title: Protokols par grozījumiem starptautiskajā konvencijā par muitas procedūru vienkāršošanu un harmonizēšanu (Briselē, 1999. gada 26. jūnijā)

text: 264 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/13. sēj. 22003A0403(01) 3. 4. 2003. EIROPAS SAVIENĪBAS OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 86/23 I PIELIKUMS PROTOKOLS PAR GROZĪJUMIEM STARPTAUTISKAJĀ KONVENCIJĀ PAR MUITAS VIENKĀRŠOŠANU UN HARMONIZĒŠANU PROCEDŪRU (Briselē, 1999. gada 26. jūnijā) &²Starptautiskās konvencijas par muitas procedūru vienkāršošanu un harmonizēšanu (parakstīta Kioto 1973. gada 18. maijā, stājusies spēkā 1974. gada 25. septembrī), še turpmāk “Konvencija”, kas tapusi Muitas sadarbības padomes, še turpmāk “Padome”, aizbildnībā, Līgumslēdzējas puses, ŅEMOT VĒRĀ, ka, lai sasniegtu šādus mērķus: — novērstu atšķirības Līgumslēdzēju pušu muitas procedūrās un praksē, kas var kavēt starptautisko tirdzniecību un citus starptautiskus maiņas darījumus, — izpildītu starptautiskās tirdzniecības un muitas prasības pēc muitas procedūru un prakses veicināšanas, vienkāršošanas un harmonizēšanas, — piemērotu atbilstošus muitas kontroles standartus, un — sekmētu muitu ievērot būtiskas izmaiņas uzņēmējdarbībā un administratīvajās metodēs un tehnikā, Konvencija ir jāgroza, ŅEMOT VĒRĀ arī, ka grozītā Konvencija: — nodrošinās, ka pamatprincipi šādai vienkāršošanai un harmonizēšanai ir obligāti grozītās Konvencijas Līgumslēdzējām pusēm, — nodrošinās muitu ar efektīvām procedūrām, kuras papildina atbilstošas un efektīvas kontroles metodes, un — veicinās augsta līmeņa muitas procedūru un prakses vienkāršošanas un harmonizēšanas sasniegšanu, kas ir Padomes galvenais mērķis, tādējādi veicot lielāko ieguldījumu starptautiskās tirdzniecības veicināšanā, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants Konvencijas preambulu un pantus groza saskaņā ar šeit minētā Protokola I papildinājuma tekstu. 2. pants Konvencijas pielikumus aizvieto ar Vispārējo pielikumu, kas iekļauts šeit minētā Protokola II papildinājumā un ar īpašajiem pielikumiem, kas iekļauti šeit minētā Protokola III papildinājumā. 3. pants 1. Katra Konvencijas Līgumslēdzēja puse var izteikt savu piekri- šanu būt saistītai ar šo Protokolu un tā I un II papildinājumu: a) parakstot to bez atrunas par ratifikāciju; b) parakstot to ar atrunu par ratifikāciju un pēc parakstīšanas iesniedzot ratifikācijas instrumentu; vai c) pievienojoties tam. 3. Šis Protokols ar tā I un II papildinājumu stājas spēkā trīs mēne- šus pēc tam, kad četrdesmit Līgumslēdzējas puses to ir parakstī- jušas bez atrunas par ratifikāciju vai iesniegusi savu ratifikācijas vai pievienošanās instrumentu. 4. Pēc tam, kad četrdesmit Līgumslēdzējas puses ir izteikušas savu piekrišanu būt saistītām ar šo Protokolu saskaņā ar pirmo punktu, Konvencijas Līgumslēdzējas puses pieņem Konvencijas grozīju- mus, tikai kļūstot par šī Protokola pusi. Šādai Līgumslēdzējai pusei Protokols stājas spēkā trīs mēnešus pēc tam, kad tā paraksta šo Protokolu bez atrunas par ratifikāciju vai iesniedz ratifikācijas vai pievienošanās instrumentu. 4. pants Ikviena Konvencijas Līgumslēdzēja puse, kad tā izsaka savu nodomu būt saistītai ar šo Protokolu, var pieņemt jebkuru no īpa- šajiem pielikumiem vai to nodaļām, kas ietvertas Protokola III papildinājumā. Tā paziņo Padomes ģenerālsekretāram par šādu pieņemšanu un par rekomendētajām praksi, attiecībā uz kuru tā izdara atrunas. 5. pants 2. Šis Protokols ir atklāts parakstīšanai visām Konvencijas Līgum- slēdzējām pusēm Padomes galvenajā mītnē Briselē līdz 2000. gada 30. jūnijam. Pēc šī datuma tam varēs pievienoties. Pēc šā Protokola stāšanās spēkā Padomes ģenerālsekretārs nepie- ņem nevienu ratifikācijas vai pievienošanās instrumentu Konven- cijai. 02/13. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 265 6. pants 9. pants Šī Protokola Pušu attiecībās Protokols ar tā pielikumiem būs ar augstāku spēku nekā Konvencija. 7. pants Padomes ģenerālsekretārs ir šī Protokola depozitārs. Tas pilda funkcijas, kas paredzētas Protokola I papildinājuma 19. pantā. 8. pants Šis Protokols būs atvērts Konvencijas Līgumslēdzējām pusēm parakstīšanai Padomes galvenajā mītnē Briselē no 1999. gada 26. jūnija. Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu 102. pantu šo Protokolu un tā pielikumus reģistrē Apvienoto Nāciju Organizā- cijas sekretariāts pēc Padomes ģenerālsekretāra lūguma. To apliecinot, apakšā parakstījušies, šim nolūkam pienācīgi piln- varoti pārstāvji, ir parakstījuši šo Protokolu. Parakstīts Briselē tūkstoš deviņsimt deviņdesmit devītā gada div- desmit sestajā jūnijā angļu un franču valodā, abiem tekstiem esot vienlīdz autentiskiem, vienā oriģināleksemplārā, ko deponē Pado- mes ģenerālsekretārs, kas izplatīs apstiprinātas kopijas visām ies- tādēm, kas minētas šā Protokola I papildinājuma 8. panta 1. punk- tā. 266 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/13. sēj. I pielikuma I papildinājums STARPTAUTISKA KONVENCIJA PAR MUITAS PROCEDŪRU VIENKĀRŠOŠANU UN HARMONIZĒŠANU (grozīta) PREAMBULA Pašreizējās Konvencijas, kas tapusi Muitas sadarbības padomes aizbildnībā, Līgumslēdzējas puses, CENŠOTIES dzēst atšķirības Līgumslēdzēju pušu nacionālajās muitas procedūrās un praksē, kas var kavēt starptautisko tirdzniecību un citus starptautiskus maiņas darījumus, VĒLOTIES efektīvi darboties, lai attīstītu šādu tirdzniecību un maiņas darījumus, vienkāršojot un harmonizējot muitas procedūras un praksi, kā arī sekmējot starptautisko sadarbību, ATZĪMĒJOT, ka starptautiskās tirdzniecības atvieglošanas nozīmīgākais guvums nevar tikt sasniegts bez muitas kontroles atbilstošu standartu saskaņošanas, ATZĪSTOT, ka šāda vienkāršošana un harmonizācija ir sasniedzama, galvenokārt, piemērojot šādus principus: — ieviešot programmas, kuru mērķis ir nepārtraukta muitas procedūru un prakses modernizēšana, tādējādi paaugstinot efektivitāti, — piemērojot muitas procedūras un praksi iepriekš paredzamā, vienveidīgā un caurskatāmā veidā, — nodrošinot visas ieinteresētās personas ar nepieciešamo informāciju par normatīvajiem aktiem, administratīviem aktiem, procedūrām un praksi muitas jomā, — ieviešot modernas tehnoloģijas, tādas kā riska analīze un pēc-muitošanas pārbaude, un maksimāli pielietojot informācijas tehnoloģiju, — iespējami plaši sadarbojoties ar citām valsts institūcijām, muitas administrācijām un tirdzniecības apvienībām, — ieviešot attiecīgus starptautiskus standartus, — nodrošinot iesaistītajām personām viegli pieejamu informāciju par administratīvo un tiesas procesu, PĀRLIECINĀTAS, ka starptautisks instruments, kurā būtu iestrādāti augstāk minētie mērķi un principi, kurus Līgumslēdzējas puses apņemas piemērot, novestu pie augsta muitas procedūru un prakses vienkāršošanas un harmonizēšanas līmeņa, kas ir Padomes galvenais mērķis un tādējādi veicot būtisku ieguldījumu starptautiskās tirdzniecības veicināšanā, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. I NODAĻA Definīcijas 1. pants Šajā Konvencijā: a) “standarts” nozīmē normu, kuras ieviešana uzskatāma par nepieciešamu, lai sasniegtu muitas procedūru un prakses vien- kāršošanu un harmonizāciju; b) “pārejas standarts” nozīmē standartu vispārējā pielikumā, kura ieviešanai ir atļauts ilgāks laika posms; c) “rekomendētā prakse” nozīmē īpašā pielikuma noteikumus, kuri veicina, kā uzskata, muitas procedūru un prakses vienkār- šošanas un harmonizēšanas progresu; d) “valsts tiesību akti” nozīmē likumus, noteikumus un citus aktus, kurus izdevusi Līgumslēdzējas puses kompetentā iestāde un kuri piemērojami visā attiecīgās Līgumslēdzējas puses teritorijā, kā arī spēkā esošus līgumus, kuri ir saistoši attiecīgai Pusei; e) f) “vispārējais pielikums” nozīmē noteikumu kopumu, kas pie- mērojams visām muitas procedūrām un praksēm, kas minētas šajā Konvencijā; “īpašais pielikums” nozīmē noteikumu kopumu, kas piemēro- jams vienai vai vairākām muitas procedūrām un praksēm, kas minētas šajā Konvencijā; g) “pamatnostādnes” nozīmē vispārīgā pielikuma, īpašo pieli- kumu un tajos esošo nodaļu noteikumu skaidrojumu kopumu, kas norāda dažus no iespējamiem darbības veidiem, kuriem jāseko, piemērojot standartus, pārejas standartus un rekomen- dēto praksi, it īpaši aprakstot labākās prakses un iesakot efek- tīvākās darbības piemērus; h) “Pastāvīgā tehniskā komiteja” nozīmē Padomes Pastāvīgo teh- nisko komiteju; 02/13. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 267 ij) “Padome” nozīmē organizāciju, kuru izveidota saskaņā ar Kon- venciju par Muitas sadarbības padomes izveidošanu, kas parakstīta 1950. gada 15. decembrī; k) “muitas vai ekonomiskā savienība” nozīmē savienību, kuru ir radījušas un kura sastāv no valstīm un kas ir pilnvarota pie- ņemt pati savus noteikumus, kas ir saistoši valstīm attiecībā uz jautājumiem, kurus regulē šī Konvencija, un tā saskaņā ar iek- šējo procedūru ir pilnvarota lemt par parakstīšanu, ratifikāciju vai pievienošanos šai Konvencijai. III NODAĻA KONVENCIJAS DARBĪBAS UZRAUDZĪBA Pārvaldības komiteja 6. pants II NODAĻA DARBĪBAS JOMA UN STRUKTŪRA 1. Izveidotā pārvaldības komiteja lemj par šīs Konvencijas ievie- šanu, pasākumiem, kas nodrošinātu interpretācijas vienveidību un piemērošanu un par ierosinātajiem grozījumiem. Konvencijas darbības joma 2. pants Ikviena Līgumslēdzēja puse apņemas veicināt muitas procedūru vienkāršošanu un harmonizāciju un, lai to veiktu saskaņā ar šīs Konvencijas noteikumiem, ievērot standartus, pārejas standartus un rekomendēto praksi šīs Konvencijas pielikumos. Tomēr nekas nevar atturēt Līgumslēdzēju pusi piešķirt lielākus atvieglojumus kā tos, kas noteikti šeit, un katrai Līgumslēdzējai pusei ir ieteikts piešķirt pēc iespējas lielākus atvieglojumus. 2. Līgumslēdzējas puses ir pārvaldības komitejas locekles. 3. Kompetentā administrācija ikvienā valstī, kas ir tiesīga kļūt par šīs Konvencijas Līgumslēdzēju pusi saskaņā ar 8. panta noteiku- miem, vai ikvienas Pasaules tirdzniecības organizācijas locekles kompetentā administrācija ir tiesīga apmeklēt pārvaldības komi- tejas sesijas kā novērotājs. Tāda novērotāja statusu un tiesības nosaka Padomes Lēmums. Minētās tiesības nevar izmantot pirms Lēmuma stāšanās spēkā. 4. Pārvaldības komiteja var ielūgt starpvaldību un starptautisko nevalstisko organizāciju pārstāvjus apmeklēt pārvaldības komite- jas sesijas kā novērotājiem. 3. pants 5. Pārvaldības komiteja: Konvencijas noteikumi nekavē nacionālās likumdošanas piemē- rošanu attiecībā uz aizliegumiem vai ierobežojumiem uz precēm, kas pakļautas muitas kontrolei. Konvencijas struktūra 4. pants 1. Konvencija sastāv no ievada, vispārīgā pielikuma un īpašajiem pielikumiem. 2. Šīs Konvencijas vispārīgais Pielikums un katrs īpašais pieli- kums sastāv no nodaļām, kas sadala pielikumu un ietver sevī: a) definīcijas; un b) standartus, no kuriem vispārīgajā pielikumā daži ir pārejas standarti. a) iesniedz Līgumslēdzējām pusēm priekšlikumus par: i) grozījumiem šās Konvencijas kopumā; ii) grozījumiem vispārīgajā pielikumā, īpašajos pielikumos un to nodaļās, kā arī jaunu nodaļu iestrādāšanu vispārīgajā pielikumā; un iii) jaunu īpašu pielikumu un īpašo pielikumu jaunu nodaļu iestrādāšanu; b) var lemt par grozījumu izdarīšanu rekomendētās praksēs vai jaunu rekomendēto prakšu iestrādāšanu īpašajos pielikumos vai to nodaļās saskaņā ar 16. pantu; c) lemj par Konvencijas noteikumu ieviešanu saskaņā ar 13. panta 4. punktu; d) pārskata un papildina pamatnostādnes; 3. Katrs īpašais pielikums satur arī rekomendētās prakses. e) lemj par citiem jautājumiem, kas attiecas uz Konvenciju; 4. Katram pielikumam ir savs pamatnostādnes, kuru teksts nav saistošs Līgumslēdzējām pusēm. f) informē Pastāvīgo tehnisko komiteju un Padomi par saviem lēmumiem. 5. pants Šīs Konvencijas mērķiem katrs īpašais pielikums(-i) vai tā nodaļa(- as), kura ir saistoša Līgumslēdzējai pusei, ir uzskatāma par neatņemamu Konvencijas sastāvdaļu, un attiecībā uz šo Līgum- slēdzēju pusi katra atsauce uz Konvenciju ir izskatāma arī kā atsauce uz attiecīgo(-iem) pielikumu(-iem) vai nodaļu(-ām). 6. Līgumslēdzēju pušu kompetentās administrācijas sniedz Pado- mes ģenerālsekretāram priekšlikumus saskaņā ar šī panta piektā punkta a), b), c) vai d) apakšpunktu un priekšlikumu pamatoju- mus, vienlaikus lūdzot šos jautājumus iekļaut pārvaldības komi- tejas sesijas darba kārtībā. Padomes ģenerālsekretārs iepazīstina ar priekšlikumiem Līgumslēdzējas puses vai novērotāju kompeten- tās administrācijas saskaņā ar šī panta otro, trešo un ceturto daļu. 268 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/13. sēj. 7. Pārvaldības komiteja tiekas vismaz reizi gadā. Ik gadus tā ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku. Padomes ģenerālsekre- tārs nosūta ielūgumu un darba kārtību Līgumslēdzēju pušu kom- petentām administrācijām un novērotājiem saskaņā ar šī panta 2. , 3. un 4. punktu vismaz 6 nedēļas pirms pārvaldības komitejas tik- šanās. 8. Ja nevar pieņemt vienprātīgu lēmumu, lietas pirms pārvaldī- bas komitejas lēmuma izšķir, balsojot klātesošajām Līgumslēdzē- jām pusēm. Priekšlikumus saskaņā ar šī panta 5. punkta a), b) vai c) apakšpunktu pieņem, ja par tiem balso divas trešdaļas klāteso- šo. Pārējās lietas izlemj Menedžmenta Komiteja ar nodoto balsu vairākumu. b) parakstot to ar atrunu par ratifikāciju un pēc parakstīšanas iesniedzot ratifikācijas instrumentu; c) pievienojoties tai. 2. Šī Konvencija ir atvērta parakstīšanai šī panta pirmajā punktā minētajiem locekļiem līdz 1974. gada 30. jūnijam Padomes gal- venajā mītnē Briselē. Pēc tam šie locekļi tai var pievienoties. 9. Ja piemēro šīs Konvencijas 8. panta piekto punktu, muitas vai ekonomiskās savienības, kas ir Līgumslēdzējas puses, balsošanas gadījumā iegūs tikai tik balsu, cik atbilst kopīgajam balsu skaitam, kas piešķirtas to locekļiem, kas ir Līgumslēdzējas puses. 3. Ikviena Līgumslēdzējas puse šīs Konvencijas parakstīšanas, ratificēšanas vai pievienošanās laikā norāda īpašos pielikumus vai to nodaļas, kurus tā pieņem, ja vispār pieņem. Arī pēc tam tā var paziņot depozitāram, ka pieņem vienu vai vairākus īpašos pieli- kumus vai to nodaļas. 10. Pirms sesijas noslēgšanas pārvaldības komiteja sagatavo ziņo- jumu. Ziņojumu iesniedz Padomei, Līgumslēdzējām pusēm un novērotājiem, kas minēti 2. , 3. un 4. punktā. 11. Ja šajā pantā nav atrunāti attiecīgi noteikumi, ir piemērojami Padomes procedūras noteikumi, ja vien pārvaldības komiteja nelemj savādāk. 7. pants Balsošanas mērķiem pārvaldības komitejā pastāv atsevišķa balso- šana par katru īpašo pielikumu un katru īpašā pielikuma nodaļu. a) Ikviena Līgumslēdzēja puse ir pilnvarota balsot par lietām, kas attiecas uz Konvencijas kopuma un vispārīgā pielikuma inter- pretāciju, piemērošanu vai grozīšanu. b) Attiecībā uz jautājumiem, kas skar īpašo pielikumu vai īpašā pielikuma nodaļu, kas jau ir spēkā, ir tiesīgas balsot tikai tās Līgumslēdzējas puses, kas ir pieņēmušas konkrēto īpašo pieli- kumu vai īpašā pielikuma nodaļas. c) Ikviena Līgumslēdzēja puse ir tiesīga balsot par jauniem īpa- šiem pielikumiem vai īpašo pielikumu jaunu nodaļu projek- tiem. IV NODAĻA LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES Konvencijas ratifikācija 8. pants 1. Ikviens Padomes Loceklis un ikviens Apvienoto Nāciju Orga- nizācijas vai tās specializētās aģentūras loceklis var kļūt par šīs Konvencijas Līgumslēdzēju pusi: a) parakstot to bez ratifikācijas atrunas; 4. Līgumslēdzējas puses, kas pieņem jaunu īpašo pielikumu vai īpašā pielikuma nodaļu, paziņo depozitāram saskaņā ar šī panta trešo punktu. 5. a) Ikviena muitas vai ekonomiskā savienība saskaņā ar šī panta 1. , 2. un 3. punktu var kļūt par šīs Konvencijas Līgumslē- dzēju pusi. Tāda muitas vai ekonomiskā savienība ziņo depozitāram par savu kompetenci attiecībā uz jautājumiem, kurus regulē Konvencija. Tāda muitas vai ekonomiskā savie- nība arī ziņo depozitāram par būtiskām izmaiņām tās kom- petences apjomā. b) Muitas vai ekonomiskā savienība, kas ir šīs Konvencijas Līgumslēdzēja puse, savas kompetences ietvaros realizē savā vārdā tiesības un veic pienākumus, kurus Konvencija piešķir tādas savienības locekļiem, kas ir Konvencijas Līgumslēdzē- jas puses. Tādā gadījumā šādas savienības locekļiem nav tie- sību individuāli realizēt šīs tiesības, tai skaitā tiesības balsot. 9. pants 1. Ikvienai Līgumslēdzējai pusei, kas ratificē šo Konvenciju vai pievienojas tai, ir saistoši šīs Konvencijas grozījumi, ieskaitot vis- pārīgo pielikumu, kas stājies spēkā ratifikācijas vai pievienošanās instrumenta iesniegšanas dienā. 2. Ikvienai Līgumslēdzējai pusei, kas pieņem īpašo pielikumu vai tā nodaļu, ir saistoši jebkuri grozījumi standartos, kas iekļauti īpa- šajā pielikumā vai nodaļā, kas stājušies spēkā dienā, kad tā paziņo depozitāram par to pieņemšanu. Ikvienai Līgumslēdzējai pusei, kas pieņem īpašo pielikumu vai tā nodaļu, ir saistoši visi grozī- jumi rekomendētās praksēs, kas tur iekļauti un kas stājušies spēkā dienā, kad tā paziņo par pieņemšanu depozitāram, ja vien tā neiz- dara atrunas attiecībā uz vienu vai vairākām rekomendētām prak- sēm saskaņā ar šīs Konvencijas 12. pantu. 02/13. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 269 Konvencijas piemērošana 10. pants rezultātiem katra trīsgadu perioda beigās, skaitot no dienas, kad konkrētai Līgumslēdzējai pusei šī Konvencija stājās spēkā, un norādot valsts likumdošanas noteikumus, kuri ir pretrunā ar atrunu atcelšanu. 1. Ikviena Līgumslēdzēja puse Konvencijas parakstīšanas ar pie- bildi par ratifikāciju vai ratifikācijas vai pievienošanās instrumenta iesniegšanas brīdī vai jebkurā citā laikā pēc tam var paziņot ar notifikāciju depozitāram, ka šī Konvencija tiks paplašināta līdz visām vai konkrētām teritorijām, par kuru starptautiskajām attie- cībām tā ir atbildīga. Tāda notifikācija stājas spēkā trīs mēnešus pēc tam, kad to ir saņēmis depozitārs. Tomēr šī Konvencija nav piemērojama teritorijās, kas nosauktas notifikācijā pirms šī Kon- vencija stājas spēkā attiecīgajai Līgumslēdzējai pusei. 2. Ikviena Līgumslēdzēja puse, kas saskaņā ar šī panta pirmo punktu ir ar notifikāciju paziņojusi par Konvencijas piemēroša- nas paplašināšanu jebkurām teritorijām, par kuru starptautiskām attiecībām tā ir atbildīga, var saskaņā ar šīs Konvencijas 19. pantu paziņot depozitāram, ka konkrētā teritorija vairāk nepiemēros šo Konvenciju. 11. pants Šīs Konvencijas piemērošanas nolūkā muitas vai ekonomiskā savienība, kas ir Līgumslēdzēja puse, paziņo Padomes ģenerālse- kretāram par teritorijām, kas veido muitas vai ekonomisko savie- nību, un šīs teritorijas uzskatāmas par vienu teritoriju. Noteikumu pieņemšana un atrunu izdarīšana 12. pants 1. Visām Līgumslēdzējām pusēm ir saistošs vispārīgais pielikums. 2. Līgumslēdzējas puse var pieņemt vienu vai vairākus īpašos pie- likumus vai vienu vai vairākas tā nodaļas. Līgumslēdzējai pusei, kas pieņem īpašo pielikumu vai tā nodaļu(-as), ir saistoši tā stan- darti. Līgumslēdzējai pusei, kas pieņem īpašo pielikumu vai tā nodaļu(-as), ir saistošas visas tā rekomendētās prakses, ja vien pie- ņemšanas vai jebkurā citā laikā pēc tam tā nepaziņo depozitāram par rekomendētām praksēm, attiecībā uz kurām tā izdara atrunas, norādot pastāvošās pretrunas valsts likumdošanā un konkrētās rekomendētās prakses noteikumos. Ikviena Līgumslēdzēja puse, kas ir izdarījusi atrunas, var tās atcelt pilnībā vai tikai daļēji jeb- kurā laikā, par to paziņojot depozitāram un norādot dienu, kad šāda atcelšana stājas spēkā. Noteikumu ieviešana 13. pants 1. Ikviena Līgumslēdzēja puse ievieš vispārīgā pielikuma standar- tus un standartus īpašajā(-os) pielikumā(-os) vai tā nodaļā(-ās), kuru tā ir pieņēmusi, 36 mēnešu laikā pēc tam, kad pielikums(-i) vai nodaļa(-as) ir stājušies spēkā attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē. 2. Ikviena Līgumslēdzēja puse ievieš vispārīgā pielikuma pārejas standartus 60 mēnešu laikā no dienas, kad vispārīgais pielikums stājies spēkā attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē. 3. Ikviena Dalībvalsts ievieš īpašā(-o) pielikuma(-u) rekomendē- tās prakses, ko tā ir pieņēmusi, 36 mēnešu laikā pēc tam, kad īpašais(-ie) pielikums(-i) ir stājies spēkā attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē, ja vien attiecībā uz kādu rekomendēto praksi nav izdarītas atrunas. 4. a) Ja šī panta 1. un 2. punktā noteiktie periodi praksē izrādītos nepietiekoši, lai Līgumslēdzējas puses ieviestu vispārīgā pie- likuma noteikumus, Līgumslēdzēja puse pirms šī panta 1. un 2. punktā noteiktā perioda beigām var lūgt pārvaldības komiteju piešķirt perioda pagarinājumu. Lūgumā Līgumslē- dzēja puse norāda vispārīgā pielikuma noteikumu(-us), attie- lūguma cībā uz kuru lūdz perioda pagarinājumu un šī iemeslus. b) Izņēmuma gadījumos pārvaldības komiteja var lemt par šāda pagarinājuma piešķiršanu. Ikviens pārvaldības komite- jas lēmums par pagarinājuma piešķiršanu norāda īpašos apstākļus, kuri attaisno lēmumu, un šāds pagarinājums nekādā gadījumā nevar pārsniegt vienu gadu. Pagarinājuma perioda beigās Līgumslēdzēja puse paziņo depozitāram par noteikumu ieviešanu, attiecībā uz kuriem bija piešķirts paga- rinājums. Strīdu izšķiršana 14. pants 1. Ikviens strīds starp divām vai vairākām Līgumslēdzējām pusēm par Konvencijas piemērošanu vai interpretāciju pēc iespējas izšķi- rams sarunu ceļā. 3. Ikviena Līgumslēdzēja puse, kurai ir saistošs īpašais pielikums vai tā nodaļa(-as), pārbauda iespēju atcelt jebkuras atrunas par rekomendētām praksēm, kas izdarītas saskaņā ar šī panta 2. punktu un paziņo Padomes ģenerālsekretāram par pārbaudes 2. Strīdu, kas nav atrisināts sarunu ceļā, strīdā iesaistītās Līgum- slēdzējas puses nodod pārvaldības komitejai, kas izlemj strīdu un iesaka tā risināšanas veidus. 270 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/13. sēj. 3. Strīdā iesaistītās Līgumslēdzējas puses var iepriekš norunāt, ka tās pārvaldības komitejas ieteikumus uzskatīs par saistošiem. b) diena, kad izbeidzies šī panta 4. punktā minētais astoņpadsmit mēnešu periods. Konvencijas grozīšana 15. pants 1. Katru grozījumu tekstu, ko pārvaldības komiteja ieteikusi Līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar 6. panta 5. punkta a) daļas, i) un ii) apakšpunktu, Padomes ģenerālsekretārs nosūta visām Līgumslēdzējām pusēm un tiem Padomes locekļiem, kas nav Līgumslēdzējas puses. 2. Konvencijas kopuma grozījumi stājas spēkā visām Līgumslē- dzējām pusēm divpadsmit mēnešus pēc tam, kad pārvaldības komitejas sesijā, kurā tika ieteikti grozījumi, klātesošās Līgumslē- dzējas puses iesniedz savus pievienošanās instrumentus un div- padsmit mēnešu laikā no dienas, kad šādi grozījumi nosūtīti, Līgumslēdzējas puses neizvirza nekādus iebildumus. 3. Vispārīgā pielikuma vai īpašo pielikumu vai to nodaļu ieteik- tie grozījumi uzskatāmi par pieņemtiem sešus mēnešus pēc die- nas, kad ieteiktie grozījumi tika nosūtīti Līgumslēdzējām pusēm, ja vien: a) Līgumslēdzēja puse vai īpašā pielikuma vai nodaļas gadījumā — Līgumslēdzēja puse, kurai ir saistošs attiecīgais īpašais pie- likums vai tā nodaļa, nav izvirzījušas iebildumus; vai b) Līgumslēdzēja puse neinformē Padomes ģenerālsekretāru, ka, lai arī tā ir nolēmusi pieņemt ieteikto grozījumu, vēl nav izpil- dīti pieņemšanai nepieciešamie nosacījumi. 4. Ja Līgumslēdzēja puse nosūta Padomes ģenerālsekretāram paziņojumu saskaņā ar šī panta 3. punkta b) apakšpunktu, tā var tik ilgi, kamēr nav paziņojusi Padomes ģenerālsekretāram par ieteikto grozījumu pieņemšanu, iesniegt iebildumus par šiem gro- zījumiem astoņpadsmit mēnešu laikā no šī panta trešajā punktā minētā sešu mēnešu perioda beigām. 5. Ja iebildumi par ieteiktiem grozījumiem ir nosūtīti saskaņā ar šī panta 3. punkta a) apakšpunkta un 4. punkta noteikumiem, grozījumi uzskatāmi par nepieņemtiem, un tie nestājas spēkā. 6. Ja kāda Līgumslēdzēja puse ir nosūtījusi paziņojumu saskaņā ar šī panta 3. punkta b) apakšpunktu, grozījums ir uzskatāms par pieņemtu, sākot ar agrāko no šīm dienām: a) diena, līdz kurai visas Līgumslēdzējas puses, kas nosūtījušas šādu paziņojumu, ir notificējušas Padomes ģenerālsekretāru par ieteikto grozījumu pieņemšanu, ar nosacījumu, ka tas izdarīts pirms sešu mēnešu perioda beigām saskaņā ar šī panta 3. punktu, šī diena uzskatāma par minētā sešu mēnešu peri- oda beigu dienu; 7. Ikviens vispārīgā pielikuma vai īpašo pielikumu grozījums, kas uzskatāms par pieņemtu, stājas spēkā vai nu sešus mēnešus pēc datuma, kad tas uzskatāms par pieņemtu, vai, ja ieteiktajos gro- zījumos ir noteikts atšķirīgs periods, šī perioda beigās pēc datuma, kad šie grozījumi uzskatāmi par pieņemtiem. 8. Padomes ģenerālsekretārs pēc iespējas īsā laikā paziņo Kon- vencijas Līgumslēdzējām pusēm par visiem iebildumiem uz ieteik- tiem grozījumiem, kas izteikti saskaņā ar šī panta 3. punkta a) apakšpunktu un par visiem paziņojumiem, kas saņemti saskaņā ar 3. punkta b) apakšpunktu. Padomes ģenerālsekretārs tad informē Līgumslēdzējas puses par to, vai Līgumslēdzēja puse vai puses, kas ir nosūtījušas šādu paziņojumu, ceļ iebildumus pret ieteiktiem grozījumiem vai tos pieņem. 16. pants 1. Neatkarīgi no grozījumu procedūras, kas aprakstīta šīs Kon- vencijas 15. pantā, pārvaldības komiteja saskaņā ar 6. pantu var lemt par rekomendētās prakses grozīšanu vai par jaunas reko- mendētās prakses iestrādāšanu jebkurā īpašajā pielikumā vai tā nodaļā. Padomes ģenerālsekretārs aicina katru Līgumslēdzēju pusi uz pārvaldības komitejas rīkotajām pārrunām. Jebkuru šādi nolemtu grozījumu vai jaunu rekomendēto prakšu tekstu Pado- mes ģenerālsekretārs nosūta šīs Konvencijas Līgumslēdzējām pusēm un Padomes locekļiem, kas nav šīs Konvencijas Līgumslē- dzējas puses. 2. Ikviens grozījums vai jaunas rekomendētās prakses iestrāde saskaņā ar šī panta 1. punktu stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad par tiem paziņojis Padomes ģenerālsekretārs. Ikviena Līgum- slēdzēja puse, kurai ir saistošs īpašais pielikums vai tā nodaļa, kurā iekļauts grozījumu priekšmets vai jauna rekomendētā prakse, uzskata šos grozījumus vai jaunu rekomendēto praksi par pie- ņemtu, ja vien tā neizdara atrunas saskaņā ar šīs Konvencijas 12. pantā noteikto kārtību. Pievienošanās ilgums 17. pants 1. Šai Konvencijai nav ierobežots darbības ilgums, bet ikviena Līgumslēdzēja puse var to denonsēt jebkurā laikā pēc tās spēkā stāšanās dienas saskaņā ar Konvencijas 18. pantu. 2. Par denonsēšanu paziņo ar rakstisku instrumentu, ko iesniedz depozitāram. 3. Denonsēšana stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad depo- zitārs ir saņēmis denonsēšanas instrumentu. 02/13. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 271 4. Šī panta 2. un 3. punkta noteikumus piemēro arī attiecībā uz īpašajiem pielikumiem un to nodaļām, kuru pieņemšanu katra Līgumslēdzēja puse var atcelt jebkurā laikā pēc to stāšanās spēkā. 5. Ja kāda līgumslēdzēja puse atsauc visu pielikumu pieņemšanu, tad uzskata, ka tā ir denonsējusi Konvenciju. V NODAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI Konvencijas spēkā stāšanās 18. pants 1. Konvencija stājas spēkā trīs mēnešus pēc tam, kad piecas no 8. panta 1. un 5. punktā minētajām valstīm un valstiskiem veido- jumiem ir parakstījušas Konvenciju ar piebildi par ratifikāciju vai iesniegušas ratifikācijas vai pievienošanās instrumentu. 2. Ikvienai Līgumslēdzējai pusei šī Konvencija stājas spēkā trīs mēnešus pēc tam, kad tā ir kļuvusi par Līgumslēdzēju pusi saskaņā ar 8. panta noteikumiem. 3. Ikviens šīs Konvencijas īpašais pielikums vai tā nodaļa stājas spēkā trīs mēnešus pēc tam, kad piecas Līgumslēdzējas puses ir pieņēmušas attiecīgo īpašo pielikumu vai tā nodaļu. 4. Pēc tam, kad ikviens īpašais pielikums vai tā nodaļa ir stājusies spēkā saskaņā ar šī panta 3. punktu, šis īpašais pielikums vai tā nodaļa ikvienai Līgumslēdzējai pusei stājas spēkā trīs mēnešus pēc tam, kad tā ir paziņojusi par tā pieņemšanu. Neviens īpašais pie- likums vai tā nodaļa Līgumslēdzējā pusē tomēr nestājas spēkā pirms Konvencijas stāšanās spēkā attiecībā uz šo Līgumslēdzēju pusi. c) saņem visus parakstus ar vai bez piebildes par ratifikāciju un visus Konvencijas pievienošanās vai ratifikācijas instrumentus un tur savā uzraudzībā notifikācijas un paziņojumus, kas sais- tīti ar Konvenciju; d) pārbauda, vai paraksts, visi instrumenti, notifikācijas vai pazi- ņojumi, kas saistīti ar Konvenciju, ir pienācīgā un atbilstošā kārtībā noformēti un neatbilstības gadījumā par to informē attiecīgo Līgumslēdzēju pusi; e) paziņo Līgumslēdzēju pusēm, Padomes locekļiem, kas nav Līgumslēdzējas puses, un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram par: — parakstiem, ratifikācijām, pievienošanos un Pielikumu un Nodaļu pieņemšanu saskaņā ar šīs Konvencijas 8. pantu, — vispārīgā pielikuma jaunām nodaļām un jauniem speciāla- jiem pielikumiem vai to nodaļām, par kuru iestrādāšanu Konvencijā lemj pārvaldības komiteja, — šīs Konvencijas, vispārīgā pielikuma un katra speciālā pie- likuma vai tā nodaļas spēkā stāšanās dienu saskaņā ar šīs Konvencijas 18. pantu, — notifikācijām, kas saņemtas saskaņā ar šīs Konvencijas 8. ,10. ,11. ,12. un 13. pantu, — Līgumslēdzēju pušu atteikumiem pieņemt pielikumus/nodaļas, — denonsēšanu saskaņā ar šīs Konvencijas 17. pantu, — jebkuriem grozījumiem, kas pieņemti saskaņā ar šīs Kon- vencijas 15. pantu un spēkā stāšanās dienu. 3. Ja parādās kādas nesaskaņas starp Līgumslēdzēju pusēm un depozitāriju attiecībā uz depozitārija funkciju pildīšanu, depozi- tārijs vai konkrētā Līgumslēdzēja puse vērš uz šo jautājumu citu Līgumslēdzēju pušu vai parakstītāju, atkarībā no gadījuma, arī pārvaldības komitejas vai Padomes uzmanību. Konvencijas depozitārs Reģistrācija un autentiskie teksti 19. pants 20. pants 1. Šī Konvenciju, visus parakstus ar vai bez piebildes par ratifikā- ciju un visus pievienošanās vai ratifikācijas instrumentus nodod Padomes Ģenerālsekretāram. 2. Depozitārijs: a) saņem un tur savā uzraudzībā Konvencijas oriģināltekstus; b) sagatavo Konvencijas oriģināltekstu sertificētas kopijas un nodod tās Līgumslēdzēju pusēm un Padomes locekļiem, kas nav Līgumslēdzējas puses, kā arī Apvienoto Nāciju Organizā- cijas ģenerālsekretāram; 1. Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu 102. pantu šo Konvenciju reģistrē Apvienoto Nāciju Organizācijas Sekreta- riātā pēc Padomes ģenerālsekretāra pieprasījuma. 2. Par pierādījumu kalpojot, apakšā parakstījušies, būdami atbil- stoši pilnvaroti, ir parakstījuši šo Konvenciju. 3. Parakstīta Kioto tūkstoš deviņi simti septiņdesmit trešā gada astoņpadsmitā maijā angļu un franču valodās, abiem tekstiem esot vienādi autentiskiem, vienā oriģinālā, kuru nodod Padomes ģenerālsekretāram, kurš tālāk nodod sertificētas kopijas visām val- stīm un valstiskiem veidojumiem, kas minēti Konvencijas 8. panta 1. daļā. 272 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/13. sēj. II pielikuma I papildinājums VISPĀRĪGAIS PIELIKUMS SATURA RĀDĪTĀJS 1. nodaļa: Vispārīgie principi 2. nodaļa: Definīcijas 3. nodaļa: Muitošana un citas muitas formalitātes 4. nodaļa: Maksājumi A. Maksājumu lieluma noteikšana, iekasēšana un samaksa B. Muitas maksājumu samaksas atlikšana C. Muitas maksājumu atmaksāšana 5. nodaļa: Galvojums 6. nodaļa: Muitas kontrole 7. nodaļa: Informācijas tehnoloģijas pielietošana 8. nodaļa: Muitas un trešo personu attiecības 9. nodaļa: Muitas sniegtā informācija, muitas pieņemtie lēmumi un akti A. Vispārīgi pielietojama informācija B. Īpaša rakstura informācija C. Lēmumi un akti 10. nodaļa: Pārsūdzība muitas lietās A. Pārsūdzības tiesības B. Pārsūdzības forma un pamatojums C. Pārsūdzības izskatīšana Lpp. 273 273 274 279 279 280 281 281 282 283 283 284 284 284 284 284 284 285 285 02/13. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 273 1 NODAĻA VISPĀRĪGIE PRINCIPI 1. 1. S t a n d a r t s Šī pielikuma definīcijas, standartus un pārejas standartus piemēro muitas procedūrām un praksēm, kas norādītas šajā pielikumā un, ciktāl iespējams, arī procedūrām un praksēm speciālajos pielikumos. 1. 2. S t a n d a r t s Izpildāmie nosacījumi un aizpildāmās muitas formalitātes procedūrām un praksēm šajā pielikumā un speciālajos pielikumos norādāmi nacionālajā likumdošanā, un tiem jābūt pēc iespējas vienkāršiem. 1. 3 S t a n d a r t s Muita nodibina un uztur formālas konsultatīvas attiecības ar tirdzniecības pārstāvjiem, lai uzlabotu sadarbību un veicinātu piedalīšanos visefektīvāko darba metožu ieviešanā atbilstoši nacionālajiem noteikumiem un starptautiskiem līgumiem. 2. NODAĻA DEFINĪCIJAS Šī Konvencijas pielikuma izpratnē: E1. /F23. “Pārsūdzība” nozīmē darbību, ar kuru persona, kuru ir tieši ietekmējis muitas pieņemtais lēmums vai nolaidība un kura tā ietekmē uzskata sevi par cietušu, meklē kompensāciju pie kompetentas varas iestā- des; E2. /F19. “Muitas maksājumu lieluma noteikšana” nozīmē maksājamo muitas maksājumu lieluma noteikšana; E3. /F4. E4. /F15. E5. /F9. E6. /F10. E7. /F3. E8. /F11. E9. /F16. “Pēc-muitošanas pārbaude” nozīmē pasākumus, ar kuriem muita pārliecinās par deklarāciju precizitāti un autentiskumu, pārbaudot attiecīgu grāmatvedības uzskaiti, oficiālus dokumentus, biznesa sistēmu un tirdzniecības informāciju, kas ir attiecīgās personas pārvaldījumā; “Preču deklarācijas pārbaude” nozīmē darbību, ko veic muita, lai pārliecinātos, ka preču deklarācija ir precīzi aizpildīta un pieprasītie pavaddokumenti atbilst norādītajiem nosacījumiem; “Muitošana” nozīmē nepieciešamo muitas formalitāšu nokārtošanu, lai preces varētu pieteikt brīvam apgrozījumam, izvešanai vai citai muitas procedūrai; “Muita” nozīmē valsts pārvaldes dienestu, kas ir atbildīgs par muitas likuma administrēšanu un muitas maksājumu iekasēšanu un kas ir arī atbildīgs par citu likumu un noteikumu, kas saistīti ar preču ieve- šanu, izvešanu, uzglabāšanu un pārvietošanu, piemērošanu; “Muitas kontrole” nozīmē pasākumus, kurus piemēro muita, lai nodrošinātu atbilstību muitas liku- mam; “Muitas nodoklis” nozīmē nodokli, kuru nosaka muitas tarifs, kurš piemērojams precēm, kuras ienāk vai atstāj muitas teritoriju; “Muitas formalitātes” nozīmē visas darbības, kas jāveic attiecīgai personai un Muitai, lai piemērotu Mui- tas likumu; E10. /F18. “Muitas likums” nozīmē ar likumu noteiktas imperatīvas normas, kas attiecas uz preču ievešanu, izve- šanu, uzglabāšanu un pārvietošanu, un kura administrēšana un ieviešana ir muitas pārziņā un muitas izdotos noteikumus – ar likumu noteiktajās pilnvarās; E11. /F2. “Muitas iestāde” nozīmē muitas administratīvo vienību, kuras pārziņā ir muitas formalitāšu veikšana un telpas vai cita platība, kuru apstiprinājusi kompetenta institūcija šim nolūkam; E12. /F25. “Muitas teritorija” nozīmē teritoriju, kurā piemērojams Līgumslēdzējas puses muitas likums; E13. /F6. “Lēmums” nozīmē individuālu aktu, ar kuru muita lemj par jautājumu, kas saistīts ar muitas likumu; 274 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/13. sēj. E14. /F7. “Deklarētājs” nozīmē personu, kura aizpilda preču deklarāciju, vai kuras vārdā šādu deklarāciju aizpil- da; E15. /F5. “Termiņš” nozīmē dienu, kad maksājami muitas maksājumi; E16. /F12. “Muitas maksājumi” nozīmē ievedmuitas maksājumus un/vai izvedmuitas maksājumus; E17. /F27. “Preču pārbaude” nozīmē muitas veiktu fizisku preču apskati, lai pārliecinātos, ka preču īpašības, izcel- sme, stāvoklis, daudzums un vērtība atbilst ziņām, kas sniegtas preču deklarācijā; E18. /F13. “Izvedmuitas (eksporta) maksājumi” nozīmē muitas nodokli un citus nodokļus, kā arī citus maksāju- mus, kurus iekasē par vai saistībā ar preču izvešanu, bet neiekļaujot maksājumus, kuru summa ir iero- bežota līdz aptuvenām izmaksām par pakalpojumiem, ko muita sniedz vai saņem no citām valsts varas iestādēm; E19. /F8. “Preču deklarācija” nozīmē paziņojumu, kas veikts muitas noteiktā veidā, ar ko attiecīga persona norāda muitas procedūru, kas piemērojama precēm un sniedz ziņas, kuras muita pieprasa tās piemērošanai; E20. /F14. “Ievedmuitas (importa) maksājumi” nozīmē muitas nodokli un citus nodokļus, kā arī citus maksāju- mus, kurus iekasē par vai saistībā ar preču ievešanu, bet neiekļaujot maksājumus, kuru summa ir iero- bežota līdz aptuvenām izmaksām par pakalpojumiem, ko Muita sniedz vai saņem no citām valsts varas iestādēm; E21. /F1. “Savstarpēja administratīva palīdzība” nozīmē Muitas administrācijas darbību citas Muitas administrā- cijas labā vai sadarbībā ar citu Muitas administrāciju Muitas likuma atbilstošai piemērošanai un Muitas pārkāpumu novēršanai, izmeklēšanai un apspiešanai; E22. /F21. “Nolaidība” nozīmē darbības neveikšanu vai lēmuma nesniegšanu par muitai piekritīgu jautājumu saprātīgā laika periodā, ja to par pienākumu muitai uzliek muitas likums; E23. /F22. “Persona” nozīmē gan juridisku, gan fizisku personu, ja vien konteksts neparedz savādāk; E24. /F20. “Preču izlaišana” nozīmē muitas rīcību, atļaujot attiecīgai personai, kas preces nomuitojusi, ar tām rīko- ties; E25. /F24. “Atmaksāšana” nozīmē pilnīgu vai daļēju samaksāto muitas maksājumu atmaksāšanu un daļēja vai pil- nīga atbrīvojuma no muitas maksājumu samaksas piešķiršanu; E26. /F17. “Galvojums” nozīmē līdzekli, ar kuru Muita nodrošinās, ka personas saistības pret muitu tiks izpildītas. Galvojums ir “vispārējs”, ja tas nodrošina, ka saistības, kas izriet no vairākām operācijām, tiks izpildī- tas. E27. /F26. “Trešā persona” nozīmē personu, kas tieši sadarbojas ar muitu kādas citas personas vārdā vai labā attie- cībā uz preču ievešanu, izvešanu, uzglabāšanu un pārvietošanu. 3. NODAĻA MUITOŠANA UN CITAS MUITAS FORMALITĀTES Kompetentas muitas iestādes 3. 1. S t a n d a r t s Muita nosaka muitas iestādes, kurās preces var uzrādīt vai muitot. Nosakot šo iestāžu kompetenci, atrašanās vietu un darba laiku, īpaši ņem vērā tirdzniecības prasības. 3. 2. S t a n d a r t s Pēc ieinteresētās personas lūguma, ja viņa norāda, pēc muitas ieskatiem, pamatotus iemeslus, muita, ņemot vērā savas iespējas, var veikt funkcijas, kas nepieciešamas muitas procedūru piemērošanai, arī ārpus muitas iestāžu darba laika un telpām. Muitas iekasējamā samaksa ir samērīga sniegtajiem pakalpojumiem. 02/13. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 275 3. 3. S t a n d a r t s Ja muitas iestādes atrodas uz kopējas robežpārejas, attiecīgās muitas administrācijas saskaņo darba laiku un šo iestāžu kompetenci. 3. 4. P ā r e j a s s t a n d a r t s Kopējās robežpārejās attiecīgās muitas administrācijas pēc iespējas veido vienoto kontroli. 3. 5. P ā r e j a s s t a n d a r t s Ja muita vēlas izveidot jaunu muitas iestādi vai pārveidot esošo, kas atrodas uz kopējas robežpārejas, tā pēc iespējas sadarbojas ar kaimiņos esošo muitu, lai nodibinātu kopēju muitas iestādi, tādējādi veicinot vienoto kontroli. a) Personas, kuras ir pilnvarotas rīkoties kā deklarētāji Deklarētājs 3. 6. S t a n d a r t s Nacionālā likumdošana paredz noteikumus, saskaņā ar kuriem persona ir pilnvarota rīkoties kā deklarētājs. 3. 7. S t a n d a r t s Persona, kurai ir tiesības rīkoties ar precēm, var būt deklarētājs. b) Deklarētāja atbildība 3. 8. S t a n d a r t s Deklarētājs atbild muitai par preču deklarācijā sniegto ziņu patiesumu un muitas maksājumu samaksu. c) Deklarētāja tiesības S t a n d a r t s 3. 9. Pirms deklarācijas iesniegšanas deklarētājam muitas noteiktos apstākļos ir tiesības: a) veikt preču pārbaudi; un b) ņemt preču paraugus. 3. 10. S t a n d a r t s Muita neprasa atsevišķu preču deklarāciju par muitas uzraudzībā ņemtajiem paraugiem, ar noteikumu, ka šādi paraugi ir iekļauti preču deklarācijā par attiecīgo sūtījumu. Preču deklarācija a) Preču deklarācijas forma un saturs 3. 11. S t a n d a r t s Preču deklarācijas saturu nosaka muita. Preču deklarācijas rakstiska forma ir Apvienoto Nāciju forma (UN –layout key). Automatizētiem muitošanas procesiem elektroniski iesniegtās preču deklarācijas forma ir balstīta uz elektroniskās informācijas apmaiņas starptautiskiem standartiem saskaņā ar Muitas sadarbības padomes rekomendācijām par informācijas tehnoloģiju. 276 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/13. sēj. 3. 12. S t a n d a r t s Muita ierobežo informācijas daudzumu, kas sniedzams preču deklarācijā, līdz ziņām, kas nepieciešamas muitas maksājumu noteikšanai un iekasēšanai, statistikas vākšanai un muitas likuma piemērošanai. 3. 13. S t a n d a r t s Ja personas rīcībā nav visa informācija, kas nepieciešama preču deklarācijas sastādīšanai un persona norāda, pēc muitas ieskatiem, pamatotus šādas situācijas iemeslus, viņa var iesniegt pagaidu vai nepilnu preču deklarāciju, ar noteikumu, ka tā satur visas ziņas, kas nepieciešamas muitai un ka deklarētājs apņemas to aizpildīt noteiktā laika periodā. 3. 14. S t a n d a r t s Ja muita reģistrē pagaidu vai nepilno deklarāciju, piemērojamais tarifu režīms ir tāds pats, kā gadījumā, ja persona jau sākumā iesniegtu pilnu un precīzu preču deklarāciju. Preču izlaišanu nevar aizkavēt, ja ir iesniegts galvojums, kas pieprasīts, lai nodrošinātu piemērojamo muitas maksājumu iekasēšanu. 3. 15. S t a n d a r t s Muita pieprasa Preču deklarācijas oriģināla un tikai minimāla skaita nepieciešamo kopiju iesniegšanu. b) Preču deklarācijas pavaddokumenti 3. 16. S t a n d a r t s Preču deklarācijas papildināšanai muita pieprasa tikai tos dokumentus, kas ļautu veikt operācijas kontroli un nodrošinātu, ka visas prasības attiecībā uz muitas likuma piemērošanu ir izpildītas. 3. 17. S t a n d a r t s Ja kādus pavaddokumentus nevar iesniegt ar preču deklarāciju tāda iemesla dēļ, kas pēc muitas ieskatiem ir attaisnojošs, tos ļauj iesniegt noteiktā laika periodā. 3. 18. P ā r e j a s s t a n d a r t s Muita ļauj pavaddokumentus iesniegt elektroniski. 3. 19. S t a n d a r t s Muita neprasa pavaddokumentā ietverto ziņu tulkojumu, izņemot, ja nepieciešams noformēt preču deklarāciju. Preču deklarācijas iesniegšana, reģistrēšana un pārbaude 3. 20. S t a n d a r t s Muita ļauj iesniegt preču deklarāciju jebkurā norādītā muitas iestādē. 3. 21. P ā r e j a s s t a n d a r t s Muita ļauj iesniegt preču deklarāciju elektroniski. 3. 22. S t a n d a r t s Preču deklarāciju iesniedz muitas noteiktajā laikā. 02/13. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 277 3. 23. S t a n d a r t s Ja nacionālā likumdošana nosaka laika periodu preču deklarācijas iesniegšanai, atvēlētajam laikam jābūt pietiekošam, lai deklarētājs varētu aizpildīt preču deklarāciju un iegūt pieprasītos pavaddokumentus. 3. 24. S t a n d a r t s Pēc deklarētāja lūguma, ja pēc muitas ieskatiem tas ir pamatots, tā ļauj pagarināt preču deklarācijas iesniegšanas laika periodu. 3. 25. S t a n d a r t s Nacionālā likumdošana paredz preču deklarācijas un pavaddokumentu iesniegšanas un reģistrēšanas vai pārbaudes noteikumus pirms preču ierašanās. 3. 26. S t a n d a r t s Ja muita nevar reģistrēt preču deklarāciju, tai jāpamato šāds lēmums. 3. 27. S t a n d a r t s Muita ļauj deklarētājam izdarīt grozījumus tādā preču deklarācijā, kas ir jau iesniegta, ar nosacījumu, ka brīdī, kad lūgums ir saņemts, muita vēl nav sākusi pārbaudīt preču deklarāciju vai veikt preču apskati. 3. 28. P ā r e j a s s t a n d a r t s Muita ļauj deklarētājam izdarīt grozījumus preču deklarācijā, ja šāds lūgums ir saņemts pēc tam, kad preču deklarācijas pārbaude ir sākusies, ja šādas rīcības iemeslus muita uzskata par pamatotiem. 3. 29. P ā r e j a s s t a n d a r t s Deklarētājs var atcelt preču deklarāciju un pieteikt preces citai muitas procedūrai, ar nosacījumu, ka šāds lūgums muitai ir izteikts pirms preces ir izlaistas un ka iemeslus muita uzskata par pamatotiem. 3. 30. S t a n d a r t s Preču deklarācijas pārbaudi veic tajā pašā laikā vai cik drīz vien iespējams pēc preču deklarācijas reģistrēšanas. 3. 31. S t a n d a r t s Lai veiktu preču deklarācijas pārbaudi, muita veic tikai tādas darbības, kuras tā uzskata par būtiskām, lai nodrošinātu muitas likuma izpildi. Speciāli pasākumi pilnvarotām personām P ā r e j a s s t a n d a r t s 3. 32. Pilnvarotām personām, kas atbilst muitas noteiktiem kritērijiem, tai skaitā, kurām ir atbilstošs dokuments, kas apstiprina atbilstību muitas noteiktiem kritērijiem un kurām ir apmierinoša tirdzniecības uzskaites sistēma, muita ļauj: — izlaist preces, apmierinoties ar minimālu informāciju, kas nepieciešama, lai identificētu preces un vēlāk aizpildītu noslēguma preču deklarāciju, — preču muitošanu deklarētāja telpās vai citā muitas atļautā vietā, — un papildus, pēc iespējas veikt arī citus pasākumus, tādus kā: — izmantot vienu preču deklarāciju visām ievešanas un izvešanas procedūrām noteiktā laika periodā, ja preces ieved vai izved regulāri, un to dara viena un tā pati persona, — izmantot pilnvarotās personas tirdzniecības uzskaiti, lai viņa pati noteiktu savas muitas maksājumu saistības un, ja nepieciešams, nodrošinātu atbilstību muitas prasībām, — iesniegt preču deklarāciju, informāciju ievadot pilnvarotās personas uzskaites reģistros un vēlāk iesniedzot papildu preču deklarāciju. 278 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/13. sēj. Preču apskate a) Laiks, kas nepieciešams preču apskates veikšanai 3. 33. S t a n d a r t s Ja muita nolemj, ka deklarētās preces ir jāapskata, apskate notiek iespējami ātri pēc preču deklarācijas reģistrēšanas brīža. 3. 34. S t a n d a r t s Kad nosaka preču apskates laikus, priekšroka dodama dzīviem dzīvniekiem un precēm, kas bojājas, kā arī citām precēm, kurām nepieciešams steidzams muitas apstiprinājums. 3. 35. S t a n d a r t s Ja preces pārbauda citas kompetentas varas iestādes un arī muita vēlas preces apskatīt, muita nodrošina, ka abas apskates saskaņo, un, ja iespējams, tās veic vienlaikus. b) Deklarētāja klātbūtne preču apskates laikā 3. 36. S t a n d a r t s Muita ņem vērā deklarētāja lūgumu būt klāt vai tikt pārstāvētam preču apskates laikā. Šāds lūgums ir apmierināms, ja vien nepastāv ārkārtēji apstākļi. 3. 37. S t a n d a r t s Ja muita to uzskata par nepieciešamu, tā var lūgt deklarētāju būt klāt vai tikt pārstāvētam preču apskates laikā, lai sniegtu nepieciešamo palīdzību apskates atvieglošanā. c) Muitas veiktā paraugu ņemšana 3. 38. S t a n d a r t s Paraugus var ņemt tikai tad, ja muita to uzskata par nepieciešamu, lai noteiktu tarifa aprakstu un/vai deklarēto preces vērtību vai nodrošinātu citu nacionālo likumdošanas noteikumu piemērošanu. Ņemtajiem paraugiem jābūt pēc iespējas mazākiem. 3. 39. S t a n d a r t s Kļūdas Muita nenosaka reālus sodus par kļūdām, ja tā ir pārliecināta, ka šīs ir neuzmanības kļūdas un ka nav bijis kontrabandas nolūks vai rupja nolaidība. Ja Muita uzskata, ka ir nepieciešams novērst šādu kļūdu atkārtošanos, tā var noteikt sodu, bet tam jābūt samērīgam ar nodarījumu. Preču izlaišana S t a n d a r t s 3. 40. Deklarētās preces izlaiž tiklīdz Muita ir tās apskatījusi vai nolēmusi tās neapskatīt, ar nosacījumu, ka: — nav atklāti nekādi pārkāpumi, — ievešanas vai izvešanas licence vai cits nepieciešamais dokuments ir saņemts, — visas atļaujas, kas attiecas uz konkrēto procedūru, ir saņemtas, un — jebkuri muitas maksājumi ir samaksāti vai ir veiktas atbilstošas darbības, lai nodrošinātu to iekasēšanu. 02/13. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 279 3. 41. S t a n d a r t s Ja muita piekrīt, ka deklarētājs vēlāk aizpilda visas muitošanas formalitātes, tā izlaiž preces ar nosacījumu, ka deklarētājs uzrāda tirdzniecības vai oficiālu dokumentu, kurā ir galvenās ziņas par attiecīgo sūtījumu un kurš ir pieņemams muitai, kā arī iesniedz galvojumu, ja tas nepieciešams, lai nodrošinātu muitas maksājumu iekasēšanu. 3. 42. S t a n d a r t s Ja muita uzskata, ka tai ir nepieciešama paraugu laboratoriskā analīze, detalizēti dokumenti vai ekspertu viedoklis, tā izlaiž preces pirms šādu pārbaužu rezultāti ir zināmi, ar noteikumu, ka nepieciešamais galvojums ir iesniegts, un muita ir pārliecinājusies, ka preces nav pakļautas aizliegumiem vai ierobežojumiem. 3. 43. S t a n d a r t s Ja ir atklāts pārkāpums, muita izlaiž preces līdz administratīvā vai tiesas procesa beigām, ar nosacījumu, ka preces nav pakļautas konfiskācijai vai arī tās nebūs vajadzīgas kā pierādījums vēlākā procesa stadijā un deklarētājs samaksā visus muitas maksājumus, kā arī iesniedz galvojumu, kas nodrošinātu jebkādu papildu muitas maksājumu samaksu un uzlikto sodu izpildi. Atteikšanās par labu valstij vai preču iznīcināšana 3. 44. S t a n d a r t s Ja preces vēl nav izlaistas brīvam apgrozījumam vai tās ir pieteiktas citai muitas procedūrai ar nosacījumu, ka nav atklāti pārkāpumi, attiecīgai personai nepieprasa samaksāt muitas maksājumus vai viņai ir tiesības saņemt muitas maksājumu atmaksu, ja: — tā vēlas atteikties no šīm precēm par labu valstij vai iznīcināt, vai atdot preces bez tirdzniecības vērtības muitas kontrolei (piemērojamo veidu izlemj muita). Jebkādus radušos izdevumus sedz attiecīgā persona, — šādas preces ir iznīcinātas vai neatgriezeniski zudušas negadījuma vai nepārvaramas varas rezultātā, ar nosacījumu, ka iznīcināšanas vai pazušanas faktu muita ir pienācīgi konstatējusi, — precēm to īpašību dēļ ir trūkumi un šādus trūkumus pienācīgi ir konstatējusi muita. Jebkurus atkritumus un lūžņus, kas radušies iznīcināšanas rezultātā, ja tos pēc tam izlaiž brīvam apgrozījumam vai izved (eksportē), apliek ar muitas maksājumiem, kas būtu maksājami par tādiem atkritumiem un lūžņiem, ja tos ievestu vai izvestu no šīs valsts. 3. 45. P ā r e j a s s t a n d a r t s Ja muita pārdod preces, kas nav deklarētas atļautajā laika periodā vai preces, kuras nevar izlaist, kaut arī nekādi pārkāpumi nav atklāti, ieņēmumi no realizācijas pēc visu muitas maksājumu un citu radušos izdevumu atskaitīšanas, piešķirami personām, kas tos ir tiesīgas saņemt, vai ja tas nav iespējams – jāpatur savā rīcībā noteiktu laika periodu. 4. NODAĻA MUITAS MAKSĀJUMI A. Muitas maksājumu lieluma noteikšana, iekasēšana un samaksa 4. 1. S t a n d a r t s Nacionālā likumdošana nosaka gadījumus, kad maksājami muitas maksājumi. 4. 2. S t a n d a r t s Laika periodu, kurā nosaka piemērojamo muitas maksājumu lielumu, paredz nacionālā likumdošana. Tam jānotiek pēc iespējas drīz, kad preču deklarācija ir iesniegta vai saistības tos samaksāt ir radušās savādāk. 4. 3. S t a n d a r t s Faktorus, uz kuriem balstās muitas maksājumu lieluma noteikšana un noteikumus, pēc kuriem tos nosaka, paredz nacionālā likumdošanā. 4. 4. S t a n d a r t s Muitas maksājumu likmes publicē oficiālā laikrakstā. 280 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/13. sēj. 4. 5. S t a n d a r t s Nacionālā likumdošana nosaka brīdi, kas ņemams vērā, nosakot muitas maksājumu likmes. 4. 6. S t a n d a r t s Nacionālā likumdošana nosaka metodes, ar kurām maksājami muitas maksājumi. 4. 7. S t a n d a r t s Nacionālā likumdošana nosaka personu(-as), kas atbildīga(-s) par muitas maksājumu samaksu. 4. 8. S t a n d a r t s Nacionālā likumdošana nosaka termiņu un vietu, kurā veicami maksājumi. 4. 9. S t a n d a r t s Ja nacionālā likumdošana paredz, ka samaksas termiņš var būt pēc preču izlaišanas, šim termiņam ir jābūt vismaz desmit dienas pēc preču izlaišanas. Nekādi procenti nav iekasējami par periodu starp preču izlaišanas dienu un samaksas dienu. 4. 10. S t a n d a r t s Nacionālā likumdošana nosaka laikposmu, kurā muita var uzsākt tiesiskas darbības, lai iekasētu muitas maksājumus, kas nav samaksāti noteiktā termiņā. 4. 11. S t a n d a r t s Nacionālā likumdošana nosaka procentu likmi, kas maksājama par muitas maksājumiem, kas nav samaksāti noteiktā termiņā un šādu procentu piemērošanas noteikumus. 4. 12. S t a n d a r t s Ja muitas maksājumi ir samaksāti, kvīts, kas kalpo kā samaksas pierādījums, izsniedzama maksātājam, ja vien nav cits samaksas pierādījums. 4. 13. P ā r e j a s s t a n d a r t s Nacionālā likumdošana nosaka minimālo vērtību un/vai minimālo muitas maksājumu summu, zem kuras muitas maksājumi nav iekasējami. 4. 14. S t a n d a r t s Ja muita konstatē, ka kļūdas preču deklarācijā vai muitas maksājumu lieluma noteikšanā radīs vai ir radījušas muitas maksājumu summas, kas mazāka par likumīgi maksājamo, iekasēšanu vai atlīdzināšanu, tā izlabo kļūdas un iekasē nesamaksāto summu. Tomēr ja minētā summa ir mazāka par nacionālā likumdošanā noteikto minimālo summu, muita neiekasē, kā arī neatlīdzina šo summu. B. Muitas maksājumu samaksas atlikšana 4. 15. S t a n d a r t s Ja nacionālā likumdošana paredz muitas maksājumu samaksas atlikšanu, tā izvirza arī noteikumus, kurus izpildot ir atļauta šādas iespējas izmantošana. 4. 16. S t a n d a r t s Atliktais maksājums, cik iespējams, ir jāļauj bez procentu piemērošanas. 4. 17. S t a n d a r t s Muitas maksājumu samaksas atlikšanas periods ir vismaz četrpadsmit dienas. 02/13. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 281 C. Muitas maksājumu atmaksāšana 4. 18. S t a n d a r t s Atmaksāšana ir piešķirama, ja konstatē, ka muitas maksājumi ir pārmaksāti to kļūdaina lieluma noteikšanas rezultātā. 4. 19. S t a n d a r t s Atmaksāšanu piešķir ievestām vai izvestām precēm, kuras atzīst par bojātām vai kuras citādā veidā neatbilst līgumā noteiktām specifikācijām ievešanas vai izvešanas laikā un tās atgriež piegādātājam vai citai piegādātāja nozīmētai personai saskaņā ar šādiem noteikumiem: — preces nav apstrādātas, remontētas vai lietotas ievešanas valstī un ir atpakaļizvestas (re-eksportētas) saprātīgā laikposmā, — preces nav apstrādātas, remontētas vai lietotas valstī, uz kuru tās ir izvestas un ir atpakaļievestas (re-importētas) saprātīgā laikposmā. Preču izmantošana tomēr netraucē atmaksāšanu, ja tā ir nepieciešama, lai atklātu bojājumus vai citus apstākļus, kuri izraisījuši preču atpakaļievešanu vai atpakaļizvešanu. Kā alternatīvu atpakaļievešanai vai atpakaļizvešanai var izmantot, pēc muitas izvēles, atteikšanos par labu valstij, preču iznīcināšanu vai preču bez tirgus vērtības nodošanu muitas kontrolei. Šāda atteikšanās vai iznīcināšana nedrīkst radīt valstij zaudējumus. 4. 20. P ā r e j a s s t a n d a r t s Ja muita izsniedz atļauju precēm, kas sākotnēji deklarētas muitas procedūrai, kuru piemērojot maksājami muitas maksājumi, pieteikt citai muitas procedūrai, atmaksāšana veicama par visiem muitas maksājumiem, kas iekasēti papildus summai, kas maksājami par jauno procedūru. 4. 21. S t a n d a r t s Lēmumus par atmaksāšanas prasību apmierināšanu rakstiski paziņo ieinteresētajām personām bez nepamatotas kavēšanās, un pārmaksāto summu atmaksāšana veicama iespējami īsā laikā pēc prasību pārbaudes. 4. 22. S t a n d a r t s Ja muita konstatē, ka pārmaksāšana ir kļūdas, ko muita pieļāvusi, nosakot muitas maksājumu lielumu, rezultāts, atmaksāšana veicama prioritārā kārtībā. 4. 23. S t a n d a r t s Ja ir noteikts laika periods, pēc kura atmaksāšanas prasības vairs nepieņem, šāds periods ir pietiekoši ilgs, lai ņemtu vērā atšķirīgos apstākļus, kas attiecas uz katru gadījumu, kad tiek piešķirta atmaksāšana. 4. 24. S t a n d a r t s Atmaksu nepiešķir, ja summa ir mazāka par minimālo summu, kas noteikta nacionālā likumdošanā. 5. NODAĻA GALVOJUMS 5. 1. S t a n d a r t s Nacionālā likumdošana uzskaita gadījumus, kuros galvojums ir nepieciešams un nosaka formas, kādās galvojums iesniedzams. 5. 2. S t a n d a r t s Muita nosaka galvojuma apmēru. 5. 3. S t a n d a r t s Ikviena persona, kura iesniedz galvojumu, var izvēlēties jebkuru galvojuma sniegšanas formu, kuru muita uzskata par pieņemamu. 5. 4. S t a n d a r t s Ja nacionālā likumdošana paredz, muita nepieprasa galvojumu, ja tā ir pārliecināta, ka saistības pret muitu tiks izpildītas. 282 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/13. sēj. 5. 5. S t a n d a r t s Ja galvojumu pieprasa, lai nodrošinātu, ka tiek izpildītas no muitas procedūras izrietošas saistības, muita pieņem vispārējo galvojumu, īpaši no deklarētājiem, kuri regulāri deklarē preces dažādās iestādēs muitas teritorijā. 5. 6. S t a n d a r t s Ja pieprasa galvojumu, iesniedzamā galvojuma summa ir pēc iespējas mazāka un attiecībā uz muita maksājumu samaksu nepārsniedz iespējami maksājamo summu. 5. 7. S t a n d a r t s Ja galvojums ir iesniegts, tā saistības izbeidzas iespējami drīz pēc tam, kad muita ir pārliecinājusies, ka saistības, kuru izpildei pieprasīts galvojums, ir pienācīgi izpildītas. 6. NODAĻA MUITAS KONTROLE 6. 1. S t a n d a r t s Visas preces, tai skaitā, transporta līdzekļi, kas ienāk vai atstāj muitas teritoriju, neatkarīgi no tā, vai tie ir pakļauti muitas maksājumu samaksai, atrodas muitas kontrolē. 6. 2. S t a n d a r t s Muitas kontrole ir noteikta tādā mērā, cik nepieciešams, lai nodrošinātu muitas likuma normu izpildi. 6. 3. S t a n d a r t s Muitas kontroles piemērošanā muita izmanto riska vadību. 6. 4. S t a n d a r t s Muita izmanto riska analīzi, lai noteiktu, kuras personas un kuras preces, tai skaitā, transporta līdzekļi ir pārbaudāmi un to pārbaudes apjomu. 6. 5. S t a n d a r t s Muita pieņem saskaņotu pasākumu programmu, lai atbalstītu riska vadību. 6. 6. S t a n d a r t s Muitas kontroles sistēma sevī ietver arī pēc-muitošanas pārbaudi. 6. 7. S t a n d a r t s Muita cenšas sadarboties ar citām muitas administrācijām un slēdz savstarpējus administratīvas palīdzības līgumus, lai stiprinātu muitas kontroli. 6. 8. S t a n d a r t s Muita cenšas sadarboties ar tirdzniecības operāciju dalībniekiem un slēdz saprašanās memorandus, lai stiprinātu muitas kontroli. 6. 9. P ā r e j a s s t a n d a r t s Muita pēc iespējas vairāk izmanto informācijas tehnoloģiju un elektroniskos sakarus, lai stiprinātu muitas kontroli. 6. 10. S t a n d a r t s Muita novērtē klientu tirdzniecības sistēmas, ja tām ir ietekme uz muitas darbību, lai nodrošinātu to atbilstību muitas prasībām. 02/13. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 283 7. NODAĻA INFORMĀCIJAS TEHNOLOĢIJAS PIELIETOŠANA 7. 1. S t a n d a r t s Muita pielieto informācijas tehnoloģiju, lai uzturētu muitas darbību, ja tas ir rentabli un produktīvi muitai un tirdzniecības operācijām. Muita paredz noteikumus tās pielietošanai. 7. 2. S t a n d a r t s Ieviešot datoru lietošanu, muita izmanto atbilstošus starptautiski pieņemtus standartus. 7. 3. S t a n d a r t s Informācijas tehnoloģijas ieviešanu veic, pēc iespējas konsultējoties ar tieši iesaistītajām pusēm. S t a n d a r t s 7. 4. Jauna vai grozīta nacionālā likumdošana paredz: — elektroniskās tirdzniecības metodes kā alternatīvu papīra dokumentiem, — elektroniskās un papīra autentifikācijas metodes, — tiesības muitai paturēt informāciju pašu lietošanai un, ja nepieciešams, veikt informācijas apmaiņu ar citām muitas administrācijām un visām citām tiesiski apstiprinātām pusēm, izmantojot elektronisko sakaru tehniku. 8. NODAĻA MUITAS UN TREŠO PERSONU ATTIECĪBAS 8. 1. S t a n d a r t s Attiecīgās personas var izvēlēties, vai kārtot darījumus ar muitu tieši vai nozīmējot trešo personu, kas rīkosies viņu vārdā. 8. 2. S t a n d a r t s Nacionālā likumdošana izvirza noteikumus, saskaņā ar kuriem persona var rīkoties citas personas labā un citas personas vārdā attiecībās ar muitu un paredz trešo personu atbildību muitas priekšā par muitas maksājumu samaksu un par jebkādām nekārtībām. 8. 3. S t a n d a r t s Darījumi ar muitu, kuros attiecīgā persona izvēlas kārtot lietas pati, nevar tikt uztverti mazāk labvēlīgi vai tikt pakļauti stingrākām prasībām, kā tie darījumi, kurus veic attiecīgās personas pārstāvis (trešā puse). 8. 4. S t a n d a r t s Personai, kas nozīmēta par trešo pusi, ir tādas pašas tiesības jautājumos, kas saistīti ar darījumu veikšanu ar muitu, kā personai, kas viņu nozīmējusi. 8. 5. S t a n d a r t s Muita paredz trešajām pusēm iespēju piedalīties muitas un tirdzniecības operāciju dalībnieku formālās konsultācijās. 8. 6. S t a n d a r t s Muita nosaka apstākļus, kuros tā nav gatava kārtot darījumus ar trešo pusi. 8. 7. S t a n d a r t s Muita sniedz rakstisku paziņojumu trešajai pusei par lēmumu nekārtot darījumus. 284 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/13. sēj. MUITAS SNIEGTĀ INFORMĀCIJA, MUITAS PIEŅEMTIE LĒMUMI UN AKTI 9. NODAĻA A. Vispārīgi pielietojama informācija 9. 1. S t a n d a r t s Muita nodrošina, ka būtiskā, vispārīgi pielietojamā informācija, kas saistīta ar muitas likumu, ir vienmēr pieejama jebkurai ieinteresētai personai. 9. 2. S t a n d a r t s Ja vispārēji pieejama informācija ir labojama saskaņā ar grozījumiem muitas likumā, administratīvajā kārtībā vai prasībās, muita jauno informāciju rada pieejamu samērīgu laika periodu pirms grozījumu stāšanās spēkā, lai ieinteresētās personas varētu to izvērtēt, izņemot gadījumus, ja iepriekšējs paziņojums nav iespējams. 9. 3. P ā r e j a s s t a n d a r t s Muita izmanto informācijas tehnoloģiju, lai veicinātu informācijas apriti. B. Īpaša rakstura informācija 9. 4. S t a n d a r t s Pēc ieinteresētās personas pieprasījuma muita pēc iespējas ātri un precīzi sniedz informāciju par īpašiem jautājumiem, kas radušies ieinteresētai personai un kas attiecas uz muitas likumu. 9. 5. S t a n d a r t s Muita sniedz ne tikai īpaši prasīto informāciju, bet arī jebkuru citu, pēc muitas uzskatiem, ieinteresētai personai svarīgu informāciju. 9. 6. S t a n d a r t s Kad muita sniedz informāciju, tā nodrošina ar muitu vai trešajām personām saistītu privātu vai konfidenciālu ziņu neizpaušanu, ja vien to izpaušanu nepieprasa vai nepieļauj nacionālā likumdošana. 9. 7. S t a n d a r t s Ja muita nevar nodrošināt personas ar bezmaksas informāciju, maksa par tām ir ierobežota līdz aptuvenām sniegto pakalpojumu izmaksām. C. Lēmumi un akti 9. 8. S t a n d a r t s Pēc attiecīgās personas rakstiska lūguma muita par savu lēmumu rakstiski paziņo nacionālā likumdošanā noteiktā laikposmā. Ja lēmums ir attiecīgai personai nelabvēlīgs, ir norādāmi tā pieņemšanas iemesli un pārsūdzības iespēja. 9. 9. S t a n d a r t s Muita izdod saistošus aktus pēc ieinteresētās personas lūguma, ar nosacījumu, ka muitai ir visa nepieciešamā informācija. 10. NODAĻA PĀRSŪDZĪBA MUITAS LIETĀS A. Pārsūdzības tiesība 10. 1. S t a n d a r t s Nacionālā likumdošana nodrošina lēmumu pārsūdzības tiesības muitas jautājumos. 10. 2. S t a n d a r t s Ikviena persona, kuru ir tieši ietekmējis muitas lēmums vai rīcība, ir tiesīga šādu lēmumu vai rīcību pārsūdzēt. 02/13. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 285 10. 3. S t a n d a r t s Ikvienai personai, kuru ir tieši ietekmējis muitas lēmums vai rīcība, ja viņa iesniedz lūgumu muitā, sniedz šāda lēmuma vai rīcības iemeslus nacionālā likumdošanā noteiktā laikposmā. Persona pēc savas izvēles var tomēr šādu rīcību vai lēmumu pārsūdzēt. 10. 4. S t a n d a r t s Nacionālā likumdošana paredz sākotnēju pārsūdzības iespēju muitā. 10. 5. S t a n d a r t s Ja sūdzību muitā noraida, personai ir tālākas pārsūdzības tiesības no muitas administrācijas neatkarīgā institūcijā. 10. 6. S t a n d a r t s Pēdējā instancē personai ir pārsūdzības tiesības tiesā. B. Sūdzības forma un pamatojums 10. 7. S t a n d a r t s Sūdzību noformē rakstiski un tā satur iesniegšanas pamatojumu. 10. 8. S t a n d a r t s Ir nosakāms laika periods, kurā iespējams pārsūdzēt muitas lēmumu, un tas ir tāds, kas atvēl personai pietiekamu laiku strīdīgā jautājuma izpētei un sūdzības sagatavošanai. 10. 9. S t a n d a r t s Ja lēmumu pārsūdz muitā, tā kā pašsaprotamu nepieprasa papildu pierādījumu iesniegšanu kopā ar sūdzību, bet atbilstošos apstākļos atļauj šādu pierādījumu iesniegšanu saprātīgā laika periodā. C. SŪDZĪBAS IZSKATĪŠANA 10. 10. S t a n d a r t s Muita pēc iespējas īsā laikā rakstiski paziņo personai savu lēmumu par sūdzību. 10. 11. S t a n d a r t s Ja muita noraida sūdzību, tā rakstiski sniedz šāda lēmuma pamatojumu un informē personu par tiesībām to tālāk pārsūdzēt administratīvā vai neatkarīgā institūcijā un par laikposmu, kurā veicama šāda pārsūdzība. 10. 12. S t a n d a r t s Ja sūdzība ir apmierināta, muita neatkarīgas vai tiesu institūcijas lēmumu vai spriedumu realizē iespējami īsā laikā, izņemot gadījumus, ja muita pārsūdz lēmumu. 286 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 02/13. sēj. II PIELIKUMS INFORMĀCIJA Konvencijas, kas grozīta ar grozījumu protokolu, 8. panta 5. punkta a) apakšpunkta nolūkā Eiropas Kopiena ar šo informē Konvencijas depozitāri par to, ka Eiropas Komisija ir kompetenta visos jautājumos, ko reglamentē Konvencijas galvenā daļa un vispārējais pielikums, izņemot tos jautājumus, kas nav tās ekskluzīvā tiešā vai netiešā kompetencē, kā noteikts Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā un tā grozījumos un sekundārajos Kopienas tiesību aktos. 02/13. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 287 III PIELIKUMS PAZIŅOŠANA Pārskatītās Kioto Konvencijas 11. panta nolūkā Eiropas Kopiena kā minētās konvencijas depozitāre ar šo paziņo Muitas sadarbības padomes ģenerālsekretāram, ka Kopienas muitas teritorija ir vienota teritorija, un tā ietver: — Beļģijas Karalistes teritoriju, — Dānijas Karalistes teritoriju, izņemot Farēru salas un Grenlandi, — Vācijas Federatīvās Republikas teritoriju, izņemot Helgolandes salu un Bīzingenes teritoriju (Vācijas Federatīvās Republikas un Šveices Konfederācijas 1964. gada 23. novembra Līgums), — Spānijas Karalistes teritoriju, izņemot Seūtu un Meliļu, — Grieķijas Republikas teritoriju, — Francijas Republikas teritoriju, izņemot aizjūras teritorijas, Senpjēru un Mikelonu un Majotu, — Īrijas teritoriju, — Itālijas Republikas teritoriju, izņemot Livinjo un Kampione d’Italias pašvaldības un Itālijas teritoriālos Lugāno ezera ūdeņus starp krastu un apgabala no Pontetrēzas līdz Porto Čerezio politisko robežu, — Luksemburgas Lielhercogistes teritoriju, — Nīderlandes Karalistes teritoriju Eiropā, — Austrijas Republikas teritoriju, — Portugāles Republikas teritoriju, — Somijas Republikas teritoriju, — Zviedrijas Karalistes teritoriju, — Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes teritoriju, Normandijas salas un Menas salu. Lai gan Monako Firstistes teritorija atrodas ārpus Francijas Republikas teritorijas, tā atbilstīgi definīcijai 1963. gada 18. maijā Parīzē parakstītajā Muitas konvencijā (1963. gada 27. septembra Francijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, 8679. lpp. ) saskaņā ar minēto konvenciju arī tiek uzskatīta par Kopienas muitas teritorijas daļu. Kopienas muitas teritorijā ietilpst dalībvalstu teritoriālie ūdeņi, iekšējie jūras ūdeņi un gaisa telpa, kā arī iepriekšminētās teritorijas, izņemot to teritoriju teritoriālos ūdeņus, iekšējos jūras ūdeņus un gaisa telpu, kas saskaņā ar iepriekšminēto nav Kopienas muitas teritorijas daļa