokalisera potentiella samarbetspartners för SMF i andra EU- medlemsstater. Det datoriserade systemet har uppgraderats avsevärt och tonvikten ligger nu på nätverket av rådgivare istället för själva datasystemet som ett hjälpmedel för att finna partners. 13 Nätverken håller nu på att lanseras på nytt genom en kampanj som huvudsakligen består av nationella möten för medlemsstaternas förmedlare. • Organiserandet av Europartenariat- och Interprise-evenemang där SMF har möjlighet att möta andra SMF som är intresserade av att bilda gränsöverskridande partnerskap. Europartenariat har fortsatt att hålla två multisektoriella evenemang per år i EUs mindre utvecklade regioner. Interprise-evenemangen har fortsatt att vara sektorspecifika och är mycket mindre i omfattning. 51 st. Interprise-evenemang ägde rum under perioden 1997/1998. GD XXIII har gett ut en handbok för organisatörer av båda typer av evenemang och lagt större vikt vid uppföljningen och utvärderingen av evenemangens resultat. Ett antal initiativ har lanserats för att försöka utveckla underleverantörspartnerskap för SMF. Dessa initiativ innefattar ett antal publikationer, studier och referenshjälpmedel, upprättandet av ett forum för underleverantörsförmedlare, organiserandet av ett antal sektoriella projekt och befrämjande åtgärder till förmån för EU-underleverantörer i tredje länder, bidrag till SMF- deltagande i utbildningsprogram i Japan, vidareutvecklingen av ett system för att länka samman befintliga databaser för underleverantörer samt organiserandet av IBEX-evenemang (internationell buyers' exhibitions). • Vidare har flera åtgärder vidtagits för att förbättra SMF-tillgången till internationella marknader utanför EU. Dessa åtgärder har bestått av en utvidgning av EIC- och BC Net/BRE-nätverken till Central- och Östeuropa, medelhavsländerna och även andra delar av världen. Europartenariat-modellen har också utvidgats till andra delar av världen för att erbjuda EUs SMF möjligheten att utveckla partnerskap med länder i hela världen. Andra åtgärder har innefattat studier om internationalisering och den sannolika effekten av en framtida utvidgning på EUs SMF samt lanseringen av pilotprojekt för att pröva nya tillvägagångssätt för att hjälpa SMF upprätta affärsförbindelser på nya marknader. Mål D: Stärka konkurrenskraften bland SMF och förbättra tillgången till forskning, innovation och utbildning. Vi identifierade följande åtgärder: • Studier, forskning och pilotprojekt inom innovation och teknologiska frågor för SMF. • Utövande av inflytande på andra delar av kommissionen (framför allt GD XII och GD XIII) för att säkerställa att SMF får bättre tillgång till EU-program inom forskning, teknologi och innovation. • Upprättandet av ett nätverk av handelsskolor (BENE-nätverket) samt studier om bästa praxis för ledarskapsutbildningar för SMF. • Lanseringen av ett nytt europeiskt kvalitetspris för SMF. • Finansiellt stöd till NORMAPME, en organisation som hjälper SMF att sätta sig in i standardkraven på europeisk nivå. • Meddelande om ansökningsomgång till pilotprojekt för utbildning av SMF-chefer inom en rad olika områden samt utarbetandet av en kommunikation. 14 • Ett pilotprojekt inriktat på att utveckla en europeisk metodik för att hjälpa SMF som önskar delta i EUs miljöstyrnings- och miljörevisionsordning (EMAS). 547 SMF deltog i revisions- och inventeringsfasen och 50 utsågs för att få hjälp med EMAS-certifiering. 1997 avfattades en rapport om hela projektet. • Utgivandet av en handbok om miljöstyrning, av miljögruppen inom EIC. Mål E: Främja företagsamhet och stödja målgrupper. Vi identifierade följande åtgärder: • Förberedningen och organiserande av en stor konferens med temat "Sysselsättning genom innovation", som inriktades på hantverkssektorn. Huvudkonferensen föregicks av elva förberedande konferenser och samråd med nationella experter och SMF-representanter. 2 000 delegater deltog i huvudkonferensen. • Inflytande på policyn hantverksföretag och mikroföretag samt bland kvinnliga och unga företagare. i andra delar av kommissionen beträffande behoven bland Lanseringen av 39 studier, konferenser och pilotprojekt för att fastställa behoven bland småföretag och hantverksföretag, med bl. a. satsningar för att erbjuda dessa företag möjlighet att delta i gränsöverskridande verksamhet, förbättrad standardisering av hantverksprodukter, finansiering och utbildning av företag som drivs av kvinnor, utbildning för att främja företagsamhet samt lösningar till de särskilda svårigheter som unga företagare står inför. • Publiceringen av en kommunikation med titeln "Främja företagsamhet i Europa: prioriteringar för framtiden". Bidrag till undersökningar, studiegrupper, seminarier och konferenser. För att inom ramen för Commerce 2000-programmet identifiera framtida utmaningar inom detalj- och grosshandeln samt spridningen av bästa praxis genom konferenser och (inom kort) publikationer. Publiceringen av en grönbok följd av en vitbok om handel. Möten med kommittén för handel och distribution (KHD). Spridning av protokollen till samtliga från KHD och dess intresserade parter paneldelegationer till tredje länder. rapporter om yttranden tillsammans med Interservice-samråd om handelsfrågor. En konferens och lanseringen av studier, ett pilotsystem för certifiering av webbplatser avsedda att stärka konsumenternas förtroende och en online informationstjänst för SMF rörande elektronisk handel. 15 i. « * •BD • ** 3 S --c s. ts C/5 J3 fe &) i f i g t U 8 9 9 1 t^ o os U WD 5 v in •SJ ÖS O Os c-- (N (M in so <3- ro oo i—i ro os CN SO in OS Os •* o T —t SO ^ o o r- oo CN oo o\ •st rö CM Cl SO oj £, co 'x ca i~ CL, res <7y oo <L) :oJ T3 •° :c3 03 oo3 , <D 00 T3 cB G "3 ^ "C o CO B i O o t e h n e p p ö -G o o n o i t a r t s i n i m e r d r ••O oj CO g o3 2^ o o o oo G i • i—< if ti CO co 1 -O -El O o ca 1 <D i-H :0 fe CM <i o o o so • <* CN O o o o so •sf <N jd 3 +-> <u C/0 -* 1-1 ID > "ö3 G O ••§ G G c3 cg oS Si OJ i O fe fe 5 ^ CO < TT OS OS l> OS • <* rf O *n so so <s os 00 i-H ON so OS SO oo ro O IT) r-- T —t in Os * O o o m (N <N O r~- lO Os * O O CN 00 OS rn O in C~- in Os * OS OS os »A 00 "* OS so 00 o OS r^ o »T5 T—1 IT) OS in <N fN in O o CN ro ro o o 1—I ro ^r o in o SO Os T —1 o o 1—1 ro •f W) _G 'C <D 'M G 03 G S "ö5 +-• 1 'C -G O G s *+-» G ID 00 a _2 *-< o -g <D M Xi O (N fe bO. g 'C <D ^ J3 ro fe co S CO ^ , fe c3 00 G "öl +-> -O K! G (D CO (N CQ 03 1 „jQ 1-1 fe r -, PQ G 0) t/3 t/1 1 fe 00 »- ID g <D *-* CO , -H < << » "N °C1 £ « S S s CG fe fe fe fe ^^ oC5 s « s s s co pa CO << < ^ << 43 °«S T3 s- <u 13 s. :« Ml -** °SB t» v: <U J3 w O -*- a U ex) o k. CL, fe :e« •** •< »3 s o o o o o o *n o o o ^* i^ T-H »o 00 ov \n ro c* 00 c\ l~~ Vö o o o o o o l/"> 1-H IT) m »/> O m »n > w H-a O o cd w C/3 CD ;—; 4-» ö 00 ö oCÖ 00 *ö fe s 00 J3 o il tlJ T3 ca a -*-• '§< ca ^ -S 3 o CD £ £> ^d- CQ oo •t T—« TT m (N ^O 00 • <* co o o CM \o ^o a u CO C tÖ 2 M en i— ••a > a • ^H ao Ö 3 1 ca ö :cö T< <u -t! 5 ö Ö l—1 <u 3 -*-> to 23 CQ. a 0^ CQ — s? 13 S -g a u CQ CQ CQ oo T —1 MD CN t -- CN 00 o r- in T—* OS oo in Os CN T—t ( -1 <u -*—» Vi G _:cd en C O. 5 en w i -H O o in f- W) »o Os T—1 O in ro o in O Os 'tf- ro ^O os '* ro >o o o •* in T—1 os o 1-1 cu T3 £ bo 43 CO "o Bi ti in cd C I CU S-l g PQ CN U £/J ( -1 CU fl B 1*1 +-> CU 1 en ed t! n Cg ! -l CU i 2; ro O o o o o o o CN in CN oo OS r- ro * * 1-1 CU G o cd J-H ^ -o CU a OX) o s-l B en en s-i cu fl ^ O o o o in CN CN in CN 00 OS r-- co * * CU en "C & CU fl 0) >t-> Ig -ä fl O cd cu »-I • I—1 T3 T3 CU ro •* o ^ OS in in CN in 00 00 CN in ^ O OS in -<* o OS in o o o O -fl o o G CU ca M £3 a CU a • i—i G cu CU s ~ ca cu 6 0 ; =! «d $ l r e d - F M S m a s s n o i t a m r o f L 6 O. 5 S-i 00 'C cu en "3 ö o "is a cu • ( -;. fl -fl O O s-l cu "3 Cd a cd fl • i—i -i-» 00 J30 H fe «- £ O K a i s-l 00 O S-l B en en Si cu 1 u Q-, TT s-i CU s-l ••o u Si cu > CU CU fl in D O ca 'S c CU B O Vi 3 u U U u u u U u «n Tt 1/5 C3S 1 -- 00 f) l—1 in OS V) <s TT C3S K) 00 fo V) SO »-H u mM °C5 £ A a C/3 «n o 00 ^o «N i—< O O in 00 ro os fN os o O >n oo ?—i t~- 00 ro 00 <N o in in o Os ro CN T—1 in ro ro O r- t -- vr> ro CN O ro -_< t-~ oo ro ro CN 'Sb -t-» "o å cu si o o fl o •g > o Un C/5 ti 00 • -H -*—• CU -•-• C/5 , —i Q O O o o in 00 G 'fl 2 j3 cd 3, fl en fl cu -l-> CU 1 o k s p a k s r a d e ) g n i r e s i d -* ä d n å t s a r t t ä b r ö F h c o t e t i l CN S o o o Cd a UU C/5 £ cd a1 'a cd 1 ro en en Q Ö ^^ °A s « s s s C/5 Q Q Q -i—» cu cd en 00 cd +-» cu cS CJ o 3 +-» en 00 cd +-» cu >-i UU T_H w w Tl- •* CN 00 (N OO <N *© OO 00 OO v© CN in OO in ro ON I T) in r- H 00 •*r m <s fS 00 vo ift J—i i—1 o w t> •T) f> vo >*© m ro r-T *M f) o o O •* v© TT ^f O i/~i (N O v© m r~4 ^f CN <3- tsO cd 4H 1 § Ä O O bo ca i-4 -cd s cd S-c 11 > K CN w o\ ><o m ©\ •* 00 T —1 t-» m * —t f —» o 00 as ON oo O 'is 'B T3 o o 13 K ro w i/-> r--• <* CN m •* v© in f- -* CN IT) 0"\ m o o o o OO ^ <N +J a ed 00 <D l-i cd OJO cd <u S-H cd c 2. d o o cd 1 *> V ' S -l O J2P "O «cd 2 ÖB co V3 Sa W °cs s cs B B p X/1 « B B s cn o H W - w t tH , , o rt s s o c SH <D T) ocd <D -P cd 01) 4> &o >- & x o O td S c -c cd a o v- 3 ^__, •^ i CO ou CO O v; Ö :cd ^3 J-I <D * ÖU 3 <o r~- CTv Os OJ) 00 I-I ,:° <+-) C :cd Ä i~ <U *5 bil 3 CO ON ON 1 —l 4. Identifierade åtgärdstyper Fyra olika typer av GD XXIII-åtgärder har framkommit under utvärderingen: • Åtgärder inom politisk utveckling • Pilotprojekt eller demonstrationsåtgärder • Operativa åtgärder • Publikationer, databaser och andra informationsåtgärder Självfallet är det inte alltid möjligt att i praktiken helt avgränsa fyra åtgärdstyper. I många fall är pilotåtgärderna en integrerad del av den politiska processen, t. ex. när de kan användas för att undersöka hur politiska linjer anpassas till problem som identifierats genom politisk analys och forskning. Vissa pilotåtgärder kan vara småskaliga föregångare till fullskaliga operativa åtgärder och vissa publikationer har också anknytning till operativa åtgärder. Vi anser dock att avgränsningarna är användbara för att kunna skilja på olika typer av verksamhet som inletts inom ramen för det tredje fleråriga programmet, framför allt med tanke på att ett antal teman framgick vid vår undersökning av de olika parternas åsikter och våra egna bedömningar i förhållande till varje åtgärdstyp. Politisk utveckling Under "politisk utveckling" har vi grupperat åtgärder för att undersöka problem och svårigheter som SMF står inför. Detta innefattar diskussioner med intresserade parter, konferenser, seminarier, forskningsrapporter samt analyser av särskilda områden. Det innefattar också utarbetandet av kommunikationer, rekommendationer och utkast till handlingsplaner för att politiska reformer ska ta hänsyn till de problem som identifierats samt allt övrigt arbete med att identifiera möjliga politiska lösningar till särskilda problemområden. Samtliga parter är eniga om att GD XXIII har en tydlig roll att spela i utformningen av de politiska linjerna för företagsutveckling. Man anser också att en europeisk dimension i den politiska forskningen är av stort värde eftersom den möjliggör ett utbyte av erfarenheter mellan medlemsstater och även analyser på europeisk nivå. Kommissionen har möjlighet att jämföra de mycket olika erfarenheterna som framkommit på en rad olika platser och sedan hjälpa till att göra en analys av vilka lösningar som visat sig vara mest effektiva. En sådan analys (och resultaten av själva forskningen) måste dock enligt vår bedömning spridas till en bred publik och diskuteras med medlemsstaterna för att man ska kunna dra största möjliga nytta av dess värde. Detta beror på att den lämpliga politiska anpassningen, beroende på problemets karaktär, kan behöva genomföras på nationell eller regional nivå istället för av själva EU. Alla parter är också eniga om att GD XXIIIs försök att påverka resten av kommissionen att införa SMF-vänlig politik och lagstiftning är av stor betydelse. Pilotprojekt "pilotprojekt" menar Med eller demonstrationsåtgärder som inte är av tillräckligt stor omfattning för att ha någon alla DG XXIII-fmansierade prov- vi 2o generaliserbar inverkan inom EU. Den kvantitativa effekten av pilotprojekt är vanligtvis lokaliserad och begränsad i förhållande till det potentiella antalet mottagare inom EU som helhet. Det huvudsakliga värdet av åtgärderna ligger i potentialen att påverka den politiska debatten och att de kan användas som förebild för andra aktörer eller kommissionen om de är framgångsrika. Åtgärderna är vanligtvis avsedda att pröva olika politiska anpassningar till identifierade problem och kallas ofta "demonstrationsprojekt" på grund av deras förmåga att demonstrera lämpliga politiska åtgärdsplaner för framtiden. Våra intervjupersoner var ofta skeptiska till värdet av vissa GD XXIII-åtgärder av detta slag. Flertalet var i princip inte emot pilotåtgärder men det underströks vid flera tillfällen att pilotåtgärder bör endast användas för att pröva potentiella politiska anpassningar och i så fall endast anpassningar som inte redan har prövats någon annanstans. Detta betyder att åtgärder bör endast lanseras efter en ingående analys av de relevanta politiska möjligheterna. Åtgärderna bör ses som kliniska försök för att pröva effekten av ett nytt läkemedel. Man kan inte tillämpa dem förrän forskningen är helt klar och man behöver dem inte för att pröva ett läkemedel som redan har prövats i ett annat laboratorium, såvida inte försöket har genomförts under andra förhållanden. Vi anser däremot att pilotåtgärder måste knytas an till den politiska utvecklingen och inte lanseras separat. Vidare måste resultaten av pilotåtgärden genomgå en noggrann granskning och tillställas samtliga berörda politiska instanser och intresserade parter. Slutligen måste målen för pilotåtgärderna vara tydliga och om möjligt bör man före lanseringen utforma resultatindikatorer för att mäta pilotåtgärdernas resultat. Operativa åtgärder Med operativa åtgärder menar vi sådan åtgärder som vidtas i stor skala av kommissionen, eftersom det är mest logiskt att åtgärderna hanteras på europeisk nivå. Den "stora skalan" står emellertid endast i relation till storleken av den potentiella mottagargruppen. En klart sektoriell åtgärd till förmån för exempelvis leverantörer av delar till skoterindustrin är endast av intresse för ett hundratal företag runtom i Europa, så ett projekt som omfattar ett hundra av dessa skulle vara "operativ". Däremot skulle ett projekt som är avsett att stödja ett hundra SMF i bageri- eller restaurangbranschen endast vara ett "pilotprojekt" eftersom det endast kan ha en allmän inverkan genom att driva fram politiska förändringar. Vi mötte inga grundläggande invändningar mot att GD XXIII medverkar i de operativa åtgärderna, så länge det finns ett tydligt behov av åtgärder på europeisk nivå. Det påpekades dock ofta att när kommissionen väl agerar ska den i möjligaste mån göra detta i samarbete med nationella eller regionala program. EU-åtgärder bör så långt som möjligt integreras i andra mekanismer för att på så vis skapa större synlighet och effektivitet och för att undvika duplicering och slöseri av resurser. På samma sätt som med pilotåtgärder anser vi att målen för åtgärderna bör vara tydliga och det bör finnas resultatindikatorer inbyggda i programmet så att en oberoende utvärderare kan bedöma om de varit framgångsrika. Slutligen måste operativa program enligt vår bedömning upprättas i tillräckligt stor skala för att ha en reell inverkan. Detta är nödvändigt för att uppnå stordriftsfördelar och -21- administrativ effektivitet. Administrationen för flera mindre projekt är mycket mer tidskrävande än att hantera ett stort program. För att kunna uppnå den nödvändiga verksamhetsvolymen och även genomslagskraft på marknaden bör dessa åtgärder enligt vår bedömning också vara välplanerade och få tillräcklig marknadsföring och resurser på flerårig basis så att effekten upprätthålls. Publikationer, databaser och andra informationsåtgärder De flesta publikationer och andra informationsåtgärder som vidtagits av GD XXIII har direkt anknytning till dess politiska arbete och inga av dessa har fått någon allvarlig kritik. Publikationer används också i samband med spridningen av resultaten av EUs åtgärder. Dessa har i allmänhet inte heller fått någon kritik. Den tredje typen av informationsåtgärd hänför sig till främjandet av EUs SMF-politik. Dessa har inte ifrågasatts vad beträffar deras syfte och giltighet, även om vissa kommentarer har framförts. Ett fåtal av publikationerna och databaserna har emellertid bredare mål för affärsrådgivning och många av dessa har ifrågasatts. Den allmänna uppfattningen om denna typ av åtgärd är att sådan verksamhet bör vara klart inriktad på särskilda politiska syften om de ska ha något reellt värde. Kommissionen bör enligt vår bedömning inte ersätta rollen av akademiska förläggare och inte heller åta sig verksamhet som andra organ såsom förmedlare eller fackförbund skulle kunna och borde utföra själva. EU-åtgärder bör antingen utformas inom särskilda politiska ramar eller vara baserade på specifika mål för att få en direkt inverkan på europeiska SMF. 5. Tillämpning av teman i GD XXIIIs verksamhet Politisk utveckling Huvuddelen av kommissionens politiska arbete har lovordats och välkomnats av svarspersonerna som ingick i våra undersökningar och har fått positiv kritik i vår utvärdering. Nya initiativ såsom BEST och samordnade åtgärder ansågs vara särskilt användbara och de flesta svarspersonerna bekräftade framstegen som gjorts med att få andra generaldirektorat och medlemsstater att ta upp frågor rörande SMF-politik. De flesta kommentarer som framfördes av olika intresserade parter handlade om ytterligare förbättringar, områden som redan fungerar relativt bra samt integreringen av olika åtgärder. skulle exempelvis kommissionens instrument. Detta En återkommande kommentar, som vi anser vara användbar, var att de teman som använts för den politiska forskningen och utbytet av information bör tillämpas i samtliga ett av forskningsuppdrag som tilldelats observatoriet skulle utgöra grunden för specifik och ingående forskning av praktiska tillämpningar och sedan leda till en samordnad åtgärd med utbyten av åsikter mellan medlemsstaterna. Efter detta skulle man kunna göra ytterligare analyser och eventuella uppföljningar eller diskussioner för att slutligen göra en analytisk rapport, följt eventuellt av en rekommendation eller en pilotåtgärd för att pröva en innovativ lösning. Det finns flera exempel på denna typ av följdriktig politisk verksamhet inom ett visst tema i det tredje fleråriga programmet, som har lett till konkreta resultat i form av politiska förändringar i såväl medlemsstaterna som kommissionen. innebära att -22- Ibland har vi dock fått intrycket av att den politiska forskningen har inletts mitt i denna process eller avbrutits efter att endast ett eller två av elementen har slutförts. Forskningsåtgärder, som bedrivits inom ramen för det europeiska observatoriet för SMF, har ibland ingen anknytning till andra åtgärder. Vissa samordnade åtgärder avsedda att skapa en särskild grund för diskussioner har ägt rum med knappa förberedelser eller analyser på ett europeiskt plan. I vissa sektorer anser vi att kommissionen kanske hanterar alltför många teman på samma gång utan att ha anslagit tillräckliga resurser till politiska frågor för att kunna omfatta ett så brett utbud av ämnen. Vissa intresserade parter ansåg att en del teman var för allmänna för att kunna dra några särskilda slutsatser. Vi är inte så säkra på att denna kritik alltid var befogad. Slutligen har kritik riktats mot att resultaten av vissa åtgärder inom forskning och politisk utveckling inte har vidarebefordrats i tillräckligt stor omfattning. I vissa fall håller vi med om att spridningen av forskningsresultat skulle kunna förbättras. Pilot- och demonstrationsprojekt De flesta av kommissionens åtgärder inom detta område kritiserades av minst några av de experter som vi kontaktade. En del av kritiken, framför allt från vissa medlemmar i artikel 4-kommittén, handlade om grundläggande frågor. I vissa fall har vi förståelse för kritiken men i andra fall anser vi att den är obefogad. Den viktigaste frågan som togs upp av medlemmarna i artikel 4-kommittén var att många av pilotåtgärderna inte verkade stå i relation till någon uttömmande agenda för politisk utveckling från kommissionens sida. På grund av att resultaten av många av dessa åtgärder enligt uppgifter inte vidarebefordrades till medlemsstaternas myndigheter kunde de inte heller här användas i den politiska beslutsprocessen. I dessa fall anser flera av medlemmarna i artikel 4-kommittén att medlen till stor del har gått till spillo. I vissa fall menar man att det inte heller görs någon utvärdering av projekten och enligt ett antal medlemmar i kommittén är det långsiktiga syftet med vissa projekt inte helt klart. Ett annat klagomål var att vissa satsningar verkar bedrivas som operativa åtgärder, men bedrivs i en sådan liten skala att de aldrig kommer att ha en övergripande effekt, utom i fråga om politisk utveckling. Vidare anser man att en del av åtgärderna inte är innovativa eller baserade på ett tydligt och identifierat behov och att de ibland duplicerar åtgärder som redan görs i medlemsstaterna. Enligt kritikerna borde kommissionen istället först analysera medlemsstaternas åtgärder, sedan utveckla en politisk linje och först på ett senare stadium för att pröva alternativa tillvägagångssätt. lansera någon form av pilotprojekt Samtliga anser att resultaten av åtgärderna måste analyseras på ett tydligt sätt och vidarebefordras till alla intresserade parter. Vissa svarspersoner menade att det helt enkelt finns för många program och åtgärdstyper för att de ska kunna utvärderas och analyseras på ett riktigt sätt, med tanke på begränsade budgetar och personalresurser. Enligt dessa personer borde GD XXIII därför ta färre initiativ och se till att initiativen är relevanta och väl inriktade och att resultaten utvärderas och vidarebefordras till intresserade parter. Som vi nämnde ovan anser vi att en del av den ovannämnda kritiken är obefogad. Helt uppenbart är det inte helt rimligt att kritisera kommissionen för bredden i sin verksamheten när den implementerar ett flerårigt program som grundar sig på beslut från -23- samtliga medlemsstater (även om kommissionen kunde kanske ha begränsat sina åtgärder för uppfylla det slutligt fastställda referensbeloppet för det fleråriga programmet och med tanke på de begränsade personalresurserna). Vi anser även att en del av pilotprojekten som lanserades under det tredje fleråriga programmet har utgått från politisk analys och företagits inom övergripande politiskt ramar för att pröva innovativa tillvägagångssätt. Detta är utan tvekan fallet med CREA och pilotprojekten inom hantverkssektorn och det är åtminstone delvis fallet i fråga om pilotprojekten till stöd för kvinnliga och unga företagare. Fallet är mindre uppenbart i fråga om pilotåtgärder inom SMF-utbildning (utom när det gäller klart avgränsade frågor såsom överlåtelse av företag) samt åtgärderna inom innovation, internationalisering, miljöstyrning, Commerce 2000 och elektronisk handel. Klagomålet rörande avsaknad av utvärdering och underlåtenhet att vidarebefordra resultat är inte heller befogat, eftersom många av pilotåtgärderna inte har lanserats förrän nu och utvärderingen och spridningen av information kommer inte att kunna ske förrän om några månader eller år. Vad beträffar förseningarna med att utvärdera pilotåtgärderna inom innovation, miljöstyrning och Commerce 2000 är kritiken dock tyvärr befogad. Operativa åtgärder Flertalet av de rent operativa åtgärderna som vidtogs inom ramen för det tredje fleråriga programmet har välkomnats på en bred front och verkar fungera effektivt. Vad beträffar t. ex. ElC-nätverket och evenemangen som organiserats av Europartenariat, Interprise och Ibex har dessa i allmänhet fått positiv kritik. Värdet av åtgärderna på EU-nivå framgick mycket tydligt. Dessa inriktades på områden där förändringar behövs och försök har gjorts för att särskilja produkterna från andra program som bedrivs på nationell nivå, även om integreringen med nationella programstrukturer skulle kunna förbättras. Åtgärderna vidtogs i en omfattning som möjliggjorde en betydande inverkan (även om de kunde ha marknadsförts bättre) och planerades och bedrevs på flerårig basis. Målen för åtgärderna var relativt tydliga och försök gjordes för att säkerställa att deras inverkan övervakades och utvärderades och att kvalitetskontrollen upprätthölls under hela programmet. Ett antal operativa åtgärder fick dock kritik. Den långsiktiga planeringen för en del av de mindre åtgärderna ansågs vara otillräcklig och gav därför intryck av att vara något "ad hoc". Vi anser att denna kritik kanske är befogad vad gäller de sektoriella åtgärderna till stöd för EUs underleverantörer (som för övrigt har fått en bra bedömning) men att den i allmänhet inte är befogad när det gäller övriga operativa åtgärder. En annan punkt som kritiserades var att en del av åtgärderna inte marknadsfördes tillräckligt. Vi anser att denna kritik är befogad när det gäller JEV och BC NET/BRE, men i båda fallen är kommissionen medveten om denna brist och vidtar åtgärder för att förbättra situationen. Kritiken verkar även vara befogad i fråga om det europeiskt kvalitetspris-projektet. -24- En ytterligare punkt i kritiken som riktades mot vissa operativa åtgärder var att de inte utvärderades tillräckligt. Återigen anser vi att kritiken kan vara befogad när det gäller JEV och BC Net/BRE, men i båda fallen finns det omständigheter som i viss mån förklarar förseningen med att vidta utvärderingsåtgärderna i full omfattning. Publikationer, databaser och andra informationsåtgärder Kritik riktades även mot en del av de mindre åtgärderna av detta slag, som bedrevs inom ramen för det fleråriga programmet, men som vi nämnde ovan, hade huvuddelen av informationsåtgärderna en klar anknytning till politisk utveckling och kommunikation och dessa fick ingen kritik. Vissa svarspersoner i vår undersökning ansåg att en av publikationerna (cd-rom/broschyr rörande euron) duplicerar medlemsstaternas initiativ och vi anser att en del av de övriga publikationerna inte var lämpliga satsningar för ett offentligt organ (vissa publikationer för underleverantörer och EEIG). Andra publikationer (huvudsakligen inriktade på underleverantörer) tyckte vi var intressanta men inte en prioritering för avdelningen i fråga, som fått lägga ner värdefull arbetstid och resurser i något som gav begränsad effekt. Vissa andra publikationer fick enligt vår bedömning inte tillräcklig spridning för att ha någon inverkan. Informationsmaterialet, å andra sidan, som var avsett att ge en allmän sammanfattning av EUs SMF-politik, välkomnades i allmänhet som en användbar sammanfattning av utvecklingen. 6. Slutsatser och rekommendationer rörande målen för det fleråriga programmet Mål A och F: Förenkla och förbättra den administrativa och regelmässiga affärsmiljön. Förbättra instrumenten för SMF-politik. Slutsats åtgärder. Dessa Kommissionen bör bygga vidare på det goda arbete som gjorts inom ramen för samordnade från åtgärder medlemsstaterna, ökar möjligheten för en bredare spridning av olika erfarenheter och ökar potentialen för att uppnå en reell inverkan. Vi är övertygade om att åtgärderna har varit kostnadseffektiva ur EUs synvinkel. engagemang säkerställer Rekommendation Kommissionens resurser för detta arbete bör kanske utökas för att säkerställa tillräcklig planering och forskning såväl före, under som efter samtliga evenemang och initiativ. Detta har fått gehör inom GD XXIII och situationen tycks ha förbättrats. I de fall där kommissionen har lagt ner resurser på ingående komparativ (i politisk rekommendationerna rörande överlåtelse av företag och nyföretagande) har resultaten varit imponerande. Ytterligare uppföljningsåtgärder inom dessa frågor skulle befästa deras framgångar. rekommendationer förändringar särskilda analys och till Slutsats -25- BEST-initiativet har av allt att döma varit en framgång. Kostnaderna var begränsade och det finns stora potentiella vinster. Vi är övertygade om att denna åtgärd är kostnadseffektiv. Rekommendation Många observatörer befarar att handlingsplanen har urvattnats så att de omedelbara förändringarna kommer att vara begränsade. Kommissionen kan behöva investera resurser i en noggrann uppföljning av BEST-initiativet för att försäkra sig om att trycket upprätthålls. Man skulle förslagsvis kunna lansera ett antal mindre arbetsgrupper enligt BEST-modellen med uppgift att fokusera på mer specifika områden och utarbeta mer specifika rekommendationer som skulle kunna främjas och övervakas på ett mer direkt sätt. Slutsats Vad beträffar samråd med SMF, har man gjort stora framsteg. Kostnaderna är minimala och de potentiella vinsterna är stora, dock omöjliga att kvantifiera. Verksamheten har utan tvekan varit kostnadseffektiv enligt vår bedömning. Rekommendation Kommissionen borde nu investera mer resurser i att övertala medlemsstaterna och/eller SMF-organisationerna att upprätta statistiskt giltiga och omfattande databaser över SMF som ska användas i testpaneler. I detta sammanhang skulle den danska modellen kunna användas som förebild. Om detta inte görs är det tveksamt om panelerna kommer att kunna fungera effektivt. Vi ställer oss också tveksamma till det systematiska användandet av EIC för denna typ av feedbackroll om de inte får någon ersättning för denna funktion och inte utbildas i att fastställa representativa prover och provtagningstekniker. I mellantiden måste kommissionen fortsätta att samråda med SMF-organisationer och vid behov be dem att göra undersökningar bland sina medlemmar i viktiga frågor. Andra generaldirektorat bör medverka i samråden med de befintliga SMF-organisationerna inom relevanta områden. Slutsats Vad beträffar frågan om att påverka kommissionen, har det bekräftats att man under de senaste åren har gjort framsteg med att ge SMF-politiken en fast förankring i de övriga direktoratens verksamhet. Bildandet av "kommissionärsgruppen för SMF och företagsamhet", som ska ta upp företagspolitiken på ett samordnat sätt, anses vara en stor framgång. Man har också på många håll noterat framsteg i fråga om de små och medelstora företagens tillgång till FoU-fonder och vi anser att ytterligare framsteg har gjorts när det gäller inga problem med kostnadseffektiviteten inom detta område. strukturfonderna. Det föreligger Rekommendation -26- Fortsatta satsningar i samma riktning. -27- Slutsats Systemet Business Impact Assessment (BIA) fungerar inte på ett optimalt sätt men det faktum att BIA måste göras ger GD XXIII ett visst inflytande på andra generaldirektorat och möjligheten att påverka deras verksamhet. Kostnaderna är obetydliga, utom när det gäller personaltid, och vinsterna är identiflerbara. Vår slutsats är att processen fortfarande är kostnadseffektiv. Rekommendation BIA-systemet bör få högre status och kompletteras med ex ante-analyser av förhållandet mellan kostnader och vinster i de fall där lagförslagen förväntas få en stor inverkan på näringslivet. GD XXIII bör även överväga olika sätt att visa för omvärlden att systemet tas på allvar. Slutsats Det finns enligt uppgifter en viss fara i att duplicera medlemsstaternas åtgärder i fråga om den föreslagna cd-romskivan om euron. Denna produkt har fått befogad kritik för att ha getts ut för sent. Vi ställer oss tveksamma till om cd-romskivans format är fullt lämpligt för de minsta SMF som är i störst behov av en sådan produkt. Kostnadseffektiviteten av denna åtgärd kan ännu inte fastställas, men enligt vår bedömning kommer svagheterna sannolikt att ha en negativ effekt. Vi ställer oss också tveksamma till den sannolika kostnadseffektiviteten av pilotprojekten inom utbildning, vilka kommer att lanseras i samband med införandet av euron, med tanke på antalet utbildningsinitiativ som lanseras i de flesta medlemsstater och den tid det kommer att ta för erfarenheterna av denna pilotsatsning att nå fram till de nationella politikerna. Med tanke på tidspressen med att hjälpa SMF sätta sig in i frågor rörande övergången till euron, borde GD XXIII enligt vår bedömning ha inriktat sig på att se till att andra aktörer med större resurser i tillräcklig omfattning integrerar SMF-intressen i sin information och sina utbildningskampanjer rörande den enhetliga valutan. Å andra sidan har GD XXIIIs arbete i samband med ordningsregler för detaljhandeln i allmänhet fått positiv kritik och eurokampanjerna som lanserades av EIC har enligt vår bedömning varit såväl värdefulla som kostnadseffektiva. Rekommendation Resultaten av pilotprojekten inom utbildning bör analyseras och spridas så snabbt som möjligt. Andra eventuella åtgärder bör integreras med de åtgärder som vidtas i medlemsstaterna inom detta viktiga område. Slutsats -28- Vi är inte övertygade om att det arbete som inletts inom ramen för europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG) är värdefullt och kostnadseffektivt, trots de relativt låga utgifterna under dessa poster. Vi anser att Régie-databasen huvudsakligen tjänar förmedlingsorganisationernas intressen, istället för SMF, och att broschyrerna om hjälpmedlet inte borde ha getts ut på offentlig bekostnad fjorton år efter att lagstiftningen om inrättande av EEIG antogs. Mot bakgrund av att det enligt vår bedömning inte finns något konkret behov eller någon användning av åtgärderna, anser vi att de inte är kostnadseffektiva. Rekommendation Dessa åtgärder bör enligt vår bedömning upphöra efter att 1999 års broschyr har kommit ut. Slutsats Arbetsprocessen för att göra statistik- och forskningsstudier tillsammans med Eurostat och SMF-observatoriet ger enlig vår bedömning oftast användbara resultat till rimliga kostnader. Rekommendationer Arbetet skulle kunna vara mer kreativt (t. ex. snabbare rapporter om enskilda ämnen) och mer mottagligt för användarnas behov (genom Internetspridning). Det har också framkommit användbara förslag på att man skulle kunna göra en närmare integrering av framför allt observatoriets arbete i det övriga forskningsarbetet inom ramen för GD XXIII, så att observatoriets forskningskapacitet kan mobiliseras för att direkt påverka den politiska debatten. Slutsats GD XXIIIs ansträngningar inom utvärdering har märkbart förbättrats under det tredje fleråriga programmet och är utan tvekan kostnadseffektiva. Rekommendationer Man borde på sikt trappa upp och effektivisera utvärderingsverksamheten, men redan nu kan man urskilja en märkbar förbättring i utvärderingskulturen. Mål B (och JEV): Förbättra den finansiella affärsmiljön för företag Slutsats -29- Nästan alla anser att rundabordskonferenserna för bankchefer är användbara och med tanke på de låga kostnaderna har vi inga invändningar mot kostnadseffektiviteten av denna åtgärd. Rekommendation förbättra den praktiska effektiviteten Spridningen av resultaten från dessa möten har kritiserats och skulle förmodligen kunna förbättras. Man skulle även kunna av rundabordskonferenserna genom att inrikta arbetet mer på särskilda frågor, istället för att behandla en rad olika ämnen. Rundabordskonferenserna skulle även kunna ha en tydligare anknytning till de samordnade åtgärderna genom att bidra med underlag till de diskussioner som förs mellan medlemsstaterna. Detta skulle även bidra till att sprida konferensernas resultat och skulle kunna inspirera till ytterligare forskning. Denna forskning skulle sedan kunna tas upp vid nästa rundabordskonferens. » Slutsats Inom området tillgång till finansiering välkomnar samtliga parter den forskning som hittills bedrivits av kommissionen och ser fram emot uppföljningsåtgärderna som planeras inom ett antal områden. Enligt vår bedömning har åtgärderna inom detta område hittills varit kostnadseffektiva. Rekommendation Det finns en risk för att forskningsarbetet växer för fort och överstiger GD XXIIIs förmåga att fortsätta med uppföljningen av initiativen eller publicera resultaten på ett tillfredställande sätt. Utan denna uppföljning skulle forskningens värde minska avsevärt. Slutsats CREA-initiativet fick mycket kritik i samband med vår undersökning. Många svarspersoner påstod att den nya "piloten" i viss utsträckning duplicerar temat för den första piloten och är därför inte tillräckligt innovativt för att vara en riktig "pilot". Andra klagade över att det nya programmet inte tar hänsyn till lärdomarna från det första programmet. Vissa ansåg att CREA egentligen är en operativ åtgärd, men ett fullskaligt operativt program inom detta område skulle gå emot subsidiaritetsprincipen. Vår bedömning är att kommissionen troligtvis gör rätt i att vidta en ny pilotåtgärd inom riskkapital med tanke på de många förändringar som gjorts i programmet, till stor del till följd av utvärderingen av Seed Capital I. Så länge pilotåtgärder utvärderas och resultaten sprids tror vi att de kan bidra med information vid politiska överläggningar på såväl nationell nivå som medlemsstatsnivå. Det är dock för tidigt att bedöma den sannolika kostnadseffektiviteten av denna åtgärd. Rekommendation -30- En lämplig utvärdering och analys av denna åtgärd, med full spridning av resultaten, kan enligt vår bedömning bidra till att skingra allt tvivel om dess syfte. Slutsats Lagstiftningsarbetet med sena betalningar uppfyller enligt vår bedömning ett behov och har låga kostnader. Vi anser också att det är kostnadseffektivt. Vi tror dock att det är osannolikt att pilotåtgärderna i samband med utbildning inom likviditetsförvaltning i det nuvarande läget kommer att användas i några politiska sammanhang, vilket enligt vår bedömning väcker tvivel om den sannolika och slutliga kostnadseffektiviteten av dessa åtgärder. Rekommendation Lagstiftningsarbetet bör påskyndas med tanke på dess implikationer när det gäller att underlätta handels- och investeringsflöden inom den inre marknaden. Vad beträffar SMF- utbildning inom likviditetsförvaltning bör kommissionen enligt vår bedömning först granska medlemsstaternas verksamhet inom detta område och analysera lärdomarna från sina egna utbildningsprogram inom likviditetsförvaltning. Slutsats Principiellt sett välkomnades JEV-programmet av nästan alla svarspersoner som ingick i vår undersökning, men det fanns vissa frågor om programmets regler och restriktioner. Frågorna handlade bl. a. om de företagsformer som godtas (endast samriskföretag), bristen på marknadsföring och lämpligheten i valet av finansiella förmedlare inom nätverket. Enligt vår bedömning är JEVs avsikt fullt befogat med tanke på behovet av att förebygga bedrägliga ansökningar och minimera risken för "gratisåkare" (företag som söker bidrag när de ändå skulle ha upprättat ett samriskföretag). Den mest befogade kritiken av programmet hittills rör bristen på marknadsföring. Kostnadseffektiviteten kan inte fastställas i detta skede. Rekommendation till Enligt vår bedömning behöver man locka många fler finansiella förmedlare programmet så att det får en central ställning. Fördelningen av arbete och ansvar mellan kommissionen och de finansiella förmedlarna skulle också kunna granskas i en slutlig utvärdering för att se om en förändring skulle kunna göra ansökningsförfarandet både snabbare och enklare. En annan fråga som man skulle kunna ta upp i framtiden är om bidragen till enbart förstudier skulle kunna uppnå ett minst lika gott resultat till en mycket lägre kostnad. -31- Mål C: Hjälpa SMF att följa mer europeiskt och internationellt inriktade strategier, framför allt genom bättre information och samarbetstjänster Slutsats Euroinfocentrerna (EIC) har fått en positiv utvärdering. De visar på en stark kvantitativ och kvalitativ inverkan, en växande nätverkseffekt och en utveckling av mervärde till SMF, som går utanför deras traditionella roll som tjänsteleverantörer inom EU- information. Det tekniska stödkontoret i Bryssel visar också på bra resultat. Systemen för att övervaka verksamhetsnivån bland Euroinfocentrerna och för att upprätthålla kvalitetskontrollen har förbättrats under det tredje fleråriga programmet. Vår slutsats är att trots åtgärdens höga kostnader och den stora personalstyrkan så har utgifterna överlag varit kostnadseffektiva. Rekommendationer ElC-projektet skulle vinna på att tydliggöra sitt " första anhalf'-koncept och acceptera att enskilda EIC bör integreras mer i medlemsstaternas stödbyråer för SMF. Detta bör göras på regional basis, åtminstone i de större medlemsstaterna. En sådan integrering skulle ge utrymme för en eventuell minskning av antalet EIC, dock ej i alla medlemsstater och förutsatt att man når enighet med de nationella myndigheterna i fråga. Man bör dock inte kompromissa när det gäller att upprätthålla en strikt kvalitetskontroll inom hela nätverket, inklusive "nätverks EIC" och "associerade EIC". Organisationer som får tillstånd att använda varunamnet EIC bör vara skyldiga att följa kommissionens kvalitetskrav. Det finns även ett behov av att undvika missförstånd och konkurrens som kan uppstå mellan två EIC i samma region. Vi anser att det finns en risk för att konceptet "ElC-nätverk" kan medföra splittringar om man avskaffar regionalt samförstånd och gemensamt "ägande" bland EIC på lokal eller regional nivå. Vi rekommenderar att man övertalar förmedlare, nätverk och byråer att samarbeta på lokal nivå istället för att ge dem befogenhet att konkurrera med varandra på nationell nivå. Nätverksfunktionen bör vidareutvecklas för att främja tillväxt inom nya marknadsdrivna tjänster. Det finns emellertid ett behov av att tydliggöra nätverkets "rättigheter och skyldigheter" för deltagande EIC så att "gott uppförande" blir ett villkor för att kunna delta och belönas på ett lämpligt sätt med tanke på att det är nyckeln till detta instruments framtida utveckling. Bidragsnivån bör enligt vår bedömning höjas i fall där man har gjort sig förtjänt av detta, men det finns samtidigt ett behov av att minska det totala antalet EIC för att upprätthålla kostnadseffektiviteten. Vad beträffar det tekniska stödkontoret har detta arbete uppskattats, men kommissionen bör vara medveten om att det även här finns möjlighet att göra vissa besparingar utan att förlora värdefulla tjänster. Vidare bör man lägga större vikt vid utbildning av ElC-personal och mindre vid "skedmatning" av lättsmält informationsmaterial. Slutsats -32- Samtliga främjande åtgärder verkar vara meningsfulla och uppfyller ett behov. Vi anser dock att man skulle kunna förbättra innehållet och syftet med nyhetsbrevet Euro Info och GD XXIIIs webbplats, och att publicitetsstånd förmodligen inte behövs vid så små Interprise-möten. Överlag bedömer vi att verksamheten är evenemang kostnadseffektiv. som Rekommendation GD XXIII bör överväga möjligheten att någon gång pappersnyhetsbrevet med en uppgraderad och mer regelbundet uppdaterad webbplats. framtiden i ersätta Slutsats BC-Net och BRE fick utbredd kritik från de flesta svarspersoner som ingick i vår undersökning. En europeisk åtgärd i den offentliga sektorn är enligt vår bedömning berättigad under subsidiaritetsprincipen för detta område. Vi anser dock att om man inte kan få de befintliga programmen att nå en bredare publik och omfatta flera kompetenta och engagerade förmedlingsorganisationer borde de inte fortsätta att få bidrag från offentliga medel. I vilket fall bör programmen inte få stöd från offentliga medel på obestämd tid. Ett nytt datoriserat hjälpmedel infördes under 1998 och vissa förmedlare är entusiastiska (även om många inte är det). Vidare arbetar man med att på nytt lansera nätverken och det finns enligt kommissionen ett förnyat intresse för dem. Vi ställer oss tveksamma till om att det nya systemet och nylanseringen kommer att locka tillräckligt med stöd av hög kvalitet för att programmen i framtiden ska kunna bli kostnadseffektiva, men det är ännu för tidigt att vara säker på detta. Vi anser att de tidigare resultaten har varit för otillräckliga för att rättfärdiga de höga kostnaderna. Rekommendationer Vår bedömning är att BC Net/BRE någon gång under år 2000 bör genomgå en noggrann och oberoende utvärdering. Det borde då vara möjligt att avgöra om de senaste förbättringarna har varit tillräckliga för att tillföra nätverket ny energi, med avsevärt bättre resultat som rättfärdigar fortsatta offentliga bidrag. Om detta inte sker krävs det enligt vår bedömning radikala åtgärder. BC Net bör privatiseras eller läggas ned vid slutet av det tredje fleråriga programmet. Euroinfocentrerna bör, om de är villiga att göra detta, på ett tydligt sätt ta över den förmedlingsbaserade partnersökningen. BRE bör däremot läggas ut på Internet med allmän åtkomst för besökare, dock med begränsad åtkomst för att föra in data. Detta skulle underlätta sammanlänkningen av BRE med andra Internetbaserade mekanismer för partnersökning, framför allt i USA. Slutsats -33- Europartenariat anses i allmänhet vara en värdefull tillgång, trots avsaknaden av tydlig statistik om slutliga resultat i fråga om att upprätta bestående samarbete. 44 procent av de medverkande företagen som vi gjorde direkta undersökningar av uppgav att man hade inlett någon form av givande samarbete till följd av ett evenemang. Vår bedömning är att evenemangen uppfyller ett reellt behov och att de betydande kostnaderna i samband med evenemangen är befogade med tanke på de kvantitativa och kvalitativa effekterna som de medför. De är därför i allmänhet kostnadseffektiva. Rekommendationer Det rent regionala tillvägagångssättet skulle enligt vår bedömning kunna kompletteras med en starkare sektoriell inriktning, samtidigt som evenemangen inte bör bli alltför stora. Företagen skulle kunna och bör kanske betala en mindre avgift för att delta. Mandaten för de nationella rådgivarna skulle kunna stramas åt något, med en kontraktsenlig förpliktelse att i efterhand följa upp evenemangens resultat. Större vikt bör läggas vid att följa upp de kontrakt som upprättas under evenemangen. Man bör också vara uppmärksam på att se till att evenemangens kvalitet inte försämras av att subventionerade besökare från utvecklingsländer utanför EU deltar, som kanske inte fullt förstår inriktningen av Europartenariats partnersökning. Om möjligt bör organisatörernas skyldigheter utvidgas när det gäller utvärdering, med t. ex. en skyldighet att utse en extern utvärderare. Slutsats Nästan alla intresserade parter ansåg att Interprise i allmänhet är användbart och framgångsrikt. Här uppgav 54 procent av företagen som vi undersökte att evenemangen hade lett till en affärsförbindelse. På samma sätt som med Europartenariat anser vi att evenemangen uppfyller ett reellt behov och att de betydande kostnaderna i samband med Interprise-verksamheten är befogade med tanke på de stora vinsterna som uppnåtts. Vi anser därför att denna åtgärd i allmänhet är kostnadseffektiv. Rekommendationer Vi tror att en bättre avpassning i valet av deltagarkategorier skulle hjälpa Interprise, samtidigt som organisatörerna bör åläggas mycket striktare skyldigheter vad gäller utvärdering som villkor för att erhålla bidrag. Kommissionen bör vid slutet av detta fleråriga program försöka minska bidraget per evenemang för att se om detta påverkar kraven från värdorganisatörerna. Slutsats När det gäller underleverantörer anser vi att publikationerna i allmänhet har haft en liten inverkan, utom kanske på förmedlarna, och vi ställer oss tveksamma till om de är -34- kostnadseffektiva och om kommissionen borde vara involverad i dem. De sektoriella projekten verkar däremot vara uppskattade av parterna som deltagit i dem och verkar vara högt värderade av sina organisatörer i åtminstone två fall. Projekten förtjänar en fortsättning och har enligt vår bedömning hittills varit kostnadseffektiva men bör integreras i en flerårig plan, marknadsföras bättre och utvärderas externt. svarspersoner IBEX-evenemangen värderades högt av nästan samtliga i vår undersökning. Utvärderingen och marknadsföringen av evenemangen var som vanligt de svaga länkarna, men vi anser att man i framtiden bör hålla fler IBEX-evenemang om kommissionen kan finna lämpliga organisatörer. Åtgärderna verkar hittills ha varit kostnadseffektiva. De övriga åtgärderna till förmån för underleverantörer riskera att avleda uppmärksamhet från de mycket användbara sektoriella evenemangen och vi kan förstå syftet med att kommissionen deltar i konferenserna för underleverantörsförmedlare (dock utan att ge bidrag). Det föreslagna SCAN-systemet för att länka samman databaser för underleverantörer verkar vara en god idé, men i det här skedet är det ännu för tidigt att avgöra om systemet är genomförbart. Rekommendationer Om inte enheten/enheterna ansvarig/a för åtgärder till förmån för underleverantörer får mycket större resurser är det vår bedömning att den/de i framtiden endast bör inriktas på mer sektoriella projekt och på IBEX-evenemang. Det politiska arbetet, bl. a. forskning och analyser av medlemsstaternas politiska linjer, och de samordnade åtgärderna i detta område skulle också kunna bli en värdefull tillgång om större resurser beviljades. Slutsats Vi anser att utvidgningen av de befintliga GD XXIII-programmen till andra delar av världen är ett kostnadseffektivt sätt att ge programmen större räckvidd och öka deras potentiella värde för SMF till en låg kostnad. I det här skedet är det för tidigt att bedöma kostnadseffektiviteten av de övriga åtgärderna för att främja internationalisering. Rekommendationer I framtiden kan det bli nödvändigt att begränsa den internationella utvidgningen av evenemangen om de inte ska överväldigas av perifera besökare och förlora en del av det ursprungliga värdet. Inom detta område bör GD XXIII se till att integrera sina övriga åtgärder i de som vidtas av medlemsstaterna. Mål D: Öka konkurrenskraften bland SMF och förbättra tillgången till forskning, innovation och utbildning. Slutsats Innovationsåtgärderna bedöms vara verkningsfulla i fråga om GD XXIIIs inflytande på innehållet femte innovation ramprogrammet för forskning och utveckling. Generaldirektoraten som är ansvariga för inom Europa och på det i handlingsplanen för -35- liksom dessa frågor välkomnar GD XXIIIs förslag och expertis men ifrågasätter, medlemsstaterna och även vi, om pilotåtgärderna har något värde. Kostnadseffektiviteten av åtgärderna i detta område kan endast rättfärdigas av deras låga totalkostnad. GD XXIIIs resurser för detta arbete är mycket begränsade och en väl avvägd inriktning är därför mycket viktig. Rekommendation Vi anser att GD XXIII i framtiden bör fokusera på att påverka det sätt på vilket GD XII och XIII använder offentliga medel för att hjälpa SMF. Pilotåtgärder bör enligt vår bedömning endast vidtas för att pröva politiska alternativ. Slutsats Inom området utbildning och kvalitet har de flesta svarspersoner allvarligt ifrågasatt om GD XXIII överhuvudtaget bör vara aktivt inom detta område. Man har hänvisat till subsidiaritetsfrågor, liksom det förhållande att samtliga medlemsstater redan har upprättat mycket omfattande program, samtidigt som kommissionen bedriver omfattande bidragsverksamhet under ledning av GD V och XXII. Vi tvivlar på att pilotåtgärderna inom detta område överlag kommer att ses som kostnadseffektiva, även om vissa utbildningsprogram skulle kunna vara användbara inom områden där ingående politisk forskning redan har bedrivits (t. ex. överlåtelse av företag), men det är ännu för tidigt att dra en definitiv slutsats av detta. Rekommendationer GD XXIIIs eventuella verksamhet i framtiden bör enligt vår bedömning begränsas till att påverka andra aktörer och bedriva politisk forskning inom detta område, utan att ta några egna bidragsinitiativ. Slutsats Standardisering är däremot ett område där vi anser att det finns ett behov av åtgärder på europeiska EU-nivå. NORMAPME-åtgärden standardiseringsprocessen, är kostnadseffektiv och bör få en bred informationsspridning så att potentiella kunder har möjlighet att använda den. lucka fyller den en i Rekommendation Denna åtgärd borde än så länge fortsätta, dock med en bredare informationsspridning. Slutsats Verksamheten som bedrivits inom miljö fick beröm i vår undersökning i den mån det har lett till ett positivt hänsynstagande av SMF-intressen i revideringen av EMAS- samband mellan förordningen. Enligt vår bedömning fanns det ett klart -36- euroförvaltning/miljö-åtgärden och EMAS, men återigen uppstod problematiken med att få GD XXIIIs personalresurser att räcka till för förvaltningen av denna åtgärd. Rekommendation Det är oklart om det finns ett behov av ytterligare åtgärder inom detta område. Om det finns ett behov anser vi att åtgärderna bör ha en klar politisk inriktning. Mål E: Främja företagsamhet och stödja målgrupper. Slutsats Att främja företagsamhet är det huvudsakliga syftet med Mål E och det har fått effekt framför allt i kommissionens kommunikation om att främja företagsamhet, som kom ut 1998. Enligt vår bedömning bör man säkerställa att denna åtgärd får större genomslagkraft med tanke på slutsatserna vid toppmötet om sysselsättning i Luxemburg. BEST-uppföljningen kommer också att spela en viktig roll med att upprätthålla uppmärksamheten kring frågan. Rekommendation GD XXIII bör fortsätta att fokusera sig på att utveckla forskningen inom detta område och främja bästa praxis bland medlemsstaternas myndigheter. Slutsatser Vad beträffar arbetet med hantverkssektorn och särskilda målgrupper såsom kvinnliga och unga företagare och missgynnade grupper, har man ifrågasatt om det stora antalet konferenser, pilotprojekt och demonstrationsevenemang som ägt rum kommer att leda till en konkret utveckling. Administrerings- och behandlingssystemen har hittills varit långsamma, vilket har medfört att GD XXIII inte förrän nu har börjat utvärdera projekten inom det andra fleråriga programmet samtidigt som projekten inom det tredje fleråriga programmet nu börjat komma igång. Det är ibland svårt att finna et samband mellan dessa pilotåtgärder med den politiska utvecklingsfasen, vilket man bör titta närmare på så snart som möjligt. Vissa medlemmar i artikel 4-kommittén är i princip också emot att man särbehandlar hantverks- och mikroföretag. Enligt dessa bör alla SMF behandlas lika inom ramen för kommissionens åtgärder. Grupper med särskilda behov bör endast behandlas i ett politiskt sammanhang, genom forskning, samordnade åtgärder o. s. v. Vissa medlemsstater känner likadant när det gäller särskilda åtgärder för kvinnor och handikappade. -37- faller tydligt inom de politiska Vår bedömning är att pilotåtgärderna inom hantverkssektorn principiellt sett är befogade eftersom de fastställdes under Milanokonferensen. De kommer dock endast att vara kostnadseffektiva om resultaten utvärderas och vidarebefordras till samtliga intresserade parter inom en rimlig tidsram och förs in i ett EU-politiskt sammanhang. Vi tycker dock att det är oklart om samma politiska sammanhang gäller för pilotåtgärderna till förmån för kvinnor och unga företagare. Detta gör att det sätt på vilket resultaten från dessa pilotåtgärder används kommer att vara avgörande för att bedöma om de har varit kostnadseffektiva. ramar som Rekommendationer implikationer enligt vår bedömning ha företräde I det här skedet bör utvärderingen av befintliga åtgärder och inledandet av en politisk debatt om resultatens framför lanseringen av ytterligare åtgärder. GD XXIII bör i framtiden se till att pilotåtgärder inom detta område har en given plats inom de övergripande politiska ramar som man kommit överens om med medlemsstaterna och även förmedlare, fackförbund och lobbygrupper för de särskilda intressena i fråga. Slutsats Handelssektorn är något kontroversiell inom ramen för det tredje fleråriga programmet på grund av dess sektoriella fokus inom vad som är ett horisontellt program. I många länder är man tveksam till om man bör ge bidrag till handelsektorn inom ramen för det fleråriga programmet för SMF. GD XXIII har dock försökt att ge sina ansträngningar inom detta område större SMF-inriktning. Vad beträffar de åtgärder som inletts, har den senaste vitboken i allmänhet välkomnats även om man på vissa håll anser att den kunde ha varit mer strategisk i fråga om inriktning och det finns farhågor om att begränsade resurser och förseningar kan innebära att vitbokens handlingsplan inte blir helt implementerad. Det råder också ovisshet om den uppföljning som sannolikt kommer att beviljas fas 3 av Commerce 2000, där partema befarar att de olika rapporterna och slutsatserna från ett antal konferenser, som trots sitt värde, kanske inte får den uppmärksamhet som behövs för att man ska kunna gå vidare. Initiativen inom elektronisk handel har välkomnats av de flesta parter. i det här skedet. Vi ställer oss dock Kostnadseffektiviteten av de initiativ som tagits inom elektronisk handel kan inte fastställas till den slutliga kostnadseffektiviteten av de bidrag som hittills beviljats Commerce 2000 inom ramen för det tredje fleråriga programmet, men återigen är det för tidigt att bedöma hur man skulle kunna använda resultaten från dessa bidrag. De övriga politiskt inriktade åtgärderna tyder inte på några svårigheter i fråga om kostnadseffektivitet så länge man accepterar att stöd till handelssektorn är ett giltigt mål för det fleråriga programmet. tveksamma Rekommendationer -38- GD XXIII bör säkerställa att vitboken implementeras helt. Man bör även se till att resultaten från Commerce 2000 analyseras och sprids inom en rimlig tidsram och att de används för att utveckla förbättrade politiska linjer för sektorn. 7. Allmänna slutsatser Ett tydligt intryck är att den politiska utvecklingen för tillfället inte får tillräckliga resurser inom GD XXIII. På grund av de många områden där politiska linjer diskuteras och utvecklas behövs det betydande resurser för att säkerställa att all forskning följs upp och att alla samordnade åtgärder är välplanerade och tydligt inriktade, och för att kontrollera att medlemsstaterna uppfyller sina åtaganden. Den politiska utvecklingen bör integreras mer och kanske mätas mer med prioriterade målteman, som bör utvecklas varje eller vartannat år. Som det ser ut nu finns det enligt vår bedömning för många små pilotprojekt och - åtgärder, som på ett otillfredsställande sätt understödjer en rent politisk utveckling. Det finns även för mänga publikationsåtgärder som inte har en direkt anknytning till politisk utveckling eller konkreta resultat för SMF, eller som har en otillräcklig spridning för att ha någon större inverkan. Enligt vår bedömning bör en del av de minst kostnadseffektiva åtgärderna avbrytas och övriga bör utvärderas mycket snabbare och mer noggrant, och integreras i den politiska utvecklingen. Detta skulle frigöra resurser för politisk utveckling och för att utveckla och kanske utvidga en del av de rent operativa åtgärderna, varav de flesta anses vara användbara och givande. I det nuvarande läget består GD XXIIIs starka sida av att det har en engagerad ledning som är fokuserad på att uppnå resultat och upprätthålla SMF- och företagsfrågornas centrala ställning på EUs agenda. Många av åtgärderna inom det fleråriga programmet får generellt sett en god utvärdering i fråga om kvalitet i planering och verkställande, kvalitativ inverkan och kostnadseffektivitet. Svagheterna finns i allmänhet i en tendens till fragmentering inom generaldirektoratet, d. v. s. en ökning av antalet småskaliga åtgärder utan tillräckliga resurser, övervakning, analysering eller vidare behandling i det politiska systemet, vilket leder till frustration bland de många parter, vare sig de är medlemsstaternas myndigheter, branschorganisationer eller förmedlingsorganisationer. En vanlig tendens är också den bristfälliga spridningen av vad som skulle kunna vara intressanta resultat från GD XXIIIs verksamhet. Samrådet med SMF-organisationer om politiska frågor har förbättrats under det tredje fleråriga programmet. Kommissionen måste dock enligt vår bedömning vara försiktig med att inte alltför beredvilligt uppfylla önskemålen från speciella intressegrupper och sektoriella representanter för pilotprojekt och publikationer om särskilda frågor. Sådana initiativ måste alltid ingå i ett övergripande sammanhang för offentlig politik. Det råder stark och allmän enighet om behovet av en aktiv röst inom kommissionen, som främjar företagsamhetsaspekten i förhållande till det stora antalet frågor som påverkar SMF. Det råder lika stark enighet om att GD XXIII inte behöver "göra" så mycket. Direktoratets bästa arbete kommer ofta från experternas framsteg inom SMF-frågan. Det faktum att det finns en budget att spendera på det fleråriga programmet kan skapa en spenderingskultur och den naturliga slutsatsen av vår utvärdering är att de verkliga -39- vinsterna för GD XXIII ofta kommer från experternas politiska arbete. På medellång sikt kan detta medföra större fördelar för SMF än spenderandet av de relativt begränsade medlen som finns till direktoratets förfogande. Efter att ha sagt detta är det vår bedömning att många av de största operativa åtgärderna är välplanerade och framgångrika och bör fortsätta och även utvidgas om myndigheterna ansvariga för budgetering medger detta. Vår allmänna slutsats i fråga om kostnadseffektiviteten av de åtgärder som hittills vidtagits av kommissionen under det tredje fleråriga programmet som helhet, är att den i allmänhet är acceptabel. I många fall är det dock ännu inte möjligt att fastställa kostnadseffektiviteten av utgifterna under de två första åren av det fleråriga programmet. I vissa fall finns det risk att resultaten från vissa av pilotåtgärderna inte analyseras tillräckligt och/eller att resultaten inte sprids inom en rimlig tidsram. GD XXIII måste fokusera på att få ut ett maximalt värde från 1997/1998 års utgifter under resten av det fleråriga programmet. Det kan vara tillrådligt att omlokalisera en del av GD XXIIIs mänskliga resurser för att säkerställa möjligheten att överlag höja verkningsgraden och kostnadseffektiviteten. -40- ISSN 1024-4506 KOM(1999) 319 slutlig DOKUMENTS SV 08 10 04 17 Katalognummer : CB-CO-99-324-SV-C Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg k\