eurovoc_concepts:
Switzerland
agreement (EU)
free movement of persons

text: L_2009353ET. 01007101. xml 31. 12. 2009    ET Euroopa Liidu Teataja L 353/71 Addendum Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vaheline kokkulepe isikute vaba liikumise kohta lisatakse 2004. aasta eriväljaande 11. peatüki 41. köitesse KOKKULEPE Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vaheline kokkulepe isikute vaba liikumise kohta ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON ühelt poolt ja EUROOPA ÜHENDUS, BELGIA KUNINGRIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, IIRIMAA, ITAALIA VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, SOOME VABARIIK, ROOTSI KUNINGRIIK NING SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK teiselt poolt, edaspidi „kokkuleppeosalised”, OLLES VEENDUNUD, et isikute vaba liikumine kokkuleppeosaliste territooriumide vahel on nende suhete harmoonilise arengu võtmetegur, OLLES OTSUSTANUD oma territooriumide vahel sisse seada isikute vaba liikumise Euroopa Ühenduses kohaldatavate eeskirjade alusel, ON OTSUSTANUD SÕLMIDA KÄESOLEVA KOKKULEPPE: I. ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Eesmärk Käesoleva kokkuleppe eesmärk on a) anda Euroopa Ühenduse ja Šveitsi kodanikele õigus siseneda kokkuleppeosaliste territooriumidele, seal elada, saada palgatööd või tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana ning jääda kokkuleppeosaliste territooriumile; b) hõlbustada teenuste osutamist kokkuleppeosaliste territooriumidel ja eelkõige liberaliseerida lühiajaliste teenuste osutamist; c) anda Euroopa Ühenduse ja Šveitsi kodanikele, kellel puudub majandustegevus vastuvõtjariigis, õigus siseneda kokkuleppeosaliste territooriumidele ja seal elada; d) tagada Euroopa Ühenduse ja Šveitsi kodanikele samasugused elu- ja töötingimused kui kokkuleppeosaliste oma kodanikel. Artikkel 2 Diskrimineerimisest hoidumine Käesoleva kokkuleppe I, II ja III lisa sätete kohaldamise tulemusena ja nende kohaselt ei diskrimineerita kokkuleppeosalise territooriumil seaduslikult elavaid teise kokkuleppeosalise kodanikke nende kodakondsuse alusel. Artikkel 3 Sisenemisõigus Kokkuleppeosalise kodanike õigus siseneda teise kokkuleppeosalise territooriumile tagatakse vastavalt I lisa sätetele. Artikkel 4 Elamis- ja majandustegevuses osalemise õigus Elamis- ja majandustegevuses osalemise õigus tagatakse vastavalt I lisa sätetele, kui artikliga 10 ei ole ette nähtud teisiti. Artikkel 5 Teenuseid osutavad isikud 1. Teenuseid osutavatel isikutel, kaasa arvatud I lisa sätetele vastavad äriühingud, on õigus osutada teenuseid teise kokkuleppeosalise territooriumil, kui tegelik töö kestab kõige rohkem 90 päeva kalendriaastas, ilma et see piiraks kokkuleppeosaliste vahel sõlmitud teenuste osutamist käsitlevate muude erikokkulepete kohaldamist (sealhulgas riigihankeid käsitleva kokkuleppe teenuste osutamist reguleerivad sätted). 2. Teenuste osutajatel on õigus siseneda teise kokkuleppeosalise territooriumile ja seal elada: a) kui neil on õigus osutada teenuseid vastavalt lõikele 1 või lõikes 1 nimetatud kokkuleppe sätete alusel; b) või juhul, kui punktis a sätestatud tingimused ei ole täidetud, kui nad on saanud teenuste osutamise loa asjaomase kokkuleppeosalise pädevalt võimuorganilt. 3. Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi kodanikel, kes sisenevad teise kokkuleppeosalise territooriumile üksnes teenuse saamise eesmärgil, on sisenemis- ja elamisõigus. 4. Käesolevas artiklis nimetatud õigused tagatakse vastavalt I, II ja III lisale. Artiklis 10 sätestatud arvulisi piirnorme ei kohaldata käesolevas artiklis nimetatud isikute suhtes. Artikkel 6 Elamisõiguse andmine sellistele isikutele, kes ei osale majandustegevuses Isikutele, kes ei osale majandustegevuses, tagatakse teise kokkuleppeosalise territooriumil elamise õigus vastavalt I lisa sätetele, mis käsitlevad mittetöötavaid isikuid. Artikkel 7 Muud õigused Kokkuleppeosalised näevad I lisa kohaselt isikute vaba liikumisega seoses ette järgmised õigused: a) õigus oma kodanikega võrdsele kohtlemisele seoses elamis-, tööhõive- ja töötingimustega ning majandustegevuses osalemise võimaluse ja majandustegevuses osalemisega; b) geograafilise ja tööalase liikuvuse õigus, mis võimaldab kokkuleppeosaliste kodanikel vastuvõtjariigi territooriumil vabalt liikuda ja töötada nende endi valitud erialal; c) õigus viibida kokkuleppeosalise territooriumil pärast majandustegevuse lõppu; d) pereliikmete elamisõigus, olenemata nende kodakondsusest; e) pereliikmete õigus osaleda majandustegevuses, olenemata nende kodakondsusest; f) õigus omandada kinnisvara, kui see on seotud käesoleva kokkuleppega antud õiguste kasutamisega; g) õigus naasta üleminekuperioodi vältel teise kokkuleppeosalise territooriumile pärast seal toimunud majandustegevuse lõppu või seal elamist eesmärgiga osaleda majandustegevuses ning õigus ajutise elamisloa muutmisele alaliseks. Artikkel 8 Sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamine Kokkuleppeosalised näevad II lisa kohaselt ette sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise eelkõige järgmistel eesmärkidel: a) võrdse kohtlemise tagamine; b) kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramine; c) asjaomaste riikide õigusaktide kohaselt arvessevõetavate perioodide kokkuliitmine, et omandada ja säilitada õigus saada hüvitisi ja arvutada selliste hüvitiste suurus; d) hüvitiste maksmine kokkuleppeosaliste territooriumil elavatele isikutele; e) võimuorganite ja asutuste vahelise vastastikuse haldusabi ja koostöö toetamine. Artikkel 9 Diplomid, tunnistused ja muud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid Lihtsustamaks Euroopa Ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi kodanike palgatöötajaks või füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamist ja sellena tegutsemist ning teenuste osutamist, võtavad kokkuleppeosalised vastavalt III lisale meetmeid, mis käsitlevad diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist ja kokkuleppeosaliste riikide selliste õigusnormide kooskõlastamist, mis käsitlevad palgatöötajaks või füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamist ja sellena tegutsemist ning teenuste osutamist. II. ÜLD- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 10 Üleminekusätted ja kokkuleppe edasiarendamine 1. Viie aasta jooksul kokkuleppe jõustumisest võib Šveits säilitada arvulised piirnormid nende üle nelja kuu, kuid alla ühe aasta või kauem riigis elavate isikute suhtes, kellele antakse võimalus osaleda majandustegevuses. Alla nelja kuu kestva riigis viibimise suhtes piiranguid ei ole. Kuuenda aasta algusest kaotatakse kõik Euroopa Ühenduse liikmesriikide kodanike suhtes kohaldatavad arvulised piirnormid. 2. Kokkuleppeosalised võivad kõige rohkem kahe aasta jooksul jätkata tavapärasel tööturul tegevate töötajate eeliskohtlemise ning teise kokkuleppeosalise kodanike palga- ja töötingimuste kontrollimist, kaasa arvatud artiklis 5 nimetatud teenuseid osutavad isikud. Enne esimese aasta lõppu kaalub ühiskomitee, kas neid piirangud on vaja säilitada. Ühiskomitee võib seda maksimaalselt kaheaastast perioodi lühendada. Tavapärasel tööturul tegevate töötajate eeliskohtlemist ei kontrollita kokkuleppeosaliste vahelise teenuste osutamist käsitleva erikokkuleppega liberaliseeritud teenuste osutajate puhul (riigihangete teatavaid aspekte käsitleva kokkuleppe teenuste osutamist reguleerivad sätted). 3. Alates käesoleva kokkuleppe jõustumisest kuni selle kehtimise viienda aasta lõpuni reserveerib Šveits oma üldiste kvootide raames Euroopa Ühenduse töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele vähemalt 15 000 uut elamisluba kehtivusega vähemalt üks aasta ning 115 500 elamisluba kehtivusega enam kui neli kuud, kuid alla ühe aasta. 4. Ilma et see piiraks lõike 3 sätete kohaldamist, on kokkuleppeosalised kokku leppinud järgmises: kui viie aasta möödumisel ja enne 12 aasta möödumist käesoleva kokkuleppe jõustumisest on Euroopa Ühenduse töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele antud lõikes 1 nimetatud kategooriatesse kuuluvaid elamislubasid aastas kolme eelnenud aasta keskmise arvuga võrreldes üle 10 % võrra rohkem, võib Šveits ühepoolselt piirata järgmiseks aastaks Euroopa Ühenduse kõnealuse kategooria töötajatele või füüsilisest isikust ettevõtjatele antavate elamislubade arvu kolme eelneva aasta keskmiseni pluss 5 %. Järgmisel aastal võib seda arvu piirata sama tasemeni. Olenemata eelmises lõigus sätestatust ei või Euroopa Ühenduse töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele antavate vähemalt ühe aasta kehtivate uute elamislubade arv olla aastas alla 15 000 ja enam kui neli kuud, kuid alla ühe aasta kehtivate elamislubade arv alla 115 500. 5. Lõigete 1–4 üleminekusätteid ja eelkõige lõike 2 sätteid, mis käsitlevad tavapärasel tööturul tegevate töötajate eeliskohtlemist ning palga- ja töötingimuste kontrollimist, ei kohaldata nende töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes, kellel on õigus käesoleva kokkuleppe jõustumise ajal osaleda majandustegevuses kokkuleppeosaliste territooriumil. Eelkõige kõnealustel isikutel on õigus geograafilisele ja tööalasele liikuvusele. Vähem kui aasta kehtivate elamislubade omanikel on õigus oma elamisluba pikendada; arvuliste piirnormide ammendumine seda ei mõjuta. Üheaastaste või kauem kehtivate elamislubade omanikel on automaatselt õigus oma elamislubasid pikendada. Seega on kõnealustele töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele alates käesoleva kokkuleppe jõustumisest kokkuleppe põhisätetega ja eelkõige artikliga 7 ette nähtud samasugune vaba liikumise õigus kui alalistele elanikele. 6. Šveits edastab korrapäraselt ja viivitamata ühiskomiteele mis tahes asjakohased statistilised andmed ja teabe, sealhulgas lõike 2 rakendusmeetmed. Kumbki kokkuleppeosaline võib taotleda olukorra läbivaatamist ühiskomitees. 7. Piirialatöötajate suhtes arvulisi piirnorme ei kohaldata. 8. Sotsiaalkindlustust ja töötuskindlustuse retrotsessiooni käsitlevad üleminekusätted on esitatud II lisa protokollis. Artikkel 11 Kaebuste menetlemine 1. Käesoleva kokkuleppega hõlmatud isikutel on õigus esitada pädevatele asutustele kaebusi kokkuleppe kohaldamise kohta. 2. Kaebusi tuleb menetleda mõistliku aja jooksul. 3. Käesoleva kokkuleppega hõlmatud isikutel on võimalik esitada pädevale riiklikule kohtuasutusele edasikaebus kaebuste suhtes tehtud otsuste või mõistliku aja jooksul tegemata otsuse kohta. Artikkel 12 Soodsamad sätted Käesolev kokkulepe ei välista kokkuleppeosaliste kodanike ja nende pereliikmete suhtes soodsamate riiklike sätete kohaldamist. Artikkel 13 Olemasoleva olukorra säilitamine Kokkuleppeosalised kohustuvad käesoleva kokkuleppega reguleeritud valdkondades mitte vastu võtma uusi kitsendavaid meetmeid teineteise kodanike suhtes. Artikkel 14 Ühiskomitee 1. Käesolevaga moodustatakse kokkuleppeosaliste esindajatest koosnev ühiskomitee. Komitee vastutab kokkuleppe haldamise ja nõuetekohase kohaldamise eest. Selleks annab ta välja soovitusi. Ühiskomitee teeb otsuseid kokkuleppes sätestatud juhtudel. Ühiskomitee teeb otsuseid vastastikuse kokkuleppe alusel. 2. Tõsiste majanduslike või sotsiaalsete raskuste korral tuleb ühiskomitee ükskõik kumma kokkuleppeosalise taotlusel kokku, et läbi vaadata olukorra parandamiseks vajalikud meetmed. Ühiskomitee võib 60 päeva jooksul taotluse esitamise kuupäevast otsustada, milliseid meetmeid võtta. Ühiskomitee võib seda ajavahemikku pikendada. Selliseid meetmeid võib võtta üksnes nii suures ulatuses ja nii pikaks ajaks, kui on tingimata vaja olukorra parandamiseks. Eelistatakse meetmeid, mis kõige vähem segavad käesoleva kokkuleppe toimimist. 3. Et kokkulepet nõuetekohaselt rakendada, vahetavad kokkuleppeosalised korrapäraselt teavet ning konsulteerivad ühe kokkuleppeosalise taotlusel ühiskomitees. 4. Ühiskomitee tuleb kokku vastavalt vajadusele, kuid vähemalt kord aastas. Kumbki kokkuleppeosaline võib nõuda koosoleku kokkukutsumist. Ühiskomitee tuleb kokku 15 päeva jooksul lõikes 2 nimetatud taotluse esitamisest. 5. Ühiskomitee võtab vastu oma töökorra, mis muu hulgas sisaldab sätteid koosoleku kokkukutsumise, eesistuja nimetamise ja tema volituste aja kohta. 6. Ühiskomitee võib vastu võtta otsuse mis tahes muu töö- või eksperdirühma moodustamise kohta, mis abistaks teda ülesannete täitmisel. Artikkel 15 Lisad ja protokollid Käesoleva kokkuleppe lisad ja protokollid on selle lahutamatu osa. Deklaratsioonid sisalduvad lõppaktis. Artikkel 16 Viide ühenduse õigusele 1. Käesoleva kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks võtavad kokkuleppeosalised kõik meetmed, et tagada nendevahelistes suhetes samaväärsete õiguste ja kohustuste kohaldamine kui nendes Euroopa Ühenduse õigusaktides, millele viidatakse. 2. Niivõrd kui käesoleva kokkuleppe kohaldamine on seotud ühenduse õiguse põhimõtetega, tuleb arvestada asjaomast Euroopa Ühenduste Kohtu pretsedendiõigust enne käesoleva kokkuleppe allkirjastamist. Pärast seda kuupäeva kehtestatud pretsedendiõigusest antakse Šveitsile teada. Kokkuleppe nõuetekohase toimimise tagamiseks määrab ühiskomitee ühe kokkuleppeosalise taotlusel kindlaks kõnealuse pretsedendiõiguse mõjud. Artikkel 17 Õiguse edasiarendamine 1. Kokkuleppeosaline teatab teisele kokkuleppeosalisele ühiskomitee kaudu käesoleva kokkuleppega reguleeritavas valdkonnas riiklike õigusaktide muutmise eelnõude vastuvõtmise menetluse alustamisest või sellest, kui muudetakse nende asutuste pretsedendiõigust, kelle otsuste peale ei saa riikliku õiguse alusel edasi kaevata. 2. Ühiskomitee arutab sellise muudatuse võimalikke mõjusid käesoleva kokkuleppe nõuetekohasele toimimisele. Artikkel 18 Läbivaatamine Kui kokkuleppeosaline soovib käesoleva kokkuleppe läbivaatamist, esitab ta ühiskomiteele sellekohase ettepaneku. Käesoleva kokkuleppe muudatused jõustuvad pärast vastava riikliku menetluse lõpetamist, välja arvatud II ja III lisa muudatused, mis võetakse vastu ühiskomitee otsusega ja võivad jõustuda kohe pärast kõnealuse otsuse tegemist. Artikkel 19 Vaidluste lahendamine 1. Kokkuleppeosalised võivad pöörduda käesoleva kokkuleppe tõlgendamise või kohaldamisega seotud vaidlusküsimustes ühiskomitee poole. 2. Ühiskomitee võib vaidluse lahendada. Vastuvõetava lahenduse leidmiseks esitatakse ühiskomiteele kõik andmed, mis võivad osutuda vajalikuks olukorra põhjalikul uurimisel. Sel eesmärgil kaalub ühiskomitee kõiki võimalusi käesoleva kokkuleppe nõuetekohase toimimise säilitamiseks. Artikkel 20 Seos kahepoolsete sotsiaalkindlustuskokkulepetega Kui II lisas ei ole ette nähtud teisiti, peatuvad Šveitsi ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahel sõlmitud kahepoolsed sotsiaalkindlustuskokkulepped käesoleva kokkuleppe jõustumisel niivõrd, kuivõrd viimane reguleerib sama valdkonda. Artikkel 21 Seos topeltmaksustamist käsitlevate kahepoolsete kokkulepetega 1. Käesolev kokkulepe ei mõjuta topeltmaksustamist käsitlevate Šveitsi ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide vaheliste kahepoolsete kokkulepete sätteid. Eelkõige ei mõjuta käesolev kokkulepe topeltmaksustamist käsitlevates kokkulepetes esitatud „piirialatöötaja” mõistet. 2. Käesoleva kokkuleppe sätteid ei tohi tõlgendada nii, nagu takistaksid need kokkuleppeosalisi eristamast oma asjakohaste maksusätete kohaldamisel maksumaksjaid, kelle olukord ei ole võrreldav eeskätt elukoha poolest. 3. Ükski käesoleva kokkuleppe säte ei takista kokkuleppeosalisi vastu võtmast või kohaldamast meetmeid, mis tagavad maksude kehtestamise, tasumise ja tõhusa sissenõudmise või takistavad maksudest kõrvalehoidumist kokkuleppeosaliste riiklike maksuseaduste või Šveitsi ja ühe või mitme Euroopa Ühenduse liikmesriigi vahel topeltmaksustamise vältimiseks sõlmitud kokkulepete või mis tahes muude maksukokkulepete kohaselt. Artikkel 22 Seos kahepoolsete kokkulepetega, mis ei käsitle sotsiaalkindlustust ega topeltmaksustamist 1. Olenemata artiklitest 20 ja 21 ei mõjuta käesolev kokkulepe Šveitsi ja Euroopa Ühenduse ühe või mitme liikmesriigi vahel sõlmitud selliste kokkulepete kohaldamist, mis käsitlevad üksikisikuid, ettevõtjaid, piiriülest koostööd või kohalikku piiriliiklust, kui kõnealused kokkulepped on kooskõlas käesoleva kokkuleppega. 2. Kui nimetatud kokkulepete ja käesoleva kokkuleppe vahel esineb kokkusobimatust, kohaldatakse viimast. Artikkel 23 Omandatud õigused Kokkuleppe lõpetamine või pikendamata jätmine ei mõjuta üksikisikute omandatud õigusi. Kokkuleppeosalised otsustavad vastastikusel kokkuleppel, milliseid meetmeid võtta õiguste suhtes, mille omandamine on käimas. Artikkel 24 Territoriaalne kohaldamisala Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt Šveitsi territooriumi ja teiselt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut selles asutamislepingus sätestatud tingimustel. Artikkel 25 Jõustumine ja kehtivusaeg 1. Kokkuleppeosalised ratifitseerivad käesoleva kokkuleppe või kiidavad selle heaks oma menetluskorra kohaselt. Kokkulepe jõustub järgmise seitsme kokkuleppe ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjade hoiuleandmise kohta viimase teate saatmisele järgneva ülejärgmise kuu esimesel päeval:   kokkulepe isikute vaba liikumise kohta,   õhutranspordialane kokkulepe,   kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkulepe,   põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepe,   vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kokkulepe,   riigihangete teatavaid aspekte käsitlev kokkulepe,   teadus- ja tehnikaalase koostöö kokkulepe. 2. Käesolev kokkulepe on sõlmitud esialgu seitsmeks aastaks. Seda pikendatakse piiramatult, kui Euroopa Ühendus või Šveits ei teata teisele kokkuleppeosalisele pikendamata jätmisest enne esialgse tähtaja lõppu. Niisuguse teatamise puhul kohaldatakse artiklit 4. 3. Euroopa Ühendus või Šveits võivad kokkuleppe lõpetada, teatades sellest teisele kokkuleppeosalisele. Niisuguse teatamise puhul kohaldatakse artiklit 4. 4. Lõikes 1 nimetatud seitsme kokkuleppe kohaldamine lõpetatakse kuus kuud pärast lõikes 2 nimetatud pikendamata jätmisest teatamist või lõikes 3 nimetatud kokkuleppe lõpetamist. Koostatud tuhande üheksasaja üheksakümne üheksanda aasta kahekümne esimesel juunil Luxembourgis kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, saksa, soome, rootsi ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. I LISA ISIKUTE VABA LIIKUMINE I. ÜLDSÄTTED Artikkel 1 Sisenemine ja lahkumine 1. Kokkuleppeosalised lubavad teiste kokkuleppeosaliste kodanikel ja nende pereliikmetel käesoleva lisa artikli 3 tähenduses ning lähetatud töötajatel käesoleva lisa artikli 17 tähenduses siseneda oma territooriumile lihtsalt kehtiva isikutunnistuse või passi esitamisel. Sissesõiduviisat ega muid samaväärseid dokumente ei või nõuda, see ei kehti pereliikmete või käesoleva lisa artikli 17 tähenduses lähetatud isikute suhtes, kellel ei ole kokkuleppeosalise kodakondsust. Asjaomane kokkuleppeosaline tagab sellistele isikutele kõik võimalused vajalike viisade saamiseks. 2. Kokkuleppeosalised lubavad teiste kokkulepeosaliste kodanikel ja nende pereliikmetel käesoleva lisa artikli 3 tähenduses ning lähetatud töötajatel käesoleva lisa artikli 17 tähenduses lahkuda oma territooriumilt lihtsalt kehtiva isikutunnistuse või passi esitamisel. Kokkuleppeosalised ei või teiste kokkuleppeosaliste kodanikelt nõuda väljasõiduviisat ega muid samaväärseid dokumente. Kokkuleppeosalised väljastavad kooskõlas riiklike õigusaktidega sellistele kodanikele isikutunnistuse või passi, kus on märgitud eelkõige isiku kodakondsus, või pikendavad sellise passi või isikutunnistuse kehtivust. Pass peab kehtima vähemalt kõikide kokkuleppeosaliste territooriumidel ja nendes riikides, mille isik peab ühest riigist teise siirdumiseks läbima. Kui pass on ainus dokument, mille alusel isik võib seaduslikult riigist lahkuda, peab selle kehtivus olema vähemalt viis aastat. Artikkel 2 Riigis elamine ja majandustegevus 1. Ilma et see piiraks käesoleva kokkuleppe artikli 10 ja käesoleva lisa VII peatüki sätete kohaldamist üleminekuperioodil, on kokkuleppeosaliste kodanikel õigus elada ja osaleda majandustegevuses teise kokkuleppeosalise territooriumil II–IV peatükis ette nähtud korra kohaselt. Nimetatud õigust kinnitatakse elamisloa väljastamisega või piiriala elanike puhul erilubade väljastamisega. Kokkuleppeosalise kodanikel on ka õigus minna teise kokkuleppeosalise territooriumile või jääda sinna pärast vähem kui aasta kestnud töötamisperioodi lõppu eesmärgiga leida tööd ning elada seal mõõduka ajavahemiku jooksul, mis võib kesta kuni kuus kuud, et tutvuda oma kutsekvalifikatsioonile vastavate töövõimalustega ja teha töökoha saamiseks asjakohaseid toiminguid. Tööotsijatel on õigus saada asjaomase kokkuleppeosalise territooriumil sama abi, mida kõnealuse riigi tööhõiveasutused pakuvad oma kodanikele. Sellise elamisperioodi vältel võib nimetatud isikud sotsiaalkindlustusskeemidest välja jätta. 2. Kokkuleppeosaliste kodanikel, kes ei osale vastuvõtjariigis majandustegevuses ja kellel ei ole elamisõigust käesoleva kokkuleppe muude sätete alusel, on teise kokkuleppeosalise territooriumil elamise õigus, kui nad täidavad V peatükis sätestatud tingimusi. Nimetatud õigust kinnitatakse elamisloa väljastamisega. 3. Kokkuleppeosalise kodanikele ette nähtud elamis- või eriluba väljastatakse ja pikendatakse tasuta või niisuguse tasu eest, mis ei ületa summat, mida selle kokkuleppeosalise kodanikud peavad tasuma isikutunnistuste väljastamise eest. Kokkuleppeosalised võtavad vajalikke meetmeid, et lihtsustada kõikvõimalikul viisil kõnealuste dokumentide saamisega seotud formaalsusi ja menetlust. 4. Kokkuleppeosalised võivad nõuda, et teise kokkuleppeosalise kodanikud teataksid oma viibimisest nende territooriumil. Artikkel 3 Pereliikmed 1. Elamisõigusega ühe kokkuleppeosalise kodanikul on õigus kutsuda oma pereliikmed enda juurde elama. Töötajal peab olema oma pere majutamiseks elamispind, mis vastab selle piirkonna omamaiste töötajate elamispinna tavapärastele standarditele, kuid selle sätte tulemuseks ei tohi olla vahetegemine omamaiste töötajate ja teise kokkuleppeosalise kodanikest töötajate vahel. 2. Sõltumata kodakondsusest loetakse pereliikmeteks järgmisi isikuid: a) abikaasa ning töötaja ja tema abikaasa alanejad sugulased, kes on kas alla 21aastased või ülalpeetavad; b) töötaja ja tema abikaasa ülenejad sugulased, kes on ülalpeetavad; c) õpilase puhul tema abikaasa ja nende ülalpeetavad lapsed. Kokkuleppeosalised hõlbustavad käesoleva lõike punktides a, b ja c käsitlemata pereliikme lubamist oma territooriumile, kui see isik on kokkuleppeosalise kodaniku ülalpeetav või elas lähteriigis temaga ühes leibkonnas. 3. Kokkuleppeosalise kodaniku pereliikmele elamisloa väljastamiseks võivad kokkuleppeosalised nõuda ainult järgmisi dokumente: a) dokument, mille alusel nad nende territooriumile sisenesid; b) päritolu- või lähteriigi pädeva asutuse väljastatud dokument, mis tõendab nende sugulussidemeid; c) ülalpeetavate puhul päritolu- või lähteriigi pädeva võimuorgani väljastatud dokument, mis tõendab, et nad on lõikes 1 nimetatud isiku ülalpeetavad või elavad temaga selles riigis ühes leibkonnas. 4. Pereliikmele väljastatud elamisluba kehtib sama kaua kui selle isiku elamisluba, kelle ülalpeetav ta on. 5. Elamisloaga isiku abikaasal ja tema alla 21aastastel või ülalpeetavatel lastel on õigus osaleda majandustegevuses olenemata kodakondsusest. 6. Olenemata sellest, kas kokkuleppeosalise kodanik osaleb või on osalenud teise kokkuleppeosalise territooriumil majandustegevuses, on temaga koos teise kokkuleppeosalise territooriumil elavatel lastel õigus saada üldharidust, väljaõpet või kutseõpet vastuvõtjariigi kodanikega samadel tingimustel. Kokkuleppeosalised toetavad algatusi, mis võimaldavad kõnealustel lastel eespool nimetatud koolitust saada võimalikult soodsatel tingimustel. Artikkel 4 Õigus jääda teise kokkuleppeosalise territooriumile 1. Kokkuleppeosalise kodanikel ja nende pereliikmetel on õigus jääda teise kokkuleppeosalise territooriumile pärast majandustegevuse lõppu. 2. Vastavalt kokkuleppe artiklile 16 viidatakse määrusele (EMÜ) nr 1251/70 (EÜT L 142, 1970, lk 24) (1) ja direktiivile 75/34/EMÜ (EÜT L 14, 1975, lk 10) (1). Artikkel 5 Avalik kord 1. Käesoleva kokkuleppe sätete kohaselt antud õigusi võib piirata üksnes meetmetega, mis on õigustatud avaliku korra, julgeoleku või tervishoiu seisukohast. 2. Vastavalt kokkuleppe artiklile 16 viidatakse direktiividele 64/221/EMÜ (EÜT 56, 4. 4. 1964, lk 850), (1) 72/194/EMÜ (EÜT L 121, 26. 5. 1972, lk 32) (1) ja 75/35/EMÜ (EÜT L 14, 20. 1. 1975, lk 14) (1). II. TÖÖTAJAD Artikkel 6 Riigis elamist käsitlevad eeskirjad 1. Palgatöötaja, kes on kokkuleppeosalise kodanik (edaspidi „töötaja”) ja kelle on tööle võtnud vastuvõtjariigi tööandja üheks aastaks või pikemaks ajaks, saab elamisloa, mis kehtib vähemalt viis aastat väljaandmise kuupäevast. Seda pikendatakse automaatselt vähemalt viieks aastaks. Kui elamisluba pikendatakse esimest korda, võib selle kehtivust piirata, kuid mitte lühemaks kui üks aasta, kui töötaja on liikmesriigis olnud endast sõltumatutel põhjustel töötu kauem kui 12 järjestikust kuud. 2. Töötaja, kes on vastuvõtjariigis tööle võetud enam kui kolm kuud, kuid alla aasta kestvaks perioodiks, saab elamisloa, mis kehtib sama kaua kui tema tööleping. Töötaja, kes on tööle võetud kuni kolmeks kuuks, ei vaja elamisluba. 3. Elamislubade väljastamisel võivad kokkuleppeosalised nõuda töötajalt ainult järgmiste dokumentide esitamist: a) dokument, mille alusel ta nende territooriumile sisenes; b) lepinguline avaldus või tööandja kirjalik kinnitus töölevõtmise kohta. 4. Elamisluba kehtib kõikjal selle väljastanud riigi territooriumil. 5. Teises riigis elamine, kui see ei ületa kuut järjestikust kuud, ja eemalviibimine seoses ajateenistusega ei mõjuta elamisloa kehtivust. 6. Kehtivat elamisluba ei või tühistada ainult selle põhjendusega, et töötaja ei tööta enam, kuna on haiguse või õnnetuse tagajärjel ajutiselt töövõimetu või töötu endast sõltumatutel põhjustel, mida pädev tööhõivetalitus on tõendanud. 7. Formaalsuste täitmine elamisloa saamiseks ei tohi takistada taotleja viivitamatut tööleasumist sõlmitud lepingu alusel. Artikkel 7 Piirialatöötajad 1. Piirialatöötaja on kokkuleppeosalise kodanik, kelle elukoht on kokkuleppeosalise territooriumil ja kes töötab teise kokkuleppeosalise territooriumil, naastes oma elukohta üldjuhul iga päev või vähemalt kord nädalas. 2. Piirialatöötajatelt ei nõuta elamisluba. Töötamisriigi pädevad võimuorganid võivad siiski väljastada piirialatöötajale eriloa, mis kehtib vähemalt viis aastat või tema töötamisaja lõpuni, kui viimane kestab rohkem kui kolm kuud, kuid vähem kui ühe aasta. Luba pikendatakse vähemalt viieks aastaks, tingimusel et piirialatöötaja esitab tõendi, et ta tõesti majandustegevuses osaleb. 3. Eriluba kehtib kõikjal selle väljastanud riigi territooriumil. Artikkel 8 Tööalane ja geograafiline liikuvus 1. Töötajatel on õigus geograafilisele ja tööalasele liikuvusele kogu vastuvõtjariigi territooriumil. 2. Tööalane liikuvus hõlmab tööandja, töö ja ameti vahetust ning siirdumist palgatöölt füüsilisest isikust ettevõtjaks. Geograafiline liikuvus hõlmab töö- ja elukoha vahetust. Artikkel 9 Võrdne kohtlemine 1. Töötajat, kes on kokkuleppeosalise kodanik, ei tohi teise kokkuleppeosalise territooriumil tema kodakondsuse tõttu kohelda tööhõive- ja töötingimuste suhtes teisiti kui vastuvõtjariigi kodanikest töötajaid, eelkõige seoses töötasu, vallandamise, töötuks jäämise puhul tööle ennistamise või uue töökoha leidmisega. 2. Töötajal ja tema käesoleva lisa artiklis 3 nimetatud pereliikmetel on samad maksu- ja sotsiaalsoodustused kui vastuvõtjariigi kodanikest töötajatel ja nende pereliikmetel. 3. Töötajal on ka õigus saada vastuvõtjariigi kodanikest töötajatega samadel alustel ja tingimustel koolitust kutseõppeasutustes, kutsealase ümberõppe asutustes ja kutsealase rehabilitatsiooni keskustes. 4. Töö saamise võimalust, tööhõivet, töötasu ja muid töölevõtu- või töölt vabastamise tingimusi käsitlevad punktid kollektiiv- või individuaallepingus või ükskõik millises teises kollektiivselt kokku lepitud dokumendis on automaatselt õigustühised, kui need sätestavad või lubavad diskrimineerivaid tingimusi välismaalastest töötajate suhtes, kes on kokkuleppeosaliste kodanikud. 5. Töötajal, kes on ühe kokkuleppeosalise kodanik ja kes töötab teise kokkuleppeosalise territooriumil, on samasugune õigus kuuluda ametiühingutesse ja kasutada sellest tulenevaid õigusi, kaasa arvatud hääleõigus ja õigus kuuluda ametiühinguorganisatsiooni täitev- ja juhtorganitesse; töötajal võidakse mitte lubada osaleda avalik-õiguslike juriidiliste isikute juhtimises ja olla avalik-õiguslikul ametikohal. Lisaks sellele on tal õigus olla valitud ettevõtte töötajate esinduskogusse. Need sätted ei piira vastuvõtjariigi selliste õigusnormide kohaldamist, mis annavad teise kokkuleppeosalise kodanikust töötajale ulatuslikumad õigused. 6. Ilma et see piiraks käesoleva lisa artikli 26 kohaldamist, on töötajal, kes on ühe kokkuleppeosalise kodanik ja kes töötab teise kokkuleppeosalise territooriumil, elamispinna suhtes kõik õigused ja soodustused, mida antakse vastuvõtjariigi kodanikest töötajatele, kaasa arvatud talle vajaliku elamispinna omandiõiguse omandamine. Sellisel töötajal on vastuvõtjariigi kodanikega sama õigus registreerida end korteritaotlejate nimekirjas piirkonnas, kus ta töötab, kui niisugune nimekiri on olemas, tal on õigus sellest tulenevatele soodustustele ja eelistele. Kui töötaja pereliikmed on jäänud tema lähteriiki, loetakse nad selles suhtes töötajaga ühes piirkonnas elavaiks, kui ka vastuvõtjariigi töötajad saavad kasu samasugusest eeldusest. Artikkel 10 Avalikus teenistuses töötamine Kokkuleppeosalise palgatöötajast kodanikule võidakse keelduda andmast õigust töötada avalikus teenistuses, mis on seotud avaliku võimu teostamisega ja mille eesmärk on kaitsta kõnealuse riigi või teiste avalik-õiguslike isikute üldisi huve. Artikkel 11 Koostöö tööturuteenuste valdkonnas Kokkuleppeosalised teevad koostööd EURES-võrgustiku (Euroopa tööturuasutuste süsteem) raames, eelkõige luues kontakte, viies kokku tööpakkumisi ja -taotlusi, samuti vahetades teavet tööturu olukorra ning elu-ja töötingimuste kohta. III. FÜÜSILISEST ISIKUST ETTEVÕTJAD Artikkel 12 Riigis elamist käsitlevad eeskirjad 1. Kokkuleppeosalise kodanik, kes soovib siirduda teise kokkuleppeosalise territooriumile eesmärgiga alustada seal tegevust füüsilisest isikust ettevõtjana (edaspidi „füüsilisest isikust ettevõtja”), saab elamisloa, mis kehtib vähemalt viis aastat alates väljaandmise kuupäevast, tingimusel et ta esitab riigi pädevatele võimuorganitele tõendi selle kohta, et ta on tegevust alustanud või alustamas. 2. Elamisluba pikendatakse automaatselt vähemalt viieks aastaks, tingimusel et füüsilisest isikust ettevõtja esitab riigi pädevatele võimuorganitele tõendi selle kohta, et ta tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana. 3. Elamislubade väljastamisel võivad kokkuleppeosalised nõuda füüsilisest isikust ettevõtjalt ainult järgmiste dokumentide esitamist: a) dokument, mille alusel ta nende territooriumile sisenes; b) lõigetes 1 ja 2 osutatud tõendid. 4. Elamisluba kehtib kõikjal selle väljastanud riigi territooriumil. 5. Teises riigis elamine, kui see ei ületa kuut järjestikust kuud, ja eemalviibimine seoses ajateenistusega ei mõjuta elamisloa kehtivust. 6. Lõikes 1 nimetatud isiku kehtivat elamisluba ei või tühistada ainult selle põhjendusega, et ta ei tööta, kuna on haiguse või õnnetuse tagajärjel ajutiselt töövõimetu. Artikkel 13 Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevad piirialatöötajad 1. Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsev piirialatöötaja on kokkuleppeosalise kodanik, kelle elukoht on kokkuleppeosalise territooriumil ja kes tegutseb teise kokkuleppeosalise territooriumil füüsilisest isikust ettevõtjana, naastes oma elukohta üldjuhul iga päev või vähemalt kord nädalas. 2. Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevatelt piirialatöötajatelt ei nõuta elamisluba. Kõnealuse riigi pädevad võimuorganid võivad füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevale piirialatöötajale siiski väljastada eriloa kehtivusega vähemalt viis aastat, tingimusel et füüsilisest isikust ettevõtja esitab riigi pädevatele võimuorganitele tõendi selle kohta, et ta tegutseb või kavatseb tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana. Nimetatud luba pikendatakse vähemalt viieks aastaks, tingimusel et kõnealune piirialatöötaja esitab tõendi, et ta tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana. 3. Eriluba kehtib kõikjal selle väljastanud riigi territooriumil. Artikkel 14 Tööalane ja geograafiline liikuvus 1. Füüsilisest isikust ettevõtjatel on õigus geograafilisele ja tööalasele liikuvusele kogu vastuvõtjariigi territooriumil. 2. Tööalane liikuvus hõlmab tööandja, töökoha ja ameti vahetust ning siirdumist füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemiselt palgatööle. Geograafiline liikuvus hõlmab töö- ja elukoha vahetust. Artikkel 15 Võrdne kohtlemine 1. Füüsilisest isikust ettevõtjaks saamise ja sellena tegutsemise puhul tuleb füüsilisest isikust ettevõtjale tagada vähemalt sama soodsad tingimused kui vastuvõtjariigi kodanikele. 2. Käesoleva lisa artiklit 9 kohaldatakse mutatis mutandis käesolevas peatükis nimetatud füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes. Artikkel 16 Avaliku võimu teostamine Füüsilisest isikust ettevõtjale võidakse keelduda andmast õigust tegutseda valdkonnas, mis on kas või juhuti seotud avaliku võimu teostamisega. IV. TEENUSTE OSUTAMINE Artikkel 17 Teenuseid osutavad isikud Käesoleva kokkuleppe artikli 5 kohaselt on seoses teenuste osutamisega keelatud a) mis tahes viisil piirata kokkuleppeosalise territooriumil niisuguste piiriüleste teenuste osutamist, mille kestus ei ületa 90 tegelikku tööpäeva kalendriaastas; b) mis tahes viisil piirata artikli 5 lõikes 2 käsitletud sisenemis- ja elamisõigust, mis on seotud i) teenuseid osutavate isikutega, kes on Euroopa Ühenduse või Šveitsi kodanikud ja tegutsevad selle kokkuleppeosalise territooriumil, mis ei ole teenuseid saava isiku asukohamaa; ii) kokkuleppeosalise tavapärasel tööturul tegevate teenuseid osutavate isikute palgatöötajatega, olenemata nende kodakondsusest, kes on lähetatud teise kokkuleppeosalise territooriumile teenuseid osutama, ilma et see piiraks artikli 1 kohaldamist. Artikkel 18 Käesoleva lisa artiklit 17 kohaldatakse äriühingute suhtes, mis on loodud vastavalt Euroopa Ühenduse liikmesriigi või Šveitsi seadustele ja mille registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või põhitegevuskoht asub kokkuleppeosalise territooriumil. Artikkel 19 Teenuseid osutav isik, kellel on teenuse osutamise õigus või volitused, võib teenuse osutamise eesmärgil selles riigis, kus teenust osutatakse, vastavalt käesolevale lisale ning II ja III lisale ajutiselt tegutseda samadel tingimustel, mis on tagatud selle riigi kodanikele. Artikkel 20 1. Käesoleva lisa artikli 17 punktis b nimetatud isikutelt, kellel on teenuse osutamise õigus, ei nõuta elamisluba kuni 90 päeva kestva elamisperioodi puhul. Sellist elamisperioodi reguleerivad artiklis 1 nimetatud dokumendid, millega asjaomasele territooriumile siseneti. 2. Artikli 17 punktis b nimetatud isikutele, kellel on teenuse osutamise õigus või volitused üle 90 päeva kestvaks ajavahemikuks, antakse selle õiguse tõendamiseks elamisluba, mis kehtib teenuste osutamiseks ette nähtud aja jooksul. 3. Elamisluba kehtib kõikjal Šveitsi territooriumil või asjaomase Euroopa Ühenduse liikmesriigi territooriumil. 4. Elamislubade väljastamiseks võivad kokkuleppeosalised nõuda käesoleva lisa artikli 17 punktis b nimetatud isikutelt ainult järgmiste dokumentide esitamist: a) dokument, mille alusel nad nende territooriumile sisenesid; b) tõend selle kohta, et nad osutavad või kavatsevad osutada teenust. Artikkel 21 1. Käesoleva lisa artikli 17 punktis a nimetatud teenuste osutamise kogukestus ei või ületada 90 tegelikku tööpäeva kalendriaastas, olenemata sellest, kas teenuseid osutatakse pidevalt või periooditi. 2. Lõike 1 sätted ei mõjuta teenuseid osutava isiku juriidiliste kohustuste täitmist teenuse saajatele antud garantiidele vastavalt või vääramatu jõu juhtudel. Artikkel 22 1. Käesoleva lisa artikleid 17 ja 19 ei kohaldata tegevuse suhtes, mis on kas või juhuti seotud avaliku võimu teostamisega kõnealuse kokkuleppeosalise territooriumil. 2. Käesoleva lisa artiklid 17 ja 19 ning nende alusel võetud meetmed ei takista selliste õigusnormide kohaldamist, millega sätestatakse teenuste osutamise eesmärgil lähetatud töötajate elu- ja töötingimused. Vastavalt käesoleva kokkuleppe artiklile 16 viidatakse 16. detsembri 1996. aasta direktiivile 96/71/EÜ, mis käsitleb töötajate lähetamist seoses teenuste osutamisega (EÜT L 18, 21. 1. 1997, lk 1) (2). 3. Käesoleva lisa artikli 17 punkti a ja artikli 19 kohaldamine ei mõjuta selliste õigusnormide kohaldamist, mis kehtivad kokkuleppeosaliste territooriumil käesoleva kokkuleppe jõustumise ajal ja mis on seotud i) ajutise tööhõivega tegelevate asutuste tegevusega; ii) finantsteenustega, mille osutamise tingimuseks on kokkuleppeosalise territooriumil antud eelluba ja mille osutaja suhtes selle kokkuleppeosalise asutused teevad usaldusnormatiivide täitmise järelevalvet. 4. Käesoleva lisa artikli 17 punkti a ja artikli 19 kohaldamine ei mõjuta kokkuleppeosaliste vastavate õigusnormide kohaldamist, mis käsitlevad kuni 90 tegelikku tööpäeva kestvate üldsuse huvides möödapääsmatute nõuete täitmiseks vajalike teenuste osutamist. Artikkel 23 Teenuseid saavad isikud 1. Isikult, kes on teenuse saaja käesoleva kokkuleppe artikli 5 lõike 3 tähenduses, ei nõuta elamisluba kolmekuulise või lühema elamisperioodi jaoks. Üle kolmekuulise elamisperioodi jaoks väljastatakse teenuse saajale elamisluba, mis kehtib sama kaua kui talle osutatav teenus. Sellise elamisperioodi vältel võib nimetatud isikud sotsiaalkindlustusskeemidest välja jätta. 2. Elamisluba kehtib kõikjal selle väljastanud riigi territooriumil. V. ISIKUD, KES EI OSALE MAJANDUSTEGEVUSES Artikkel 24 Riigis elamist käsitlevad eeskirjad 1. Kokkuleppeosalise kodanik, kes ei osale oma elukohariigis majandustegevuses ja kellel ei ole elamisõigust käesoleva kokkuleppe muude sätete alusel, saab elamisloa kehtivusega vähemalt viis aastat, tingimusel et ta esitab riigi pädevatele võimuorganitele tõendi selle kohta, et tal on enda ja oma pereliikmete jaoks olemas a) piisavad rahalised vahendid, et seal elamise ajal mitte taotleda sotsiaaltoetusi; b) kõiki riske hõlmav haiguskindlustus (3). Vajaduse korral võivad kokkuleppeosalised nõuda elamisloa kehtivuse kinnitamist pärast kaht esimest elamisaastat. 2. Rahalisi vahendeid peetakse piisavaks siis, kui need ületavad summa, mille puhul vastuvõtjariigi kodanikud võiksid oma olukorrale või asjakohasel juhul oma perekonna olukorrale osutades taotleda sotsiaaltoetusi. Kui seda tingimust ei ole võimalik kohaldada, loetakse rahalised vahendid piisavaks siis, kui need ületavad vastuvõtjariigis makstava miinimumpensioni taseme. 3. Isikud, kes on kokkulepeosalise territooriumil töötanud alla ühe aasta, võivad seal elada, kui nad täidavad käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud tingimusi. Töötushüvitis, mida neil on õigus saada riiklike õigusaktide alusel, vajaduse korral täiendatuna II lisa sätetega, loetakse rahalisteks vahenditeks käesoleva artikli lõike 1 punkti a ja lõike 2 tähenduses. 4. Õpilane, kellel ei ole käesoleva kokkuleppe muude sätete alusel õigust elada teise kokkuleppeosalise territooriumil, saab elamisloa koolituse ajaks, või kui koolitus kestab üle ühe aasta, üheks aastaks, tingimusel et ta esitab riigi asjaomasele võimuorganile viimase nõuetele vastava õiendi või soovi korral mis tahes muu vähemalt samaväärse dokumendi, mis tõendab, et tal on piisavalt rahalisi vahendeid tagamaks, et ta ise, tema abikaasa või ülalpeetavad lapsed ei taotle vastuvõtjariigis viibimise ajal sotsiaaltoetusi, ning tingimusel, et õpilane on registreeritud heakskiidetud õppeasutuses põhitegevusena kutseõppe kursustel osalemiseks ning et tal on kõiki riske hõlmav tervisekindlustus. Käesolev kokkulepe ei reguleeri juurdepääsu kutseõppe võimalustele ega käesolevas artiklis käsitletud õpilastele antavat toimetulekutoetust. 5. Elamisluba pikendatakse automaatselt vähemalt viieks aastaks, kui selle saamise tingimused on endiselt täidetud. Õpilaste elamislubasid pikendatakse kord aastas vastavalt järelejäänud õppeperioodi pikkusele. 6. Teises riigis elamine, kui see ei ületa kuut järjestikust kuud, ja eemalviibimine seoses ajateenistusega ei mõjuta elamisloa kehtivust. 7. Elamisluba kehtib kõikjal selle väljastanud riigi territooriumil. 8. Elamisõigus kehtib senikaua, kui õiguse kasutajad täidavad lõikes 1 sätestatud tingimusi. VI. KINNISVARA SOETAMINE Artikkel 25 1. Kokkuleppeosalise kodanikul, kellel on vastuvõtjariigis elamise õigus ja kelle põhielukoht on seal, on kinnisvara soetamisel kõnealuse riigi kodanikega samad õigused. Ta võib igal ajal asjaomaste riiklike õigusaktide kohaselt valida vastuvõtjariigi oma põhielukohaks, olenemata oma töösuhte kestusest. Vastuvõtjariigist lahkumine ei too kaasa kohustust kõnealusest omandist loobumiseks. 2. Kokkuleppeosalise kodanikul, kellel on vastuvõtjariigis elamise õigus, kuid kelle põhielukoht ei ole seal, on tema majandustegevusega seotud kinnisvara soetamisel kõnealuse riigi kodanikega samad õigused. Vastuvõtjariigist lahkumine ei too kaasa kohustust kõnealusest omandist loobumiseks. Kõnealune isik võib saada õiguse lisaeluaseme või puhkeotstarbelise majutuskoha soetamiseks. Käesolev kokkulepe ei mõjuta eeskirju, mis käsitlevad kapitalimahutusi või kauplemist tühjade kruntide ja veel ehitamata korteritega. 3. Piirialatöötajatel on samad õigused majandustegevuseks vajaliku kinnisvara või lisaeluaseme soetamiseks kui vastuvõtjariigi kodanikel. Vastuvõtjariigist lahkumine ei too kaasa kohustust kõnealusest omandist loobumiseks. Kõnealune isik võib saada õiguse puhkeotstarbelise majutuskoha soetamiseks. Käesolev kokkulepe ei mõjuta eeskirju, mis vastuvõtjariigis reguleerivad kapitalimahutusi või kauplemist tühjade kruntide ja veel ehitamata korteritega. VII. ÜLEMINEKUSÄTTED JA KOKKULEPPE EDASIARENDAMINE Artikkel 26 Üldsätted 1. Kui kohaldatakse käesoleva kokkuleppe artiklis 10 sätestatud arvulisi piirnorme, siis selle peatüki sätted vastavalt vajadusele kas täiendavad või asendavad teisi käesoleva lisa sätteid. 2. Kui kohaldatakse käesoleva kokkuleppe artiklis 10 sätestatud arvulisi piirnorme, on majandustegevuse arendamise eelduseks elamis- ja/või tööloa olemasolu. Artikkel 27 Palgatöötajate riigis elamist käsitlevad sätted 1. Vähem kui aastase töölepinguga töötaja elamisluba pikendatakse kokku kuni 12 kuuni, tingimusel et töötaja esitab riigi pädevatele võimuorganitele tõendi selle kohta, et ta on suuteline osalema majandustegevuses. Uus elamisluba väljastatakse tingimusel, et töötaja esitab tõendi selle kohta, et ta on suuteline osalema majandustegevuses, ning et artiklis 10 sätestatud arvulisi piirnorme ei ületata. Käesoleva lisa artikli 24 kohaselt ei pea töötaja kahe töölepingu vahelisel ajal riigist lahkuma. 2. Käesoleva kokkuleppe artikli 10 lõikes 2 nimetatud ajavahemikul võib kokkuleppeosaline enne esmase elamisloa väljastamist nõuda kirjaliku lepingu või lepinguprojekti esitamist. 3. a) Isikutel, kes on varem ajutiselt töötanud vastuvõtjariigi territooriumil vähemalt 30 kuu jooksul, on automaatselt õigus võtta vastu töökoht määramata ajaks (4). Neid ei või sellest õigusest ilma jätta põhjendusega, et väljastatavate elamislubade arv on ammendatud. b) Isikutel, kes on varem töötanud vastuvõtjariigi territooriumil hooajatöödel kokku vähemalt 50 kuud viimase 15 aasta jooksul ning kellel ei ole õigust saada elamisluba vastavalt punktile a, on automaatselt õigus võtta vastu töökoht määramata ajaks. Artikkel 28 Piirialatöötajad 1. Piirialatöötaja on kokkuleppeosalise kodanik, kelle tavapärane elukoht on Šveitsi või selle naaberriikide piirialal ja kes töötab teise kokkuleppeosalise piirialal, naastes oma põhielukohta üldjuhul iga päev või vähemalt kord nädalas. Käesolevas kokkuleppes loetakse piirialadeks alasid, mis on kindlaks määratud Šveitsi ja selle naaberriikide vahelistes kokkulepetes, millega reguleeritakse liikumist piirialadel. 2. Eriluba kehtib kõikjal selle väljastanud riigi piirialal. Artikkel 29 Palgatöötajate tagasipöördumisõigus 1. Töötajal, kellel käesoleva kokkuleppe jõustumise ajal oli vähemalt aastane elamisluba ning kes seejärel lahkus vastuvõtjariigist, on eesõigus saada kvoodile vastav uus elamisluba kuue aasta jooksul lahkumisest, kui ta tõendab, et on suuteline osalema majandustegevuses. 2. Piirialatöötajal on õigus saada uus eriluba enam kui kolm aastat kestnud pideva tööperioodi lõppemisele järgneva kuue aasta jooksul, kui tema palga- ja töötingimuste kontrollimisest ei tulene muud ja kui ta töötab kahe aasta jooksul pärast kokkuleppe jõustumist, tingimusel et ta esitab riigi pädevatele võimuorganitele tõendi selle kohta, et ta on suuteline osalema majandustegevuses. 3. Noortel, kes on kokkuleppeosalise territooriumilt lahkunud, olles enne 21aastaseks saamist seal elanud vähemalt viis aastat, on õigus nelja aasta jooksul sellesse riiki tagasi pöörduda ja seal majandustegevuses osaleda. Artikkel 30 Töötaja tööalane ja geograafiline liikuvus 1. Vähem kui aasta kehtiva elamisloaga töötajal on 12 kuu jooksul tööperioodi algusest õigus tööalasele ja geograafilisele liikuvusele. Tal on ka õigus siirduda palgatöölt füüsilisest isikust ettevõtjaks vastavalt käesoleva kokkuleppe artiklile 10. 2. Piirialatöötajatele väljastatud eriload annavad õiguse tööalasele ja geograafilisele liikuvusele kõikidel Šveitsi või selle naaberriikide piirialadel. Artikkel 31 Füüsilisest isikust ettevõtjate riigis elamist käsitlevad eeskirjad Kokkuleppeosalise kodanik, kes soovib siirduda teise kokkuleppeosalise territooriumile eesmärgiga alustada seal tegevust füüsilisest isikust ettevõtjana (edaspidi „füüsilisest isikust ettevõtja”), saab kuuekuulise elamisloa. Ta saab vähemalt viis aastat kehtiva elamisloa, kui ta esitab enne kuue kuu möödumist riigi pädevatele võimuorganitele tõendi selle kohta, et ta tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana. Vajaduse korral võib seda kuuekuulist ajavahemikku pikendada maksimaalselt kahe kuu võrra, kui on igati tõenäoline, et kõnealune isik nõutud tõendi esitab. Artikkel 32 Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevad piirialatöötajad 1. Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsev piirialatöötaja on kokkuleppeosalise kodanik, kelle elukoht on tavaliselt Šveitsi või naaberriikide piirialal ja kes tegutseb teise kokkuleppeosalise piirialal füüsilisest isikust ettevõtjana, naastes oma elukohta üldjuhul iga päev või vähemalt kord nädalas. Käesolevas kokkuleppes loetakse piirialadeks alasid, mis on kindlaks määratud Šveitsi ja selle naaberriikide vahelistes kokkulepetes, millega reguleeritakse liikumist piirialadel. 2. Kokkuleppeosalise kodanikule, kes soovib saada füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevaks piirialatöötajaks Šveitsi või selle naaberriikide piirialadel, antakse eelnevalt kuus kuud kehtiv ajutine eriluba. Ta saab vähemalt viis aastat kehtiva eriloa, kui ta esitab enne kuue kuu möödumist riigi pädevatele võimuorganitele tõendi selle kohta, et ta tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana. Vajaduse korral võib seda kuuekuulist ajavahemikku pikendada maksimaalselt kahe kuu võrra, kui on igati tõenäoline, et kõnealune isik nõutud tõendi esitab. 3. Eriluba kehtib kõikjal selle väljastanud riigi piirialal. Artikkel 33 Füüsilisest isikust ettevõtjate tagasipöördumisõigus 1. Füüsilisest isikust ettevõtjal, kellel oli vähemalt viis aastat kehtiv elamisluba ning kes seejärel lahkus vastuvõtjariigist, on õigus saada uus elamisluba kuue aasta jooksul lahkumisest, tingimusel et ta on vastuvõtjariigis juba pidevalt töötanud kolm aastal ning et ta tõendab riigi pädevatele võimuorganitele, et ta on suuteline osalema majandustegevuses. 2. Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutseval piirialatöötajal on õigus saada uus eriluba kuue aasta jooksul pärast eelneva katkematu nelja-aastase töötamisperioodi lõppu, tingimusel et ta tõendab riigi pädevatele võimuorganitele, et ta on suuteline osalema majandustegevuses. 3. Noortel, kes on kokkuleppeosalise territooriumilt lahkunud, olles enne 21aastaseks saamist seal elanud vähemalt viis aastat, on õigus nelja aasta jooksul sellesse riiki tagasi pöörduda ja seal majandustegevuses osaleda. Artikkel 34 Füüsilisest isikust ettevõtjate tööalane ja geograafiline liikuvus Füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevatele piirialatöötajatele väljastatud eriload annavad õiguse tööalasele ja geograafilisele liikuvusele kõikidel Šveitsi ja selle naaberriikide piirialadel. Eelnevalt väljastatud ajutised kuuekuulised elamisload (piirialatöötajate puhul eriload) annavad õiguse üksnes geograafilisele liikuvusele. TAANIS ASUVAID LISAELUASEMEID KÄSITLEV PROTOKOLL Kokkuleppeosalised lepivad kokku, et Euroopa Ühenduse asutamislepingu protokolli 1, mis käsitleb kinnisvara soetamist Taanis, kohaldatakse ka käesoleva kokkuleppe suhtes selles osas, mis käsitleb Šveitsi kodanike lisaeluasemete soetamist Taanis. PROTOKOLL AHVENAMAA SAARESTIKU KOHTA Kokkuleppeosalised lepivad kokku, et Soome Euroopa Liiduga ühinemise akti protokolli 2, mis käsitleb Ahvenamaa saarestikku, kohaldatakse ka käesoleva kokkuleppe suhtes. LÕPPAKT Täievolilised esindajad, kes esindavad BELGIA KUNINGRIIKI, TAANI KUNINGRIIKI, SAKSAMAA LIITVABARIIKI, KREEKA VABARIIKI, HISPAANIA KUNINGRIIKI, PRANTSUSE VABARIIKI, IIRIMAAD, ITAALIA VABARIIKI, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIKI, MADALMAADE KUNINGRIIKI, AUSTRIA VABARIIKI, PORTUGALI VABARIIKI, SOOME VABARIIKI, ROOTSI KUNINGRIIKI, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIKI ja EUROOPA ÜHENDUST ühelt poolt ja ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI teiselt poolt, kes on kokku tulnud Luxembourgis 21. juunil 1999, et alla kirjutada Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele isikute vaba liikumist käsitlevale kokkuleppele, on vastu võtnud järgmised lõppaktile lisatud ühisdeklaratsioonid: — ühisdeklaratsioon teenuste osutamise üldise liberaliseerimise kohta; — ühisdeklaratsioon Šveitsis elavate Euroopa Ühenduse institutsioonide endiste töötajate väljateenitud pensionide kohta; — ühisdeklaratsioon kokkuleppe kohaldamise kohta; — ühisdeklaratsioon edasiste läbirääkimiste kohta. Võeti teadmiseks ka järgmised käesolevale lõppaktile lisatud deklaratsioonid: — Šveitsi deklaratsioon käesoleva kokkuleppe kehtivuse pikendamise kohta; — Šveitsi deklaratsioon migratsiooni- ja varjupaigapoliitika kohta; — Šveitsi deklaratsioon arhitektide diplomite tunnustamise kohta; — Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide deklaratsioon I lisa artiklite 1 ja 17 kohta; — deklaratsioon Šveitsi osalemise kohta komiteedes. Vastu võetud kahekümne esimesel juunil tuhande üheksasaja üheksakümne üheksandal aastal Luxembourgis. ÜHISDEKLARATSIOON teenuste osutamise üldise liberaliseerimise kohta Kokkuleppeosalised kohustuvad võimalikult kiiresti alustama läbirääkimisi teenuste osutamise üldise liberaliseerimise üle acquis communautaire’i alusel. ÜHISDEKLARATSIOON Šveitsis elavate Euroopa Ühenduse institutsioonide endiste töötajate väljateenitud pensionide kohta Euroopa Ühenduste Komisjon ja Šveits kohustuvad leidma asjakohase lahenduse Šveitsis elavate Euroopa Ühenduse institutsioonide endiste töötajate väljateenitud pensionide topeltmaksustamise probleemile. ÜHISDEKLARATSIOON käesoleva kokkuleppe kohaldamise kohta Kokkuleppeosalised võtavad vajalikke meetmeid acquis communautaire’i kohaldamiseks teise kokkuleppeosalise kodanike suhtes vastavalt nendevahelisele kokkuleppele. ÜHISDEKLARATSIOON edasiste läbirääkimiste kohta Euroopa Ühendus ja Šveitsi Konföderatsioon teatavad oma kavatsusest korraldada läbirääkimised eesmärgiga sõlmida kokkulepped ühist huvi pakkuvates valdkondades, nagu 1972. aasta vabakaubanduslepingu protokolli 2 ajakohastamine ja Šveitsi osalemine teatavates ühenduse koolitus-, noorsoo-, meedia-, statistika- ja keskkonnaprogrammides. Need läbirääkimised tuleks kiiresti ette valmistada, niipea kui käimasolevad kahepoolsed läbirääkimised on lõpetatud. ŠVEITSI DEKLARATSIOON kokkuleppe kehtivuse pikendamise kohta Šveits deklareerib, et ta teeb otsuse käesoleva kokkuleppe kehtivuse pikendamise kohta selle kohaldamise seitsmendal aastal riikliku menetluse kohaselt. ŠVEITSI DEKLARATSIOON rände- ja varjupaigapoliitika kohta Šveits kinnitab, et ta soovib tugevdada koostööd ELi ja selle liikmesriikidega rände- ja varjupaigapoliitika valdkonnas. Sel eesmärgil soovib Šveits osaleda ELi varjupaigataotluste kooskõlastamise süsteemis ja teeb ettepaneku, et alustataks läbirääkimisi Dublini konventsiooniga (15. juunil 1990 Dublinis allkirjastatud konventsioon Euroopa ühenduste liikmesriiki jäetud varjupaigataotluste kontrollimise eest vastutava riigi määramise kohta) paralleelse konventsiooni sõlmimiseks. ŠVEITSI DEKLARATSIOON arhitektide diplomite tunnustamise kohta Šveits teeb isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppega ette nähtud ühiskomiteele ettepaneku, et kohe pärast viimase moodustamist võetaks vastu otsus Šveitsi rakendusülikoolides välja antud arhitektidiplomite lisamise kohta isikute vaba liikumist käsitleva kokkuleppe III lisasse vastavalt 10. juuni 1986. aasta direktiivile 85/384/EMÜ. EUROOPA ÜHENDUSE JA SELLE LIIKMESRIIKIDE DEKLARATSIOON I lisa artiklite 1 ja 17 kohta Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid deklareerivad, et käesoleva kokkuleppe I lisa artiklit 1 ja artiklit 17 kohaldatakse, ilma et see piiraks acquis communautaire’i kohaldamist seoses piiriüleste teenuste osutamisega kolmandate riikide kodanikest töötajate lähetamistingimuste suhtes. DEKLARATSIOON Šveitsi osalemise kohta komiteedes Nõukogu lepib kokku, et Šveitsi esindajad võivad nendega seotud küsimustes vaatlejatena osaleda järgmiste komiteede koosolekutel ja ekspertidest koosnevate töörühmade tegevuses: — teadusprogrammide komiteed, sealhulgas teadus- ja tehnikauuringute komitee (CREST); — võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjon; — kõrgharidusdiplomite vastastikuse tunnustamise koordineerimise rühm; — lennuliinide ja õhutranspordi valdkonnas konkurentsieeskirjade rakendamise nõuandekomiteed. Šveitsi esindajatel ei ole õigust viibida nende komiteede hääletamise juures. Teiste komiteede puhul, mis tegelevad nende kokkulepete reguleerimisalasse kuuluvate valdkondadega, mille suhtes Šveits on vastu võtnud acquis communautaire’i või samaväärsed meetmed, konsulteerib komisjon Šveitsi ekspertidega Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklis 100 kirjeldatud viisil. (1)  Nagu kehtib kokkuleppe allkirjastamise kuupäeval. (2)  Nagu kehtib kokkuleppe allkirjastamise kuupäeval. (3)  Šveitsis peab selliste isikute haiguskindlustus, kes ei vali Šveitsi oma elukohaks, hõlmama ka õnnetus- ning rasedus- ja sünnituskindlustust. (4)  Nende suhtes ei kohaldata tavapärasel tööturul tegevate töötajate eeliskohtlemist ega teise kokkuleppeosalise kodanike palga- ja töötingimuste kontrollimist konkreetses sektoris või kohas


title: A Tanács 1999/63/EK irányelve (1999. június 21.) az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és a Közlekedési Dolgozók Szakszervezeteinek Szövetsége az Európai Unióban (FST) között, a tengerészek munkaidejének szervezésére vonatkozóan kötött megállapodásról

eurovoc_concepts:
carrier
crew
interprofessional agreement
trade union
working time

formats: html pdf print

text: 05/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 363 31999L0063 1999. 7. 2. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 167/33 A TANÁCS 1999/63/EK IRÁNYELVE (1999. június 21. ) a Közlekedési Dolgozók az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és Szakszervezeteinek Szövetsége az Európai Unióban (FST) között, a tengerészek munkaidejének szervezésére vonatkozóan kötött megállapodásról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 139. cikke (2) bekezdésére, tekintettel a Bizottság javaslatára, mivel: (1) (2) (3) (4) (5) (6) Az Amszterdami Szerződés hatálybalépését követően a Maastrichti Szerződéssel módosított, az Európai Közös- séget létrehozó szerződés mellékletét képező, a szociálpo- litikáról szóló 14. jegyzőkönyv mellékletében szereplő, a szociálpolitikáról szóló megállapodás rendelkezései beke- rültek az Európai Közösséget létrehozó szerződés 136–139. cikkébe. A Szerződés 139. cikke (2) bekezdésének megfelelően a szociális partnerek közösen kérhetik, hogy a közösségi szinten kötött megállapodások a Bizottság javaslatára taná- csi határozat útján kerüljenek végrehajtásra. A Tanács elfogadta a munkaidő-szervezés egyes szempont- jairól szóló, 1993. november 23-i 93/104/EK irányel- vet (1); mivel a tengeri közlekedés az említett irányelv hatá- lya alól kivett tevékenységi ágazatok egyike volt. Tekintetbe kell venni a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet munkaidő-szervezésével egyezményeinek vonatkozó rendelkezéseit, beleértve a tengerészek munka- idejére vonatkozó rendelkezéseket. kapcsolatos A szociálpolitikáról szóló megállapodás 3. cikke (2) bekez- désének megfelelően a Bizottság tanácskozott a szociális partnerekkel a közösségi cselekvés lehetséges irányvona- láról, a 93/104/EK irányelv hatálya alól kivett ágazatok és tevékenységek tekintetében. A konzultációt követően a Bizottság a területen a közös- ségi fellépést tartotta célszerűnek, ezért közösségi szinten ismét tanácskozott a szociális partnerekkel a tervezett javaslat lényegéről az említett Megállapodás 3. cikke (3) bekezdésének megfelelően. (7) Az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és a Közlekedési Dolgozók Szakszervezeteinek (8) (9) Szövetsége az Európai Unióban (FST) arról a szándékáról tájékoztatta a Bizottságot, hogy tárgyalásokat kíván kez- deni a szociálpolitikáról szóló megállapodás 4. cikkével összhangban. Az említett szervezetek 1998. szeptember 30-án megálla- podást kötöttek a tengerészek munkaidejéről; ez a megál- lapodás egy közös kérést tartalmaz a Bizottság felé, mely szerint a megállapodás a Bizottság javaslata alapján a Tanács határozata útján kerüljön végrehajtásra a szociál- politikáról szóló megállapodás 4. cikkének (2) bekezdésé- vel összhangban. A Tanács az Európai Unió szociálpolitikájának kilátásairól szóló, 1994. december 6-i hozzájárulás a gazdasági és szo- ciális konvergenciához az Unióban című állásfogla- lásában (2) arra kérte a szociális partnereket, hogy használ- ják ki a megállapodáskötési lehetőségeket, mivel ők helyzetükből adódóan közelebb állnak a szociális valóság- hoz és a szociális problémákhoz. (10) A megállapodás a tagállamok bármelyikének területén lajstromozott, rendszerint kereskedelmi tengerészeti tevé- kenységeket végző tengerjáró hajó fedélzetén szolgálatot teljesítő tengerészekre vonatkozik, akár állami, akár magántulajdonban van a hajó. (11) A megállapodás végrehajtásának megfelelő eszköze a Szer- ződés 249. cikkének megfelelően az irányelv; az irányelv kötelezi a tagállamokat az elérendő eredmények megvaló- sítására, ugyanakkor a nemzeti hatóságokra bízza a végre- hajtás formájának és módszereinek megválasztását. (12) A Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás és arányosság elvével összhangban ezen irányelv célkitűzései közösségi szinten hatékonyabban megvalósíthatóak, mint a tagállamok által; ez az irányelv nem lépi túl azt a mérté- ket, amely a célok eléréséhez feltétlenül szükséges. (13) A megállapodásban használt, de ott pontosan meg nem határozott kifejezések vonatkozásában ez az irányelv a tag- államokra bízza e kifejezések meghatározását a nemzeti jognak és gyakorlatnak megfelelően, mint a hasonló kife- jezéseket használó, más szociálpolitikai irányelvek eseté- ben is, feltéve hogy az említett meghatározások tisztelet- ben tartják a megállapodás tartalmát. (1) HL C 307. , 1993. 12. 13. , 18. o. (2) HL C 368. , 1994. 12. 23. , 6. o. 364 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 05/3. kötet (14) A közösségi szintű szociális párbeszéd átalakításáról és fejlesztéséről szóló, 1998. május 20-i közleményével össz- hangban a Bizottság kidolgozta az irányelvre vonatkozó javaslatát, figyelembe véve a szerződő felek képviseleti jogát és a megállapodás cikkeinek jogszerűségét. (15) A Bizottság 1993. december 14-i, a szociálpolitikáról szóló megállapodás végrehajtásáról szóló közleményével össz- hangban a megállapodást is magában foglaló irányelvre vonatkozó javaslatának megküldésével tájékoztatta az Európai Parlamentet és a Gazdasági és Szociális Bizottsá- got. (16) A megállapodás végrehajtása hozzájárul a Szerződés 136. cikkében megállapított célok megvalósításához, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk Ezen irányelv célja a tengerhajózási ágazat szociális partnereit képviselő szervezetek (ECSA és FST) között 1998. szeptember 30-án megkötött, a tengerészek munkaidejének szervezésével kapcsolatos, szerinti megállapodás a hatálybaléptetése. csatolt melléklet 2. cikk Minimumkövetelmények (1) A tagállamok az ezen irányelvben megállapítottaknál előnyö- sebb rendelkezéseket tarthatnak hatályban vagy vezethetnek be. (2) Ezen irányelv végrehajtása semmilyen körülmények között nem nyújthat elégséges alapot a munkavállalók általános védelmi szintjének csökkentésére az ezen irányelv hatálya alá tartozó terü- leteken. Ez nem érinti a tagállamok és/vagy a szociális partnerek azon jogát, hogy a bekövetkező változások figyelembevételével az ezen irányelv elfogadása idején hatályban lévőktől eltérő törvényi, rendeleti vagy szerződéses rendelkezéseket állapítsanak meg, fel- téve hogy az ezen irányelvben megállapított minimumköve- telményeknek eleget tesznek. 3. cikk Transzpozíció (1) A tagállamok 2002. június 30-ig hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek, vagy biztosítják, hogy legkésőbb eddig az időpontig a szociális partnerek megállapodás útján bevezessék a szükséges intézkedé- seket, a tagállamok meghozzák az ahhoz szükséges intézkedést, hogy bármikor biztosítani tudják az irányelv által előírt eredmé- nyeket. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. (2) Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivata- los kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivat- kozás módját a tagállamok határozzák meg. Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. 4. cikk Kelt Luxembourgban, 1999. június 21-én. a Tanács részéről az elnök L. SCHOMERUS 05/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 365 MELLÉKLET EURÓPAI MEGÁLLAPODÁS a tengerészek munkaidejének szervezéséről tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződés mellékletét képező, a szociálpolitikáról szóló jegyzőkönyv mel- lékletében szereplő, a szociálpolitikáról szóló megállapodásra és különösen annak 3. cikke (4) bekezdésére és 4. cikke (2) bekezdésére, mivel a szociálpolitikáról szóló megállapodás 4. cikke (2) bekezdésének rendelkezései szerint az aláíró felek közösen kérhetik, hogy a közösségi szinten kötött megállapodások a Bizottság javaslatára tanácsi határozat útján kerüljenek végrehajtásra; mivel az aláíró felek ilyen kérést fogalmaznak meg, AZ ALÁÍRÓ FELEK A KÖVETKEZŐKBEN JUTOTTAK MEGÁLLAPODÁSRA: 1. szakasz 4. szakasz 1. A megállapodást a tagállamok bármelyikének területén lajstromozott, akár állami, akár magántulajdonban lévő, rendszerint kereskedelmi tengerészeti tevékenységet végző tengerjáró hajó fedélzetén szolgála- tot teljesítő tengerészekre vonatkozóan kell alkalmazni. E megállapo- dás alkalmazásában azokat a hajókat, amelyek két állam lajstromá- ban is szerepelnek, abban az államban lajstromozottnak kell tekinteni, amelyiknek a lobogója alatt hajóznak. Az 5. szakasz rendelkezéseinek sérelme nélkül a tengerészek rendes mun- kaideje alapvetően nyolc órás napi munkaidőn alapul, heti egy pihenő- nappal és a munkaszüneti napokon biztosított pihenőnappal. A tagálla- mok alkalmazhatnak olyan eljárásokat, amelyek keretében az itt feltüntetett mértéknél nem kedvezőtlenebb rendes munkaidőt előíró kol- lektív szerződések kötését engedélyezik, vagy az ilyen szerződést nyilván- tartásba veszik. 2. Abban az esetben, ha kétségek merülnek fel, hogy e megállapodás alkalmazásában egy hajó tengerjáró hajónak, illetve tengeri kereske- delmi tevékenységeket végző hajónak tekinthető-e, a kérdést a tag- állam illetékes szerve dönti el. A kérdés eldöntéséhez a hajótulaj- donosok, tengerészek és halászok érintett szervezeteivel konzultálni kell. 2. szakasz 5. szakasz 1. A munkaidő vagy pihenőidő korlátozásai a következők szerint hatá- rozhatók meg: a) a munkaidő maximális időtartama, amely nem haladhatja meg: i. a 14 órát bármely 24 órás időszak vonatkozásában; és ii. a 72 órát bármely 7 napos időszak vonatkozásában; E megállapodás alkalmazásában: vagy a) b) c) d) „munkaidő”: az az időtartam, amelyet a tengerész a hajó üzemeltetése érdekében végzett munkával tölt el; „pihenőidő”: a munkaidőn kívül eltöltött időtartam; ebbe a fogalomba a rövid szünetek nem tartoznak bele; „tengerész”: minden olyan személy, aki bármilyen beosztásban e meg- állapodás hatálya alá eső tengerjáró hajó fedélzetén szolgálatot teljesít vagy a hajóra szerződött; „hajótulajdonos”: a hajó tulajdonosa, illetve bármely olyan egyéb sze- mély vagy szervezet, mint az üzemeltető vagy a hajót személyzet nél- kül bérlő, aki/amely átvállalta a hajótulajdonostól a hajó üzemelte- tésének felelősségét, és aki az ilyen felelősség átvállalásával együtt átvállalta az összes kapcsolódó feladatot és kötelezettséget. b) a pihenőidő minimális időtartama, amely nem lehet kevesebb, mint: i. 10 óra bármely 24 órás időszak vonatkozásában; és ii. 72 óra bármely 7 napos időszak vonatkozásában. 2. A pihenőidő legfeljebb két szakaszra osztható, amelyek közül az egyik legalább 6 óra időtartamú, és az egymás után következő pihe- nőidők közötti időköz nem lehet hosszabb 14 óránál. 3. A tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseiben, illetve a nemzetközi megállapodásokban előírt szemléket, tűzoltási- és mentőcsónak-gyakorlatokat úgy kell megszervezni, hogy az a pihe- nőidő eltöltését csak minimális mértékben zavarja, és ne idézzen elő kimerültséget. 3. szakasz Az 5. szakasz szerinti korlátok között egy adott időszakban egy bizonyos időtartamot meg nem haladó időtartamú maximális munkaidőt, vagy egy adott időszakban biztosított minimális pihenőidőt állapítanak meg. 4. Olyan esetekben, amikor egy tengerész készenléti szolgálatot lát el, például felügyelet nélkül üzemeltetett géptérben teljesített szolgálat esetében, a tengerész számára kiegészítő pihenőidőt kell biztosítani, ha a készenléti szolgálat közben munkavégzés miatt a tengerésznek meg kellett szakítania szokásos pihenőidejét. 366 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 05/3. kötet 5. A 3. és 4. pont vonatkozásában olyan esetekben, amikor nincs kol- lektív szerződés vagy választottbírósági ítélet, vagy az illetékes ható- ság megítélése szerint a kollektív szerződés vagy az ítélet rendelkezé- sei nem kielégítőek, az illetékes hatóság állapítja meg azokat a rendelkezéseket, amelyek biztosítják az érintett tengerészek megfe- lelő mértékű pihenőidejét. helyzet normalizálódásáig terjedő időszakban megkövetelheti a tengerészektől a munkavégzést. 3. A hajóparancsnok gondoskodik arról, hogy a helyzet normalizáló- dását követően a lehető legrövidebb időn belül minden olyan tenge- rész számára, aki a szokásos pihenőideje alatt munkát végzett, meg- felelő pihenőidő álljon rendelkezésre. 6. A munkavállalók egészségvédelme és munkabiztonsága alapelveinek messzemenő figyelembevételével a tagállamok alkalmazhatnak olyan törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseket, illetve az ille- tékes hatóság által végrehajtandó eljárásokat, amelyek alapján enge- délyezik az 1. és 2. pontban előírt korlátozások alól kivételek alkal- engedélyező kollektív szerződések használatát vagy mazását nyilvántartásba vételét. Az ilyen kivételek alkalmazásában a lehető legmesszemenőbben követni kell az előírt követelményeket, de azok- ban gyakoribb vagy hosszabb időtartamú szabadságok vehetők figye- lembe, illetve az őrszolgálatot ellátó, vagy rövid utakon közlekedő hajókon szolgálatot teljesítő tengerészek számára kiegészítő pihenő- idők biztosíthatók. 7. A hajókon könnyen hozzáférhető helyeken ki kell függeszteni a szol- gálati beosztásról szóló áttekintést, amely minden szolgálati beosz- tásra vonatkozóan legalább a következő információkat tartalmazza: a) a tengeri és kikötői szolgálati beosztásokat; és 8. szakasz 1. A tengerészek napi munka- vagy pihenőidejéről nyilvántartást kell vezetni, hogy az 5. szakaszban foglalt rendelkezések betartása nyo- mon követhető legyen. A vonatkozó nyilvántartások másolati példá- nyait a tengerészek rendelkezésére bocsátják, és azt a hajóparancsnok vagy a hajóparancsnok által megbízott személy és az érintett tenge- rész aláírja. 2. Az ilyen nyilvántartások vezetésére megfelelő eljárásokat határoznak meg, beleértve az információk bejegyzési idejét is. A tengerészek munka- vagy pihenőidő nyilvántartásainak formai követelményeit az összes rendelkezésre álló nemzetközi útmutatás figyelembevételével alakítják ki. A nyilvántartásokat az 5. szakasz 8. pontjában előírt nyel- ven, illetve nyelveken vezetik. b) az egyes tagállamokban hatályos törvények, rendeletek vagy kol- lektív szerződések rendelkezéseiben előírt maximális időtartamú munkaidőket vagy minimális időtartamú pihenőidőket. 3. Az e megállapodásra vonatkozó nemzeti jogszabályokat és a hatályos kollektív szerződéseket a hajók fedélzetén, a személyzet számára kön- nyen hozzáférhető helyen tartják. 8. A 7. pontban említett szolgálati beosztást egységes minta alapján a hajón szokásosan használt munkanyelven és angol nyelven függesz- tik ki. 9. szakasz 6. szakasz A 18. életévüket be nem töltött tengerészek éjszaka nem végezhetnek munkát. E szakasz alkalmazásában az „éjszaka” legalább kilenc összefüggő órát jelent, amelybe beletartozik az éjfél és reggel öt óra közötti időszak is. Ezt a rendelkezést nem kell abban az esetben alkalmazni, ha a 16 és 18 év közötti tengerészek előírt programok vagy ütemterv szerinti hatékony kiképzését az hátrányosan befolyásolja. 7. szakasz 1. A hajó parancsnoka jogosult minden tengerésztől megkövetelni, hogy munkát végezzen olyan esetekben, amikor azt a hajó, a hajó fedélzetén tartózkodó személyek, vagy a rakomány biztonsága szük- ségessé teszi, illetve olyan esetekben, amikor a tengeren bajba jutott másik hajó vagy személyek számára kell segítséget nyújtani. 2. Az 1. pontnak megfelelően a hajóparancsnok elrendelheti a munka- idő és pihenőidő beosztás alkalmazásának felfüggesztését, és a A 8. szakaszban említett nyilvántartásokat rendszeres időközönként ellen- őrzik és ellenjegyezik, így biztosítva, hogy az e megállapodásban előírt munkaidők vagy pihenőidők betartása követhető legyen. 10. szakasz 1. A személyzeti ellátottság meghatározása, engedélyezése vagy módo- sítása esetén figyelembe kell venni, hogy a túl hosszú idejű munka- végzést lehetőleg el kell kerülni vagy minimális szintre kell csökken- teni, hogy ezáltal biztosított legyen a megfelelő időtartamú pihenőidő és a fáradtság mértékének csökkentése. 2. Ha a nyilvántartások vagy egyéb bizonyítékok azt jelzik, hogy a mun- kaidő vagy pihenőidő időtartamát szabályzó rendelkezéseket meg- szegték, a rendelkezések jövőbeli megszegésének megakadályozását célzó intézkedéseket kell hozni, ami szükség esetén jelentheti a hajó személyzeti állományának felülvizsgálatát is. 3. Minden, e megállapodás hatálya alá eső hajót kielégítő létszámú és megfelelő személyzettel kell ellátni a minimális személyzeti létszámot előíró okmánnyal, vagy az illetékes hatóság által kiállított, azzal egyenértékű más okmánnyal összhangban. 05/3. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 367 11. szakasz 16. életévét be nem töltött személy hajón nem végezhet munkát. 2. Az 1. pontban említett orvosi vizsgálat ingyenes és az orvosi titok- tartás szabályai alá tartozik. Az ilyen orvosi vizsgálatok elvégezhetők a nemzeti egészségügyi rendszeren belül. 12. szakasz 14. szakasz A hajótulajdonos köteles a hajóparancsnok rendelkezésére bocsátani az e megállapodás rendelkezései szerinti kötelezettségek teljesítéséhez szüksé- ges minden eszközt és erőforrást, és a hajót megfelelő számú személyzet- tel kell ellátnia. A hajóparancsnok megtesz minden intézkedést az e meg- pihenőidejével tengerészek munkaidejével állapodásban kapcsolatosan előírt rendelkezések betartására. és a 13. szakasz 1. Minden tengerésznek rendelkeznie kell fizikai alkalmassági igazolás- sal, mely szerint alkalmas azon fedélzeti munkára, amelyre őt alkal- mazzák. Az orvosi igazolásban feltüntetendő adatok és az elvégzendő vizsgá- latok jellegét az érintett hajótulajdonos- és tengerészszervezetekkel lefolytatott konzultációkat követően állapítják meg. Minden tengerész rendszeres orvosi vizsgálaton esik át. Azokat az őrszolgálatot ellátó tengerészeket, akik orvosi igazolás szerint éjsza- kai munkavégzés miatt egészségügyi problémáktól szenvednek, ha lehetséges, áthelyezik olyan nappali munkára, amelyre alkalmasak. Brüsszel, 1998. szeptember 30. A hajótulajdonosok az illetékes nemzeti hatóságok kérésére kötelesek az őrszolgálatot ellátó és egyéb éjszakai munkát végző személyzetről infor- mációt adni. 15. szakasz A tengerészek számára a munkájuk természetének megfelelő munkavé- delmi és egészségvédelmi körülményeket kell biztosítani. Az éjszakai és nappali munkát végző tengerészek számára megfelelő védő- és megelőző szolgálatokat és berendezéseket kell biztosítani. 16. szakasz Minden tengerész jogosult legalább négy hét, illetve egy évnél rövidebb időtartamú foglalkoztatás esetén arányosan rövidebb időtartamú éves fize- tett szabadságra, az ilyen szabadságra való jogosultság szabályait előíró nemzeti jogszabályokban és/vagy gyakorlatban megállapított feltételek szerint. A rendes szabadság minimális időtartama nem helyettesíthető annak fejé- ben nyújtott juttatással, a munkaviszony megszűnésének esetét kivéve. Közlekedési Dolgozók Szakszervezeteinek Szövetsége az Európai Unióban (FST) Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA)


title: Id-Direttiva tal-Kunsill 1999/63/KE tal-21 ta' Ġunju 1999 dwar il-Ftehim dwar l-organizzazzjoni tal-ħin ta' xogħol tal-baħħara konkluż mill-Assoċjazzjoni tal-Komunità Ewropea tas-Sidien tal-Bastimenti (AKESB) u l-Federazzjoni ta' l-Unjonijiet tal-Ħaddiema tat-Trasport (FUĦT)

text: 05/Vol. 3 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 363 31999L0063 L 167/33 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 2. 7. 1999 ID-DIRETTIVA TAL-KUNSILL 1999/63/KE tal-21 ta’ Ġunju 1999 dwar il-Ftehim dwar l-organizzazzjoni tal-ħin ta’ xogħol tal-baħħara konkluż mill-Assoċjazzjoni tal-Komunità Ewropea tas-Sidien tal-Bastimenti (ECSA) u l-Federazzjoni ta’ l-Unjonijiet tal-Ħaddiema tat-Trasport (FST) IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 139(2) tiegħu, Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni, Billi: (1) (2) (3) (4) (5) (6) d-dħul fis-seħħ wara tat-Trattat ta’ Amsterdam, il-politika soċjali tal-Ftehim dwar id-dispożizzjonijiet annessa mal-Protokoll 14 dwar il-politika soċjali, anness l-Komunità Ewropea, kif mat-Trattat emendati bit-Trattat ta’ Maastricht, ġew inkorporati fl-Artikoli 136 sa 139 tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea; jistabbilixxi li l-amministrazzjoni u x-xogħol (“l-isħab soċjali”), jistgħu bi qbil ma’ l-Anness 139(2) tat-Trattat, jitolbu flimkien li l-ftehim fuq livell tal-Komunità jiġi implimentat permezz ta’ deċiżjoni tal-Kunsill fuq proposta mill-Kummissjoni; il-Kunsill adotta d-Direttiva 93/104/KE tat-23 ta’ Novem- bru 1993 dwar ċerti aspetti ta’ l-organizzazzjoni ta’ ħin ta’ xogħol (1); billi t-trasport bil-baħar kien wieħed mis-setturi ta’ attività eskluż mill-għan ta’ dik id-Direttiva; każ jingħata tal-Konvenzjonijiet ta’ għandu l-Organizzazzjoni Internazzjonali tax-Xogħol relevanti fir- rigward ta’ l-organizzazzjoni ta’ ħin ta’ xogħol, li jinkludu b’ mod partikolari dawk li għandhom x’ jaqsmu mas-sigħat ta’ xogħol tal-baħħara; il-Kummissjoni, bi qbil ma’ l-Artikolu 3(2) tal-Ftehim dwar il-politika soċjali, l-amministrazzjoni u xogħol fuq id-direzzjoni li tista’ tittieħed ta’ l-azzjoni tal- Komunità fir-rigward tas-setturi u ta’ l-attivitajiet esklużi mid-Direttiva 93/104/KE; ikkonsultat ma’ wara dik il-konsultazzjoni il-Kummissjoni kkunsidrat li l-azzjoni tal-Komunità kienet mixtieqa f’dak il-qasam, u l-amministrazzjoni u għal darba oħra kkonsultat ma’ xogħol tal-Komunità dwar is-sostanza tal- proposta ppreveduta bi qbil ma’ l-Artikolu 3(3) tal-Ftehim imsemmi; fuq livell (7) (8) (9) (10) (11) (12) (13) tal-Komunità Ewropea tas-Sidien tal- l-Assoċjazzjoni Bastimenti (ECSA) u l-Federazzjoni ta’ l-Unjonijiet tal- Ħaddiema tat-Trasport (FST) informaw lill-Kummissjoni bix-xewqa tagħhom li jidħlu f’ negozjati skond l-Artikolu 4 tal-Ftehim dwar il-politika soċjali; l-organizzazzjonijiet imsemmija kkonkludew, nhar it-30 ta’ Settembru 1998, Ftehim dwar il-ħin ta’ xogħol tal- baħħara; dan il-ftehim fih talba konġunta lill-Kummissjoni sabiex timplimenta l-Ftehim b’ deċiżjoni tal-Kunsill fuq proposta mill-Kummissjoni, skond l-Artikolu 4(2) tal- Ftehim dwar il-politika soċjali; il-Kunsill, fir-riżoluzzjoni tiegħu tas-6 ta’ Diċembru 1994 dwar ċerti aspetti għal politika soċjali ta’ l-Unjoni Ewropea: lejn konverġenza ekonomika u soċjali kontribuzzjoni fl-Unjoni (2) talab lill-amministrazzjoni u lix-xogħol sabiex jagħmlu użu mill-opportunitajiet għal ftehim konklużi, minħabba li huma qrib għar-realtà soċjali u għall-problemi soċjali; il-Ftehim jgħodd għal baħħara abbord kull vapur li jbaħ- ħar, kemm jekk ikun propjetà pubblika jew privata, li jkun irreġistrat fit-territorju ta’ kwalunkwe Stat Membru u li jkun involut b’ mod ordinarju f’ħidmiet marittimi kum- merċjali; l-istrument addattat sabiex jiġi implimentat il-Ftehim huwa Direttiva fi ħdan it-tifsira ta’ l-Artikolu 249 tat-Trattat; hija għalhekk torbot lill-Istati Membri għar-riżultat li jkun irid jintlaħaq, lill-awtoritajiet nazzjonali bl-għażla ta’ l-għamla u l-metodi; filwaqt tħalli li skond il-prinċipji ta’ sussidjarjetà u proporzjonalità kif stabbilit fl-Artikolu 5 tat-Trattat, l-għanijiet tad-Direttiva ma jistgħux jintlaħqu biżżejjed mill-Istati Membri u għalhekk jistgħu jintlaħqu aħjar mill-Komunità; din id-Direttiva ma tmurx aktar ’l hinn milli huwa neċessarju sabiex jiġu milħuqa dawk l-għanijiet; fir-rigward tat-termini użati fil-Ftehim li ma humiex idde- finiti b’ mod speċifiku fih, din id-Direttiva tħalli lill-Istati jiddefinixxu dawk it-termini skond Membri il-liġi u l-prattika nazzjonali, bħal fil-każ ta’ Direttivi ta’ politika soċjali oħra li jużaw termini simili, sakemm dawk id-definizzjonijiet jirrispettaw il-kontenut tal-Ftehim; liberi milli (1) ĠU L 307, tat-13. 12. 1993, p. 18. (2) ĠU C 368, tat-23. 12. 1994, p. 6. MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 05/Vol. 3 364 (14) (15) il-Kummissjoni abbozzat il-proposta tagħha għal Direttiva, skond il-komunikazzjoni tagħha ta’ l-20 ta’ Mejju 1998 dwar l-addattament u promozzjoni tad-djalogu soċjali fuq livell tal-Komunità, filwaqt li tat każ ta’ l-istatus rappreżen- tattiv tal-partijiet firmatarji u l-legalità ta’ kull klawsola tal- Ftehim; il-Kummissjoni informat lill-Parlament Ewropew u lill- Kumitat Ekonomiku u Soċjali, skond il-komunikazzjoni tagħha ta’ l-14 ta’ Diċembru 1993 dwar l-applikazzjoni tal- Ftehim dwar il-politika soċjali, billi bagħtitilhom it-test tal- proposta tagħha għal Direttiva li jkun fiha l-Ftehim; (16) l-implimentazzjoni tal-Ftehim jikkontribwixxi sabiex jint- laħqu l-għanijiet taħt l-Artikolu 136 tat-Trattat, ADOTTA DIN ID-DIRETTIVA: L-Artikolu 1 L-għan ta’ din id-Direttiva huwa li jiddaħħal fis-seħħ il-Ftehim dwar l-organizzazzjoni ta’ ħin ta’ xogħol tal-baħħara konkluż nhar li it-30 ta’ jirrappreżentaw l-amministrazzjoni fis-settur marittimu (ECSA u FST) kif stabbilit fl-Anness ma’ din. Settembru 1998 bejn l-organizzazzjonijiet x-xogħol u ta’ Stati Membri u/jew mingħajr preġudizzju għad-drittijiet amministrazzjoni u xogħol sabiex jistabbilixxu, fid-dawl ta’ ċir- kostanzi jew kuntrattwali differenti minn dawk fis-seħħ fiż-żmien ta’ l-adozzjoni ta’ din id-Direttiva, sakemm jiġu dejjem segwiti il-ħtiġiet minimi stabbiliti f’din id-Direttiva. jinbidlu, arranġamenti leġislattivi, regolatorji li L-Artikolu 3 Traspożizzjoni fis-seħħ 1. Stati Membri il-liġijiet, għandhom idaħħlu ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi meħtieġa sabiex jikkonformaw ma’ din id-Direttiva sat-30 ta’ Ġunju 2002, jew għandhom jiżguraw li, sa mhux aktar tard minn dik id-data, ikunu introduċew il-miżuri l-amministrazzjoni u x-xogħol meħtieġa sabiex bihom ikunu jistgħu, ikunu f’ f’kull ħin, pożizzjoni li jiggarantixxu r-riżultati imposti b’din id-Direttiva. Għandhom jinfurmaw mill-ewwel lill-Kummissjoni bihom. jadottaw id-dispożizzjonijiet li hemm 2. Meta Stati Membri referenza għalihom fl-ewwel paragrafu, dawn għandhom ikun fihom referenza għal din id-Direttiva jew għandhom ikunu akkumpanjati b’referenza bħal din fil-ħin tal-pubblikazzjoni uffiċ- jali tagħhom. Il-metodi ta’ kif issir riferenza bħal din għandhom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri. L-Artikolu 2 Il-ħtiġiet minimi L-Artikolu 4 Indirizzata lil Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri. 1. L-Istati Membri jistgħu iżommu jew jintroduċu dispożizzjoni- jiet aktar favorevoli minn dawk stabbiliti f’din id-Direttiva. Magħmula fil-Lussemburgu, fil-21 ta’ Ġunju 1999. 2. L-implimentazzjoni ta’ din id-Direttiva ma għandha, taħt l-ebda ċirkostanza, tikkostitwixxi raġunijiet biżżejjed għal ġustifi- kazzjoni għal tal- ħaddiema fl-oqsma koperti b’ din id-Direttiva. Dan għandu jkun tnaqqis fil-livell ġenerali ta’ protezzjoni Għall-Kunsill Il-President L. SCHOMERUS 05/Vol. 3 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 365 L-ANNESS FTEHIM EWROPEW dwar l-organizzazzjoni tal-ħin ta’ xogħol tal-baħħara Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar il-politika soċjali annessa mal-Protokoll dwar il-politika soċjali mehmuża mat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea u b’mod partikolari l-Artikoli 3(4) u 4(2) tiegħu; Billi l-Artikolu 4(2) tal-Ftehim dwar il-politika soċjali jipprovdi li l-ftehim konkluż fuq livell Ewropew jista’ jiġi implimentat fuq talba konġunta tal-partijiet firmatarji b’ deċiżjoni tal-Kunsill fuq proposta mill-Kummissjoni; Billi l-partijiet firmatarji qegħdin jagħmlu talba bħal din b’dan il-mezz, IL-PARTIJIET FIRMATARJI QABLU FUQ IS-SEGWENTI: Il-Klawsola 1 Il-Klawsola 4 1. 2. Il-Ftehim jgħodd għal baħħara abbord kull vapur li jbaħħar, kemm jekk ikun propjetà pubblika u kemm jekk ikun propjetà privata, li jkun irreġistrat fit-territorju ta’ kwalunkwe Stat Membru u li jkun involut f’ħidmiet marittimi kummerċjali. Għall-għanijiet ta’ dan il-Ftehim vapur li jkun imniżżel fir-reġistru ta’ żewġ Stati jitqies li jkun irreġistrat l-vapur ikun qiegħed itajjar il-bandiera tiegħu. fit-territorju ta’ l-Istat li Mingħajr preġudizzju għal- Klawsola 5, l-istandard tas-sigħat ta’ xogħol normali ta’ baħħar huwa, fi prinċipju, ibbażat fuq ġurnata ta’ tmien sigħat b’ġurnata mistrieħ fil-ġimgħa u mistrieħ fil-vaganzi pubbliċi. L-Istati Membri jistgħu ikollhom proċeduri sabiex jawtorizzaw jew jirreġistraw ftehim kollettiv li jistabbilixxi s-sigħat ta’ xogħol normali tal-baħħara fuq bażi inqas favorevoli minn dan l-istandard. Fil-każ ta’ dubju dwar jekk kwalunkwe vapur għandux jitqies bħala vapur li jbaħħar jew involut f’ħidmiet marittimi kummerċjali jew le għall-għan tal-Ftehim, il-każ għandu jiġi stabbilit mill-awtorità kompetenti ta’ l-Istat Membru. L-organizzazzjonijiet tas-sidien tal- vapuri u baħħara konċernati għandhom jiġu kkonsultati. Il-Klawsola 5 Il-Klawsola 2 Għall-għan tal-Ftehim: (a) it-terminu “sigħat ta’ xogħol” ifisser il-ħin li matulu baħħar ikun meħ- tieġ iwettaq xogħol għall-vapur; (b) it-terminu “sigħat ta’ mistrieħ” ifisser il-ħin barra s-sigħat ta’ xogħol; dan it-terminu ma jinkludix waqfiet qosra; (ċ) it-terminu “baħħar” ifisser kull persuna li tkun impjegata jew involuta fi kwalunkwe kapaċità abbord vapur li jbaħħar li għalih jgħodd il-Ftehim; (d) it-terminu “sid ta’ vapur” ifisser is-sid tal-vapur jew kwalunkwe orga- nizzazzjoni jew persuna oħra, bħall-manager jew kerrej tal-vapur, li jkun ħa r-responsabbiltà għall-ħidma tal-vapur mingħand is-sid tal- vapur u li malli jkun ħa responsabbilità bħal din, ikun qabel li jieħu f’idejh id-dmirijiet u r-responsabbilitajiet li tagħhom ikun hemm bżonn. 1. Il-limiti fuq sigħat ta’ xogħol jew mistrieħ għandhom ikunu jew (a) sigħat massimi ta’ xogħol li ma għandhomx jaqbżu: (i) erbatax-il siegħa fi kwalunkwe perjodu ta’ 24 siegħa; u (ii) 72 siegħa fi kwalunkwe perjodu ta’ sebat ijiem; jew (b) sigħat minimi ta’ mistrieħ li ma għandhomx ikunu inqas minn: (i) għaxar sigħat fi kwalunkwe perjodu ta’ 24 siegħa; u (ii) 72 siegħa fi kwalunkwe perjodu ta’ sebat ijiem. 2. Sigħat ta’ mistrieħ jistgħu jiġu maqsuma f’mhux aktar minn żewġ perjodi, wieħed minnhom għandu jkun twil mill-inqas sitt sigħat u l-intervall bejn żewġ perjodi konsekuttivi ma għandux jaqbeż l-14-il siegħa. 3. Kontrolli, eżerċizzji ta’ tifi tan-nar u ta’ salvataġġ, u preskritti b’ liġi- jiet u regolamenti nazzjonali u bi internazzjonali għandhom isiru b’mod li d-disturb tal-perjodi ta’ mistrieħ jiġi mini- mizzat u ma jwasslux għal għeja. strumenti Il-Klawsola 3 Fil-limiti stabbiliti fil- Klawsola 5, għandu jkun hemm stabbilit jew numru massimu ta’ sigħat ta’ xogħol li ma għandux jiġi maqbuż f’ perjodu parti- kolari ta’ żmien, jew numru minimu ta’ sigħat ta’ mistrieħ li għandhom jiġu pprovduti f’prejodu partikolari ta’ żmien. 4. Fir-rigward ta’ sitwazzjonijiet meta baħħar ikun on call, bħal meta makkinarju jkun waħdu, il-baħħar għandu jkollu perjodu ta’ mistrieħ b’kumpens jekk il-perjodu ta’ mistrieħ normali jkun disturbat b’call- outs għax-xogħol. 5. 6. 366 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 05/Vol. 3 Fir-rigward tal- paragrafi 3 u 4, fejn ma jkun jeżisti l-ebda ftehim kol- lettiv jew arbitraġġ jew jekk l-awtorità kompetenti tistabbilixxi li d-dispożizzjonijiet fil-ftehim jew għotja ma jkunux adekwati, ikun f’ idejn l-awtorità kompetenti li tistabbilixxi dispożizzjonijiet bħal dawn sabiex tiżgura li l-baħħara konċernati jkollhom mistrieħ biżżejjed. 3. Malli jerġa’ jkun hemm sitwazzjoni normali, il-kap għandu jiżgura li kwalunkwe baħħar li jkun wettaq xogħol f’perjodu ta’ mistrieħ skedat jiġi pprovdut b’perjodu adekwat ta’ mistrieħ. Filwaqt li tingħata l-attenzjoni dovuta għall-prinċipji ġenerali tal- protezzjoni tas-saħħa u s-sigurtà tal-ħaddiema, Stati Membri jista’ jkollhom liġijiet nazzjonali, regolamenti jew proċedura għall-awtorità kompetenti sabiex jawtorizzaw jew jirreġistraw ftehim kollettiv li jip- permettu eċċezzjonijiet għal-limiti stabbiliti fil-paragrafi 1 u 2. Eċċez- zjonijiet bħal dawn għandhom, sakemm ikun possibbli, jsegwu l-istandards imsemmija iżda jistgħu jagħtu kas ta’ perjodi ta’ mistrieħ aktar spissi jew itwal, jew li jagħtu leave b’kumpens lil baħħara watch- keeping jew baħħara li jaħdmu abbord fuq vjaġġi qosra. 7. Għandha tintbagħat tabella, f’post li jkun aċċessibbli faċilment, bl-arranġamenti tax-xogħol abbord, li għandu jkun fiha għal kull pożizzjoni għallinqas: (a) l-iskeda tas-servizz fuq il-baħar u servizz fil-port; u (b) is-sigħat ta’ xogħol massimi jew is-sigħat ta’ mistrieħ minimi meħtieġa mil-liġijiet, regolamenti jew ftehim kollettiv fis-seħħ fl-Istati Membri. 8. It-tabella msemmija f’ paragrafu 7 għandha tiġi stabbilita f’format standardizzat fil-lingwa jew lingwi tax-xogħol tal-vapur u bl-Ingliż. Il-Klawsola 8 1. Għandhom jinżammu records tas-sigħat ta’ xogħol ta’ kuljum tal- baħħara jew tas-sigħat ta’ mistrieħ ta’ kuljum sabiex jippermettu l-osservar mill-qrib tal-konformità mad-dispożizzjonijiet imsemmija fil-Klawsola 5. Il-baħħar għandu jirċievi kopja tar-records li jkollhom x’ jaqsmu miegħu jew magħha li għandhom jiġu ffirmati mill-kap, jew minn persuna awtorizzata mill-kap, u mill-baħħar. 2. Għandhom jiġu stabbiliti proċeduri għaż-żamma ta’ records bħal dawn abbord, inklużi l-intervalli li fihom għandha tiġi rrekordjata l-informazzjoni. Il-format tar-records tas-sigħat ta’ xogħol tal-baħħara jew tas-sigħat ta’ mistrieħ għandhom jiġu stabbiliti billi jingħata kas ta’ kwalunkwe direttivi internazzjonali disponibbli. Il-format għandu jiġi stabbilit fil-lingwi li għalihom hemm provdut bil- Klawsola 5, il-paragrafu 8. 3. Kopja tad-dispożizzjonijiet rilevanti tal-leġislazzjoni nazzjonali li jap- partienu għal dan il-Ftehim u l-ftehim kollettiv rilevanti għandhom jinżammu abbord u għandhom ikunu aċċessibbli faċilment għall- ekwipaġġ. Il-Klawsola 9 Il-Klawsola 6 Ir-records imsemmija fil- Klawsola 8 għandhom jiġu eżaminati u awtoriz- zati f’intervalli addattati, sabiex josservaw mill-qrib il-konformità mad- dispożizzjonijiet li jirregolaw is-sigħat ta’ xogħol jew is-sigħat ta’ mistrieħ li jdaħħlu fis-seħħ dan il-Ftehim. li jinkludi L-ebda baħħar taħt it-18-il sena ma għandu jaħdem bil-lejl. Għall-għan ta’ din il-Klawsola, “lejl” tfisser perjodu ta’ mill-inqas disa’ sigħat konsekut- tivi, l-intervall minn nofs-il-lejl sal-ħamsa ta’ filgħodu. Ma hemmx il-ħtieġa li din id-dispożizzjoni tiġi applikata meta t-taħriġ effettiv ta’ baħħara żgħar, ta’ bejn is-16 u 18-il sena skond il-programmi u skedi stabbiliti jiġi mfixkel. Il-Klawsola 10 Il-Klawsola 7 1. Waqt li jiġu stabbiliti, approvati jew riveduti l-livelli ta’ l-ekwipaġġ, hemm bżonn li jingħata kas tal-ħtieġa li jiġu evitati jew li jitnaqqsu, sakemm ikun prattikabbli, sigħat eċċessivi ta’ xogħol, sabiex ikun żgurat mistrieħ biżżejjed u l-għeja tiġi llimitata. 1. 2. Il-kap tal-vapur għandu jkollu d-dritt li jeħtieġ li baħħar iwettaq kwalunkwe sigħat ta’ xogħol meħtieġa għas-sigurtà immedjata tal- vapur, tal-persuni abbord jew tat-tagħbija merkanzija, jew għall- għanijiet ta’ għoti ta’ għajnuna lil vapuri oħra fil-perikolu fuq il-baħar. jew ta’ sigħat Skond il-paragrafu 1, il-kap jista’ jissospendi l-iskeda ta’ sigħat ta’ xogħol ta’ mistrieħ u jeħtieġ li baħħar iwettaq kwalunkwe sigħat ta’ xogħol meħtieġa sakemm terġa’ tinkiseb mill- ġdid sitwazzjoni normali. 2. 3. Jekk ir-records jew evidenzi oħra juru nuqqas ta’ qbil mad- dispożizzjonijiet li jirregolaw is-sigħat ta’ xogħol jew is-sigħat ta’ mistrieħ, għandhom jittieħdu miżuri, inkluż jekk ikun hemm bżonn ta’ reviżjoni ta’ l-ekwipaġġ tal-vapur, sabiex ikun evitat ksur fil-futur. Il-vapuri kollha li għalihom jgħodd dan il-Ftehim għandhom ikunu mgħammra b’ ekwipaġġ biżżejjed, b’ mod li joffri sigurtà u b’ mod effiċjenti, skond id-dokument ta’ sigurtà ta’ l-ekwipaġġ minima jew ekwivalenti maħruġ mill-awtorità kompetenti. 05/Vol. 3 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 367 Il-Klawsola 11 jiġu mibgħuta, kull fejn ikun possibbli, għal xogħol ta’ bi nhar li jkunu tajbin għalih. L-ebda persuna taħt is-16-il sena ma għandha taħdem fuq vapur. 2. It-test tas-saħħa imsemmi fil- paragrafu 1 għandu jkun bla ħlas u għandu jkun jikkonforma mal-konfidenzjalità medika. Testijiet ta’ saħħa bħal dawn jistgħu isiru fi ħdan is-sistema nazzjonali tas-saħħa. Il-Klawsola 12 Is-sid tal-vapur għandu jforni lill-kap bir-riżorsi meħtieġa għall-għanijiet jinkludu dawk li l-obbligi taħt dan il-Ftehim, ta’ konformità ma’ għandhom x’jaqsmu mat-tagħmir ta’ l-ekwipaġġ addattat tal-vapur. Il-kap għandu jieħu l-passi kollha meħtieġa sabiex jiżgura li l-ħtiġiet dwar sigħat ta’ xogħol u ta’ mistrieħ tal-baħħara, li joħorġu minn dan il-Ftehim, jiġu sodisfatti. li Il-Klawsola 14 Sidien tal-vapuri għandhom jipprovdu informazzjoni dwar watchkeepers u dwar ħaddiema oħra ta’ bil-lejl lill-awtorità kompetenti nazzjonali jekk jitolbu dan. Il-Klawsola 13 Il-Klawsola 15 1. Il-baħħara kollha għandhom ikollhom ċertifikat li jiċċertifika s-saħħa tagħhom għax-xogħol jew għal liema għandhom ikunu impjegati fuq il-baħar. Il-baħħara għandhom ikollhom sigurtà u protezzjoni tas-saħħa addattati għan-natura tax-xogħol tagħhom. Protezzjoni u servizzi ta’ prevenzjoni jew faċilitajiet ekwivalenti fir-rigward tas-sigurtà u saħħa tal-baħħara li jaħdmu bi nhar jew bil-lejl għandhom ikunu disponibbli. In-natura tat-testijiet tas-saħħa li għandhom isiru u d-dettalji li għandhom ikunu inklużi fiċ-ċertifikat mediku għandhom jiġu stab- biliti u l-organizzazzjonijiet tal-baħħara kkonċernati. konsultazzjoni mas-sidien tal-vapuri wara Il-Klawsola 16 Kull baħħar għandu jkun intitolat għal leave annwali bi ħlas ta’ mill-inqas erba’ ġimgħat, jew proporzjon tiegħu għal perjodi ta’ impjieg ta’ inqas minn sena, skond il-kondizzjonijiet għall-intitolament għal, u għotja ta’, leave bħal dan stabbilit b’ leġislazzjoni nazzjonali u/jew prattika. Il-baħħara kollha għandhom ikollhom testijiet tas-saħħa regolari. Watchkeepers li jsofru minn problemi ta’ saħħa iċċertifikati minn tabib bħala li jkunu dovuti għall-fatt li jwettqu xogħol ta’ bil-lejl għandhom Il-perjodu minimu ta’ leave annwali bi ħlas ma jistax jiġi mibdul b’ allowance in lieu, minbarra fejn ir-relazzjoni ta’ impjieg tkun mitmuma. Brussel, it-30 ta’ Settembru 1998. Federazzjoni ta’ l-Unjonijiet tal-Ħaddiema tat-Trasport (FST) Assoċjazzjoni tal-Komunità Ewropea tas-Sidien tal-Bastimenti (ESCA)