title: 1999/672/EY: Komission päätös, tehty 1 päivänä heinäkuuta 1999, valtiontuesta, jonka Espanja aikoo toteuttaa Brilén SA:n hyväksi (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 2131) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)

text: 16. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 268/19 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 1 päivänä heinäkuuta 1999, valtiontuesta, jonka Espanja aikoo toteuttaa Brilén SA:n hyväksi (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 2131) (Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/672/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityi- sesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on mainittujen artiklojen (1) mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomau- tukset, sekä katsoo seuraavaa: I Menettely 1) 2) 3) Espanja on ilmoittanut komissiolle 2 päivänä joulukuuta 1997 päivätyllä kirjeellä ehdotuksesta tuen myöntämi- seksi Barbastrossa Aragonian itsehallintoalueella sijaitse- valle Brilén SA -nimiselle yritykselle (jäljempänä ’Brilén’). Komissio on pyytänyt lisätietoja 22 joulukuuta 1997 päivätyllä kirjeellä. Espanja on toimittanut komissiolle lisätietoja 12 päivänä helmikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. Komissio on ilmoittanut Espanjalle 4 päivänä touko- kuuta päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tämän tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Espanja on esittänyt huomautuksensa 10 päivänä kesäkuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (1). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta. (1) EYVL C 199, 25. 6. 1998, s. 12. 4) 5) 6) 7) asianomaisilta. Komissio on saanut huomautuksia Komissio on toimittanut huomautukset Espanjalle lausuntoa varten ja saanut lausunnon 2 päivänä loka- kuuta 1998 ja 20 päivänä toukokuuta 1999 päivätyillä kirjeillä. Pidettiin komission yksiköiden, Espanjan viranomaisten ja yrityksen edustajien välinen kokous 27 päivänä loka- kuuta 1998. Komissio on pyytänyt Espanjan viranomai- silta lisätietoja 29 päivänä lokakuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. Espanjan viranomaiset ovat vastanneet 19 päivänä tammikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. Komissio on pyytänyt 4 päivänä helmikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä lisäselvityksiä tiettyihin kysymyksiin. Espanjan hallitus on vastannut 9 päivänä huhtikuuta 1999 päivä- tyllä kirjeellä. II Yksityiskohtainen kuvaus tuesta Tuensaaja Brilén kuuluu Aragoniassa sijaitsevaan SAMCA-konser- niin, joka toimii muun muassa kaivos-, kemian- ja teks- rakennusalalla. tiiliteollisuudessa, maataloudessa Konsernin työntekijöiden kokonaismäärä on 4 000 ja sillä on tehtaita eri puolilla Espanjaa ja muissa maissa, kuten Ranskassa, Italiassa ja Argentiinassa. Brilénillä on 266 työntekijää, ja sen liikevaihto vuonna 1996 oli 6 059 miljoonaa Espanjan pesetaa. ja Brilén valmistaa ja työstää polyesteriä, ja sen tekstiilialan toimintoihin kuuluu kaksi tuotelinjaa: polyesteritekstiili- filamenttilanka ja PET-katkokuitu. Näiden tuotteiden valmistuksessa tarvittavat raaka-aineet toimittaa yhtiön L 268/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 10. 1999 oma polymerisaatiolaitos (32 000 tonnia vuodessa). Sen vuotuinen filamenttilangan suulakepuristuskapasiteetti on 19 370 tonnia, mikä määrää mainittujen kahden lopputuotteen kokonaistuotannon. 8) Vuonna 1994 valmistettiin 7 554 tonnia filamentti- lankaa ja 6 546 tonnia PET-katkokuitua, mikä vastaa suulakepuristuskapasiteetin 73 prosentin käyttöastetta. 9) [. ] (*) 10) 11) 12) 13) 14) Koska yrityksen käyttämä tuotantotekniikka oli vanhen- tunutta ja katkokuidun markkinat olivat pysähdyksissä, vuosina 1992—1996 toteutettiin liiketoimintasuunni- telma tuotannon mukauttamiseksi markkinoiden uusiin vaatimuksiin. Tämän seurauksena PET-katkokuidun tuotantolinja purettiin ja yritys keskittyi filamenttilangan tuotantoon. oli ennen investointia (vuonna 1997) 9 987 tonnia eli 52 prosenttia suulakepuristusvalmistuksen kokonaiskapasi- teetista. kokonaistuotanto Filamenttilangan tuottaa filamenttilankaa Polyesterifilamenttilankalinja puolilla, kehruuvenytettyä lankaa (spin-draw yarn, SDY) pupiineilla, venytysrullattua lankaa (draw-winder yarn, DWY) pupiineilla, esiorientoitua lankaa (pre-oriented yarn, POY) pupiineilla sekä loimattua ja liistattua lankaa tukeilla. Brilén toimii välituotemarkkinoilla, joiden asiak- kaana on tekstiiliala, mukaan lukien vaatetus-, jalkine- sekä sisustusala. Yhtiö vie noin 30 prosenttia tuotannostaan muihin yhteisön maihin sekä noin 5 prosenttia tuotannostaan muihin maihin, eikä tämän määrän odoteta nousevan merkittävästi hankkeen jälkeen. Espanjan viranomaiset painottivat, että yritys on alueen taloudelle olennaisen tärkeä sekä oman toimintansa vuoksi että siksi, että se luo työpaikkoja sekä suoraan että välillisesti. Hanke Espanjan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että investointi- hanke toteutetaan vuosina 1997—1998 ja se koskee yksinomaan polyesterilankatehtaan teknologista järkeis- tämistä ja uudenaikaistamista. Polymerisaatiokapasiteetti pysyisi samana (32 000 tonnia), mutta filamenttilangan tonnista suulakepuristuskapasiteetti vuodessa 11 500 tonniin samalla, kun PET-/flokkituo- tanto vähenisi 22 500 tonnista 20 500 tonniin. Nimel- linen tekstiililangan valmistuskapasiteetti pysyisi ennal- laan, eli se olisi 19 370 tonnia vuodessa. Hankkeen jälkeen kapasiteetin käyttöasteen uskotaan siis olevan 59 prosenttia. nousisi 9 500 15) Espanjan viranomaisten mukaan näiden tuotteiden kokonaistuotantokapasiteetti ei muutu uuden inves- toinnin seurauksena. Sen sijaan tuotantosuuntaa muutet- jonka markkinanä- taisiin siirtymällä katkokuidusta, ja kustannusvaati- kymät ovat markkinoiden laatu- (*) Liikesalaisuus. 16) 17) 18) 19) musten vuoksi epätyydyttävät, polyesterifilamenttilan- jonka markkinanäkymät ovat paremmat. kaan, Investointi kattaa neljä tuotantoalaa, ja se koskee pääasiassa uusien koneiden ostoa, mukaan lukien kehruuvärjätyn langan kehruulinja sekä venytysrullaus- kone-, kiertovenytyskone- sekä venytysluomakonelinjat. Investointiin kuuluu myös rakennustöitä sekä sähköön, höyryyn, paineilmaan, ilmanvaihtoon, sisäisiin kuljetuk- siin, valvontalaitteistoon ja turvajärjestelmiin liittyviä asennuksia. Yritys aikoo ottaa käyttöön uutta teknolo- giaa, joka sallii lankafilamenttien sekoittamisen suuressa määrin. Tämä parantaa yrityksen kilpailukykyä ja vähentää teksturointiprosessien päästöjä. Tämän ansiosta joka tähtää eri yritys voi ottaa käyttöön strategian, muodoissa tukeilla) myytävän polyesterilangan markkinaosuuden kasvattamiseen tule- malla keski- ja korkeahintaisten tuotteiden markkinoille. alan Hankkeella tärkeimmät Espanjassa toimivat eurooppalaiset valmis- tajat ovat kymmenen viime vuoden aikana noudattaneet: ne ovat sulkeneet Espanjan-tehtaitaan ja näin suosineet omia tuotantopaikkojaan. Hankkeella on määrä luoda 25 uutta työpaikkaa. (pupiineilla, puolilla, poiketaan linjalta, tämän jota Suunnitellusta investoinnista 40 prosenttia kohdistuu toimintaan, joka ei kuulu synteettikuituteollisuuden tuki- toimenpiteistä annetun säännöstön soveltamisalaan (1), (jäljempänä ’säännöstö’). Tämän säännöstön alaa ja siinä annettuja ehtoja on säännöllisesti tarkistettu, viimeksi vuonna 1999 (2), ja nämä tarkistukset koskevat erityisesti venytystä, loimitusta ja liistausta (nämä prosessit eivät sisälly suulakepuristusvalmistukseen/teksturointiin eikä niitä liitetä tällaisiin koneisiin). Loput 60 prosenttia investoinnista kohdistuu kuitenkin langan kehruuproses- joka kuuluu kyseisen säännöstön soveltamisalaan. siin, Vientiään yrityksen uskotaan kasvattavan investoinnin jälkeen erityisesti yhteisön ulkopuolisiin maihin. alueellisen hyväksytyn ilmoittaneet, että tukikel- Espanjan viranomaiset ovat poiset investointikustannukset ovat yhteensä 2 012 miljoonaa pesetaa (12,09 miljoonaa euroa) ja että ehdo- tettu tuki on 201,2 miljoonaa pesetaa (1,21 miljoonaa euroa). Tuen intensiteetti on siis 10 prosenttia. Tuki taloudellisen myönnettäisiin kannustinohjelman nojalla (3). Oikeusperustan muodos- tavat 27 päivänä joulukuuta 1985 annettu laki N:o 50/ 1985 (laki alueellisista kannusteista alueiden välisen 11 taloudellisen päivänä joulukuuta 1987 annettu kuninkaan asetus N:o 1535/1987 (5) (lain N:o 50/1985 täytäntöönpanosään- nökset) sekä 6 päivänä toukokuuta 1988 annettu kunin- kaan asetus N:o 491/1988 (6) ja 5 päivänä joulukuuta 1996 annettu kuninkaan asetus N:o 2486/1996 (7) (molemmat Aragonian tukikelpoisen alueen määrittämi- sestä). Tuen myöntämisenehtona olisi, että nykyiset 266 työpaikkaa säilyisivät ja luotaisiin 25 uutta työpaikkaa. korjaamiseksi) (4), epätasapainon (1) EYVL C 94, 30. 3. 1996, s. 11. (2) EYVL C 24, 29. 1. 1999, s. 18. (3) Komission tiedonanto, EYVL C 251, 29. 9. 1988, s. 4. (4) BOE n:o 3, 3. 1. 1986, s. 790. (5) BOE n:o 299, 15. 12. 1987, s. 36729. (6) BOE n:o 124, 24. 5. 1988, s. 15821. (7) BOE n:o 3, 3. 1. 1997, s. 89. 20) 21) 22) 23) 24) 16. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 268/21 III Asianomaisten huomautukset Huomautukset saatiin kansainväliseltä raion- ja synteetti- ja Brilén-yritykseltä itseltään. kuitukomitealta (CIRFS) kilpailukyvyn kannalta. Lisäksi polyesterifilamenttilangan tuotannon laajentaminen ei tuotteiden päämarkkinoille, joilla on selvää ylikapasiteettia ja jotka eivät ole eivätkä voi olla Brilénin kokoisten yritysten kohdemarkkinoita. suuntaudu että jonka tiukasti CIRFS ilmoitti, että se edustaa järjestönä Euroopan synteettikuituteollisuutta sen jäsenyritykset ja vastaavat 85 prosentista yhteisön tuotannosta. Järjestö katsoi, että säännöstöä on noudatettava kokonaisuudes- saan, ja tasapuolisesti. Se katsoi, että tässä tapauksessa kyseisen säännöstön mukainen tuote on polyesterifilamenttilanka ja että ehdotetulla tuella osallis- tarkoituksena on lisätä tutaan hankkeeseen, Brilénin kapasiteettia tällaisen langan valmistuksessa. Se totesi, että vaikka Brilénin synteettikuitujen tuotantoka- pasiteetti pysyy kokonaisuudessaan tasolla, joka on muutamien vuosien takaista tasoa alhaisempi, sään- nöstön mukaisesti voidaan kuitenkin ottaa huomioon ainoastaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen kapasi- teetti. Järjestö ilmoitti, että kyseisen tuotteen tuotantoka- pasiteetin keskimääräinen käyttöaste Euroopan talous- alueella oli ainoastaan 86 prosenttia vuosina 1996— 1997, minkä perusteella on selvää, että useimpien valmistajien tuotantoa rajoittaa enemmänkin kysynnän vähäisyys kuin tarjontaan liittyvät tekijät. Järjestö uskoo, että Aasian tuottajien voimakkaan painostuksen vuoksi tuonti ETA-maiden ulkopuolelta pysyy nykytasolla tai jopa kasvaa hieman määrältään ja että alan rakenteel- linen ylikapasiteetti säilyy vähintään vuoteen 2003 asti. 26) Seuraavista syistä Brilén ei myöskään hyväksynyt sitä, että se oli luokiteltu suuryritykseksi eikä pieneksi tai keskisuureksi yritykseksi (pk-yritykseksi): Briléniin kuuluu itse asiassa neljä erillistä teollisuuslai- tosta: — polyesterikatkokuitujen valmistuslaitos — polyesterin kehruulaitos — loimitus- ja liistauslaitos — pullojen aihioita valmistava laitos. 27) Kussakin näistä tuoteryhmistä Briléniä voitaisiin pitää pk-yrityksenä sekä liikevaihdon että työvoiman perus- teella. Mitä tulee nimenomaan langantuotantoon, yrityk- sellä on noin 180 suoraan työllistettyä työntekijää ja sen liikevaihto (vuonna 1997) oli noin 4 000 miljoonaa pesetaa (24,04 miljoonaa euroa). Toisaalta SAMCA- konsernilla, johon Brilén kuuluu, ei ole muita etuja tai yrityksiä tällä toimialalla, mistä seuraa, että lukuun otta- matta rahoitusta yritys on toimialallaan muista riippu- maton. Brilén toimitti 7 päivänä heinäkuuta 1998 päivätyllä kirjeellä seuraavat huomautuksensa vastauksena menet- telyn aloittamista koskevaan komission päätökseen: 28) Brilén ei hyväksynyt komission esittämää väitettä, jonka mukaan ”yritys vie noin 30 prosenttia tuotannostaan, eikä tämän luvun odoteta nousevan merkittävästi hank- keen jälkeen”. Todellisuudessa hanke on täysin päinvas- tainen: yrityksen odotetaan lisäävän vientiään erityisesti Euroopan unionin ulkopuolisiin maihin, kuten Argentii- naan, Kanadaan, Yhdysvaltoihin, Algeriaan ja Israeliin. erikoistuneeseen Yritys ei hyväksynyt näkemystä, jonka mukaan inves- tointihankkeella pyritään lisäämään sen suulakepuristus- kapasiteettia. Yritys korosti, että todellinen suulakepuris- lisäänny, vaan kyseessä on tuotteen tuskapasiteetti ei siirtyminen tavanomaisesta korvaaminen toisella eli filamenttilankaan. katkokuidusta Vuosina 1980—1994 yrityksen suulakepuristuskapasi- teetti oli noin 19 370 kuitutonnia vuodessa. Nykyisin Brilén tuottaa vuosittain noin 9 987 tonnia filmentti- lankaa (96 dtex), mikä vastaa ainoastaan 52 prosentin käyttöastetta. Polyesterilankaan kohdistuvan investointi- hankkeen jälkeen yrityksen on määrä tuottaa vuosittain 11 500 tonnia (100 dtex), mikä vastaa 59 prosentin käyttöastetta. 25) Brilén kiisti väitteen, jonka mukaan sen hakema tuki vääristäisi kilpailua Euroopan talousalueella. Haettu tuki kattaisi ainoastaan 10 prosenttia suunnitellusta inves- toinnista ja vain 1,6 prosenttia myynnin arvosta, mikä ei voi olla ratkaisevaa (investointipäätöksen tai yrityksen Brilénin tuotanto vastaa ainoastaan 5,5:tä prosenttia Länsi-Euroopan arvioidusta polyesterifilamenttilangan kokonaiskysynnästä, joka vuonna 1997 oli 174 000 tonnia. Ehdotettu polyesterifilamenttilangan tuotantoka- pasiteetin lisäys vastaa vain 1:tä prosenttia Länsi- Euroopan kysynnästä. 29) Seuraavista syistä yritys ei hyväksynyt väitettä, mukaan tarjonta ei ole niukkaa: jonka tarjontaa PCI-konsulttiyrityksen mukaan koskeva ennuste on, että ”vuodesta 1998 alkaen polyesterifila- menttilangan markkinat kasvavat nopeasti ja jatkuvasti aina vuoteen 2005 asti”. Polyesterifilamenttilangan kysynnän uskotaan kasvavan tasaisesti, mutta tuotanto- kapasiteetti ei kasva. Alan yritykset myöntävät, että suuri osa tuotantokapasi- teetista on vanhentunutta. Vaikka tuotantokapasiteettia voi kokonaisuutena tarkas- teltuna olla liikaa, Brilén on vuodesta 1996 lähtien kohdannut myymiensä ja valmistamiensa tuotteiden liikakysyntää. Tämän vuoksi yritys ei usko, että arvioi- taessa Brilénin kokoisen yrityksen investoinnin sopi- vuutta voitaisiin soveltaa kaikkien tuotteiden kokonais- tarjontaan ja kunkin tuotteen kokonaiskysyntään perus- tuvaa laskelman. Brilén katsoi, että arvioitaessa tuen soveltuvuutta olisi yrityksen koon vuoksi keskityttävä sen toiminnan tuotteittain jaoteltuun todelliseen tilantee- seen eikä kokonaistietoihin. L 268/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 10. 1999 Intrastat-tilastot osoittavat, että Espanjan kauppatase oli vuonna 1997 vuositasolla yli 12 000 tonnia alijää- mäinen. Tämä vastaa yhteisön ulkopuolisten maiden tuonnin määrää, tarkasteltaessa tilanne on samanlainen. ja yhteisön tasolla 36) Mitä tulee 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa mainit- tuun poikkeukseen, on selvää, että tuella ei pyritä edistä- mään Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta eikä poistamaan Espanjan taloudessa olevaa vakavaa häiriötä. Espanjan hallitus ei ole myöskään perustellut tukea näillä seikoilla. 30) 31) 32) 33) 34) 35) IV Espanjan huomautukset Espanjan viranomaiset toistivat 10 päivänä kesäkuuta 1998 päivätyssä kirjeessä olennaisilta osin ne näke- mykset, jotka Brilén oli esittänyt menettelyn aikana. Lisäksi viranomaiset totesivat, että ehdotettu tuki, jonka intensiteetti on 10 prosenttia (brutto), ei ole edes 50 prosenttia joka Aragonian taloudellisella tukialueella on 20 prosentin nettoavustusekvivalentti. alueellisen tuen enimmäismäärästä, V Arviointi tuesta Komission on ensinnäkin selvitettävä, onko menettelyn kohteena oleva toimenpide perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Saatavilla olevien tietojen perusteella komissio on päätynyt seuraa- vaan näkemykseen: Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa annetun periaatteen mukaan tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotan- nonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, ellei tukea voida muulla perusteella sallia. Vastaavasti ETA-sopi- muksen 61 artiklan 1 kohdassa todetaan, että tällaiset tuet eivät ole yhteensopivia ETA-sopimuksen kanssa, ellei niitä voida sallia muulla perusteella. Ehdotus tuen myöntämisestä Brilénille kuuluu selvästi perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan ja ETA- sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, koska tuen avulla yritys voisi toteuttaa tiettyjä investoin- teja vastaamatta itse kaikista kustannuksista. Tuettu tuote olisi polyesterilanka, joka yhdistetyssä tullinimik- keistössä 5402 42 00, 5402 43 10 ja 5402 43 90. Koska näiden tuotteiden kauppa ETA-alueella on merkittävää (sen määrä oli vuonna 1997 noin 48 000 tonnia), ehdotetut tuet voivat vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan perustamissopi- muksen 87 artiklan 1 kohdassa ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. nimikkeillä esiintyy (CN) Koska komissio on näin määritellyt Brilénille ehdotetun tuen valtiontueksi, soveltuuko kyseinen tuki yhteismarkkinoille. sen on ratkaistava, Edellä mainittua periaatetta koskevat, perustamissopi- muksen 87 artiklan 2 kohdassa sallitut poikkeukset eivät tuen luonteen ja tavoitteiden vuoksi sovellu käsiteltävänä olevaan tapaukseen. 37) Mitä tulee 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa mainit- tuun poikkeukseen, on selvää, että tuella ei pyritä edistä- mään kulttuuria tai kulttuuriperintöä. 38) Mitä tulee 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa mainittuihin, tiettyjen alueiden kehitystä edistävää tai helpottavaa tukea koskeviin poikkeuksiin, komissio huomauttaa, että alue, jolle Brilén on sijoittautunut, kuuluu 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisiin tukikelpoisiin 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa sallittu poikkeus koskee tukia, joilla edistetään tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Perustamissopimuksen alueisiin. 39) 40) Barbastron alueelle voidaan myöntää aluetukea 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. Komissio on hyväksynyt kyseisen alueen aluetukiohjelman (1) ja siihen myöhemmin tehdyssä muutoksessa (2) määrännyt tuen intensiteetin enimmäismääräksi 20 prosenttia tukikelpoi- sesta investoinnista. Tuen myöntämisen ehtona on uuden käyttöomaisuuden hankkiminen ja työpaikkojen säilyttäminen. Alueellista valtiontukea koskevan sään- nöstön mukaisesti (3) perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määritellystä tuen yhteismarkkinolle soveltu- mattomuuden periaatteesta voidaan poiketa aluetuen suhteen vain, jos voidaan taata tasapaino tuen aiheutta- mien kilpailun vääristymien ja vaikeuksissa olevan alueen kehittämiseen osoitetusta aiheutuvien etujen välillä. tuesta Tässä tapauksessa investointi kohdistuu pääosin uusien laitteiden hankintaan sekä kiinteistöjen ja oheistilojen rakentamiseen. Pyrkimyksenä on ottaa käyttöön uutta tekniikkaa, jolla parannetaan tuottavuutta ja tehokkuutta mutta johon liittyy myös päästötasojen alentaminen. Tuen myöntämisen ehtona on nykyisten 266 työpaikan säilyttäminen ja 25 uuden työpaikan syntyminen. Inves- tointi voi näin ollen edistää Barbastron alueen kehitystä. Tuen intensiteetti ja muut ehdotuksen piirteet, joiden mukaisesti tuki myönnetään osana alueel- lista tukijärjestelmää 201,2 miljoonan pesetan (1,21 miljoonan euron) tukiosuutena 2 012 miljoonan pesetan (12,09 miljoonan euron) investoinnista, vastaavat komis- sion hyväksymän alueellisen tukiohjelman ehtoja. (10 prosenttia) (1) Komission tiedonanto, EYVL C 251, 29. 9. 1988, s. 4. (2) EYVL C 25, 31. 1. 1996, s. 3. (3) EYVL C 74, 10. 3. 1998, s. 9. 16. 10. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 268/23 41) 42) 43) 44) synteettikuitujen alaan on Alueellisen tuen vaikutus kuitenkin otettava huomioon myös yhteisön vähiten kehittyneillä alueilla. Vuodesta 1977 alkaen synteettikui- tujen valmistajille myönnettävää tukea koskevat ehdot on esitetty alaa koskevassa säännöstössä. Koska Brilén on synteettikuitujen valmistaja ja ehdotettu tuki on tarkoitettu polyesterifilamenttilankaa valmis- tavan laitoksen nykyaikaistamiseen, tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille sopivana vain, se on edellä mainitun säännöstön mukaista. jos Nykyisessä säännöstössä vaaditaan ilmoittamaan kaikki ja kaikenmuotoiset tuen myöntämisestä ehdotukset synteettikuitujen valmistajille riippumatta siitä, onko komissio hyväksynyt kyseisen suunnitelman (ellei tuki vastaa vähämerkityksisen tuen määritelmää (1)), jos tarkoituksena on tukea suoraan — kaikkien polyesteriin, polyamidiin, akryyliin tai polypropyleeniin perustuvien kuitujen ja lankojen suulakepuristuksella/ yleistyyppien teksturoinnilla niiden loppukäytöstä riippumatta, valmistamista — polymerisaatiota (mukaan lukien polykondensaatio), jos se on käytettyjen koneiden osalta integroitu suulakepuristuksella valmistamiseen, taikka — mitä tahansa teollista prosessia, joka liittyy mahdol- lisen tuensaajan tai muun sen kanssa samaan yhty- mään kuuluvan yrityksen nykyiseen asennettuun suulakepuristusvalmistus-/teksturointikapasiteettiin ja joka kyseisessä liiketoiminnassa on käytettyjen koneiden osalta tavallisesti integroitu tällaiseen kapa- siteettiin. soveltaa komissio arvioidessaan Säännöstössä määritellään yksityiskohtaisesti perusteet, joita valvonnan soveltamisalaan kuuluvia ehdotuksia. Siinä todetaan muun muassa, että arvioitaessa ehdotetun tuen soveltu- vuutta perustekijä on tuen vaikutus asian kannalta merkityksellisten tuotteiden markkinoilla eli sen kuidun tai langan markkinoilla, joiden tuotantoa tuella tuettai- siin. Sääntöjen perusteella hyväksytään investointitukea ainoastaan a) suurille yrityksille, jotka eivät ole pk-yrityksiä, enintään 50 prosenttia suurim- masta mahdollisesta tukimäärästä, toisin sanoen yrityksille, — jos tuki johtaa merkityksellisen kapasiteetin huomattavaan vähenemiseen tai — jos merkityksellisten tuotteiden markkinoille on tunnusomaista tarjonnan rakenteellinen puute eikä johda merkityksellisen kapasiteetin huomattavaan kasvuun; tuki b) pk-yrityksille enintään 75 prosenttia suurimmasta mahdollisesta jos merkityksellisten tuotteiden markkinoille on tunnusomaista tarjonnan tukimäärästä, rakenteellinen puute eikä tuki johda merkityksellisen kapasiteetin huomattavaan kasvuun; c) pk-yrityksille enintään 100 prosenttia suurimmasta mahdollisesta tukimäärästä, — jos tuki johtaa merkityksellisen kapasiteetin huomattavaan vähenemiseen tai — jos merkityksellisten tuotteiden markkinoille on tunnusomaista tarjonnan rakenteellinen puute eikä johda merkityksellisen kapasiteetin huomattavaan kasvuun ja merkitykselliset tuotteet ovat innovatiivisia. tuki Espanjan viranomaisten ja yrityksen oman näkemyksen vastaisesti ei Briléniä voida pitää valtiontukea koskevissa säännöissä määriteltynä pk-yrityksenä. Komission suosi- tuksessa (2) esitetyn määritelmän mukaisesti yrityksen kokoa ei voida määrittää yrityksen toimialojen tai niiden alaluokkien mukaisesti. Brilén ei myöskään täytä riippu- mattomuusehtoa, koska se on SAMCA-konsernin tytär- yritys. Yritykseen on siis sovellettava suuryritysten inves- tointitukea koskevia perusteita. Ilmoituksen mukaisesti 40 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista liittyy toimintaan, joka ei kuulu sään- nöstön soveltamisalaan. Tällaista toimintaa on venytys, loimitus ja liistaus (nämä toiminnot eivät siis sisälly suulakepuristusvalmistukseen/teksturointiin eikä niitä integroida tällaisiin koneisiin). Loput 60 prosenttia liittyy suulakepuristusvalmistukseen ja kuuluu tämän vuoksi säännöstön soveltamisalaan. Koska hankkeen tarkoituk- sena on investoida uuteen käyttöomaisuuteen, tuen siir- täminen säännöstön soveltamisalaan kuuluvasta toimin- nasta muuhun toimintaan on pakostakin hyvin vähäistä. Tämän vuoksi komissio voi hyväksyä tuen osittamisen. Tällöin voitaisiin katsoa, että 60 prosenttia ehdotetusta tuesta kohdistuu suoraan sellaisen synteettikuitulangan (tässä tapauksessa polyesterifilamenttilangan) suulakepu- ristusvalmistukseen, joka kuuluu säännöstön soveltamis- alaan, ja loput 40 prosenttia ehdotetusta tuesta vastaa komission hyväksymää ohjelmaa mutta jää säännöstön soveltamisalan ulkopuolelle. Säännöstön soveltamisalaan kuuluvan 60 prosentin tukiosuuden osalta komissio ei voi hyväksyä Espanjan viranomaisten näkemystä, jonka mukaan suulakepuris- tusvalmistuksen ”yleinen” kapasiteetti ei lisääntyisi, sillä olennaista on säännöstön soveltamisalaan kuuluvien kuitujen ja erikoislankojen suulakepuristusvalmistuksen kapasiteetti näiden eri markkinat huomioon ottaen. Polyesterilangan suulakepuristusvalmistuksen vuotuinen kapasiteetti oli ennen hankkeen käynnistämistä 9 500 tonnia, ja hankkeen jälkeen sen on määrä olla 11 500 tonnia. Yrityksen oman ilmoituksen mukaan investointi siis kasvattaisi kyseisen (langan suulakepuristusvalmis- tuksen kapasiteettia 21 prosenttia. 45) 46) 47) (1) Komission tiedonanto, EYVL C 68, 6. 3. 1996, s. 9. (2) EYVL L 107, 30. 4. 1996, s. 4. L 268/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 10. 1999 48) 49) 50) 51) Vaikka tämän alan tuotantokapasiteetin käyttöasteet Euroopan talousalueella ovat parantuneet viime vuosina, ne ovat keskimäärin olleet epätyydyttäviä ja nousseet enimmäkseen rationalisoinnin avulla. Kuten komissio totesi ilmoituksessa menettelyn aloittamisesta, polyesteri- tekstiilifilamenttilangan tuotantokapasiteetin käyttöaste ETA-alueella oli noin 74 prosenttia vuonna 1994, noin 78 prosenttia vuonna 1995 ja noin 82 prosenttia vuonna 1996. Espanjan viranomaiset eivät ole kiistäneet näitä lukuja. Vaikka tuotantokapasiteetin käyttöaste nousi 89 prosenttiin vuonna 1997, vuoden 1998 alus- tavat luvut osoittavat 84 prosentin käyttöastetta. Alan markkinoilla ei näytä olevan tarjonnan rakenteellista vajausta, sillä säännöstön mukaan kyseisen kuidun tai langan keskimääräisen tuotantokapasiteetin käyttöasteen olisi pitänyt olla vähintään 90 prosenttia edellisen kahden vuoden aikana, jos tarjonnassa on rakenteellista vajausta. Saatavilla olevien tietojen perusteella teksturoidun polyesterikuidun kulutus on ETA-alueella kasvanut vuosien 1995 ja 1997 välillä 458 000 tonnista 569 000 tonniin ja samana aikana tuonti ETA-alueen ulkopuolelta on kasvanut 68 000 tonnista 104 000 tonniin, mutta vaikuttaa siltä, tämä suuntaus johtuu pääosin Aasian tuottajien valtavan ja yhä kasvavan ylikapasiteetin aiheuttamasta voimakkaasta paineesta eikä niinkään ETA-alueen sisäisistä tarjontatekijöistä. Lisäksi kyseinen yritys ilmoittaa itse, että haettu tuki vastaa vain 10:tä prosenttia suunnitellusta investoinnista ja ainoastaan 1,6:ta prosenttia myynnistä, eikä tukea tämän vuoksi voida pitää investointipäätöksen kannalta merkittävänä. Ehdotetun tuen 40 prosentin loppuosuus koskee erityi- sesti venytys-, loimitus- ja liistausprosesseja, jotka eivät sisälly suulakepuristus- tai teksturointiprosessiin ja joita ei ole integroitu näissä käytettäviin koneisiin. Näin ollen ne eivät kuulu säännöstön soveltamisalaan. Kun tuki ositetaan, sen intensiteetti pysyy ennallaan 10 prosen- tissa. Tukeen liittyvä investointi koskee uuden käyttö- omaisuuden hankintaa, ja se näyttää joka tapauksessa turvaavan 25 uuden työpaikan syntymisen, sillä yri- tyksen mukaan maksettavan tuen määrä ei vaikuta merkittävästi investointipäätöksen tekemiseen. Tämän vuoksi tuki täyttää edellä mainitun, komission hyväk- symän ohjelman ehdot. valmistuskapasiteettia 21 prosenttia. Polyesterifilamentti- kuitujen valmistuskapasiteetin käyttöaste on ETA- alueella viime vuosina pysytellyt keskimäärin alle 90 prosentissa. Kyseisillä markkinoilla ei siis näyttäisi olevan säännöstössä tarkoitettua rakenteellista tarjonnan niuk- kuutta. Komissio toteaa tämän vuoksi, että Brilénille ehdotettua tukiosuutta, joka kuuluu säännöstön soveltamisalaan ja joka on määrältään 120 720 000 Espanjan pesetaa (725 541,81 euroa), ei voida pitää säännöstön mukai- sena, eikä se näin ollen sovellu yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan. Toisaalta komissio ei näe esteitä tukiosuudelle, joka on määrältään 80 480 000 Espanjan pesetaa (483 694,54 euroa) ja joka vastaa komission hyväksymää tukioh- jelmaa mutta ei kuulu säännöstön soveltamisalaan, 53) 54) ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Valtiontuki, jonka Espanja aikoo myöntää Brilén SA:lle ja jonka määrä on 725 541,81 euroa, ei sovellu yhteismarkkinoille. Tämän vuoksi tätä tukea ei saa myöntää. 2 artikla Valtiontuki, jonka Espanja aikoo myöntää Brilén SA:lle ja jonka määrä on 483 694,54 euroa, soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla. Näin ollen tämä tuki hyväksytään. 3 artikla Espanjan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattami- seksi toteuttamansa toimenpiteet. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle. VI Päätelmät Tehty Brysselissä 1 päivänä heinäkuuta 1999. 52) Brilén on suuryritys, ja se valmistaa synteettikuituja, jotka kuuluvat synteettikuitualan tukeen sovellettavan säännöstön piiriin. Ilmoitetusta tuesta 60 prosenttia kohdistuu suoraan yleistyyppisen synteettikuidun suula- kepuristusvalmistukseen, ja se kasvattaa kyseisen kuidun Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen


title: Decyzja Komisji z dnia 1 lipca 1999 r. ustalająca przybliżony podział przydzielonych środków między Państwa Członkowskie dla celu 1 funduszy strukturalnych w latach 2000-2006 (notyfikowana jako dokument nr C(1999) 1769)

eurovoc_concepts:
EU programme
Structural Funds
commitment of expenditure
development aid
less-favoured region

formats: html pdf print

text: 86 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 14/t. 1 31999D0501 27. 7. 1999 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 194/49 DECYZJA KOMISJI z dnia 1 lipca 1999 r. ustalająca przybliżony podział przydzielonych środków między Państwa Członkowskie dla celu 1 funduszy strukturalnych w latach 2000-2006 (notyfikowana jako dokument nr C(1999) 1769) (1999/501/WE) KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając rozporządzenie Rady (WE) nr 1260/1999 z dnia 21 czerwca 1999 r. ustanawiające przepisy ogólne w sprawie fun- duszy strukturalnych (1), w szczególności jego art. 7 ust. 3 akapit pierwszy, a także mając na uwadze, co następuje: (1) (2) (3) Artykuł 1 akapit pierwszy pkt 1 rozporządzenia (WE) nr 1260/1999 stanowi, że cel 1 funduszy strukturalnych polega na promowaniu rozwoju i dostosowania struktu- ralnego regionów opóźnionych w rozwoju. Artykuł 7 ust. 2 akapit drugi rozporządzenia (WE) nr 1260/1999 stanowi, że 69,7 % środków przyznanych w ramach funduszy strukturalnych przeznacza się na cel 1, w tym 4,3 % w ramach uzgodnień dotyczących pomocy tymczasowej. Artykuł 7 ust. 3 akapit pierwszy rozporządzenia (WE) nr 1260/1999 stanowi, że Komisja powinna stosować przejrzyste procedury przy dokonywaniu przybliżonego podziału przydzielonych środków przypadających na Pań- stwo Członkowskie, dostępnych dla tworzenia programów na lata 2000-2006, w pełni uwzględniając do celów 1 i 2 jedno obiektywne kryterium lub więcej, podobne do kry- teriów stosowanych we wcześniejszym okresie, objętym rozporządzeniem Rady (EWG) nr 2052/88 z dnia 24 czerwca 1988 r. w sprawie zadań funduszy struktural- nych i ich skuteczności oraz w sprawie koordynacji dzia- łań funduszy między sobą i z operacjami Europejskiego Banku Inwestycyjnego i innymi istniejącymi instrumen- tami finansowymi (2), ostatnio zmienionym rozporządze- niem (WE) nr 3193/94 (3), a mianowicie: liczba kwalifiku- jącej się ludności, koniunktury w regionie, koniunktury w kraju i względnej dotkliwości problemów struktural- nych, w szczególności poziomu bezrobocia. (4) Artykuł 7 ust. 3 akapit trzeci rozporządzenia (WE) nr 1260/1999 stanowi w odniesieniu do celów 1 i 2, że podziały te powinny rozróżniać przydział środków przy- znawanych dla regionów oraz dla obszarów korzystają- cych z tymczasowego wsparcia, a także że podziały te (1) Dz. U. L 161 z 26. 6. 1999, str. 1. (2) Dz. U. L 185 z 15. 7. 1988, str. 9. (3) Dz. U. L 337 z 24. 12. 1994, str. 11. należy określać, kierując się kryteriami wymienionymi w pierwszym akapicie tego artykułu oraz że roczny podział tych przyznanych środków powinien być degresywny począwszy od dnia 1 stycznia 2000 r. i musi być niższy w 2000 r. niż w 1999 r. ; profil tymczasowego wsparcia może być dostosowany do konkretnych potrzeb poszcze- gólnych regionów; Komisja wzięła pod uwagę prośby Państw Członkowskich w tym względzie, uwzględniając roczny podział środków w ramach funduszy struktural- nych wymienionych w załączniku do rozporządzenia (WE) nr 1260/1999. Artykuł 7 ust. 4 akapit pierwszy rozporządzenia (WE) nr 1260/1999 ustanawia w ramach celu 1 program wspie- rający proces pokojowy w Irlandii Północnej (Peace) na lata 2000-2004, służący Irlandii Północnej i obszarom gra- nicznym Irlandii, na tych samych warunkach, jak warunki dotyczące programu na lata 1994-1999. Artykuł 7 ust. 4 akapit drugi rozporządzenia (WE) nr 1260/1999 ustanawia w ramach celu 1 na lata 2000- 2006 program specjalnego wsparcia dla szwedzkich regio- nów typu NUTS II, nie uwzględnionych na wykazie poda- nym w art. 3 ust. 2 tego rozporządzenia, a spełniających kryteria określone w art. 2 protokołu 6, załączonego do Aktu Przystąpienia: Austrii, Finlandii i Szwecji (4). Deklaracja Komisji załączona do protokołu z posiedzenia Rady z dnia 21 czerwca 1999 r. określa metodę, którą Komisja będzie stosować, ustanawiając przybliżony podział środków przyznanych w ramach celu 1 przypada- jących na Państwa Członkowskie, zgodnie z art. 7 ust. 3 akapit pierwszy rozporządzenia (WE) nr 1260/1999. Uwzględniając tę metodę, w ust. 44 lit. a), b), c), e), f), h), i) oraz j) konkluzji Prezydencji Rady Europejskiej z posiedze- nia w Berlinie w dniach 24 i 25 marca 1999 r. określono kwoty odnoszące się do poszczególnych wypadków na lata 2000-2006, (5) (6) (7) (8) PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ: Artykuł 1 Przybliżone kwoty przydzielonych środków w ramach celu 1, przypadające na dane Państwo Członkowskie w latach 2000-2006, włączając program Peace oraz programy specjalne dla regionów szwedzkich, wymienione są w załączniku I. (4) Dz. U. L 1 z 1. 1. 1995, str. 11. 14/t. 1 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 87 Artykuł 2 Przybliżone kwoty przydzielonych środków na wsparcie tymczasowe w ramach celu 1 na lata 2000-2006 przypadające na dane Państwo Członkowskie w określonym roku wymienione są w załączniku II. Niniejsza decyzja skierowana jest do Państw Członkowskich. Artykuł 3 Sporządzono w Brukseli, dnia 1 lipca 1999 r. W imieniu Komisji Monika WULF-MATHIES Członek Komisji 88 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 14/t. 1 ZAŁĄCZNIK I Przybliżony podział przydzielonych środków przypadających na Państwo Członkowskie z funduszy strukturalnych w ramach celu 1 na lata 2000-2006 Państwo Członkowskie Regiony spełniające kryteria celu 1 Program Peace Programy specjalne dla regionów szwedzkich Wysokość przyznanych środków (w mln EUR (ceny z 1999 r. )) Belgia Dania Niemcy Grecja Hiszpania Francja Irlandia Włochy Luksemburg Niderlandy Austria Portugalia Finlandia Szwecja Zjednoczone Królestwo — — 19 229 20 961 37 744 3 254 1 215 21 935 — — 261 16 124 913 372 4 685 Ogółem 126 693 — — — — — — 100 — — — — — — — 400 500 — — — — — — — — — — — — — 350 — 350 14/t. 1 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 89 Przybliżony podział przydzielonych środków przypadających na Państwo Członkowskie na wsparcie przejściowe z funduszy strukturalnych w ramach celu 1na lata 2000-2006 ZAŁĄCZNIK II Państwo Członkowskie 2000 2001 2002 2003 2004 Belgia Dania Niemcy Grecja Hiszpania Francja Irlandia Włochy Luksemburg Niderlandy Austria Portugalia Finlandia Szwecja Zjednoczone Królestwo 105 — 122 — 78 83 400 32 — 23 — 650 — — 216 100 — 121 — 67 81 350 30 — 21 — 640 — — 204 95 — 121 — 56 79 300 28 — 20 — 610 — — 193 95 — 120 — 45 79 250 26 — 19 — 350 — — 181 91 — 119 — 37 78 200 25 — 18 — 300 — — 166 Ogółem 1 709 1 614 1 502 1 165 1 034 2005 90 — 118 — 37 76 150 24 — 17 — 271 — — 133 916 (w mln EUR (ceny z 1999 r. )) 2006 Ogółem 49 — 8 — 32 75 625 — 729 — 352 551 123 1 773 22 — 5 — 84 — — 73 471 187 — 123 — 2 905 — — 1 166 8 411


title: Ændret forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 79/112/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne

eurovoc_concepts:
advertising
alcoholic beverage
approximation of laws
foodstuff
labelling

text: 27. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 177 E/11 ˘ndret forslag til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv om (cid:230)ndring af direktiv 79/112/E(cid:216)F om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes lovgivning om m(cid:230)rkning af og pr(cid:230)sentationsm(cid:229)der for levnedsmidler samt om reklame for s(cid:229)danne (1) (2000/C 177 E/02) (E(cid:216)S-relevant tekst) KOM(1999) 339 endelig udg. (cid:151) 97/0027(COD) (Forelagt af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 250, stk. 2 af 1. juli 1999) (1) EFT C 106 af 4. 4. 1997, s. 5. OPRINDELIGT FORSLAG ˘NDRET FORSLAG EUROPA-PARLAMENTET OG R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION HAR (cid:151) U(cid:230)ndret under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 95, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg, i henhold til fremgangsm(cid:229)den i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, og ud fra fłlgende betragtninger: (1) I artikel 6, stk. 3 i direktiv 79/112/E(cid:216)F er det fastsat, at »med hensyn til drikkevarer, der indeholder mere end 1,2 volumenprocent alkohol, vedtager R(cid:229)det, p(cid:229) forslag af inden udlłbet af en frist p(cid:229) fire (cid:229)r fra Kommissionen, dette direktivs meddelelse reglerne for angivelse af ingredi- enser«; (2) for at bidrage til virkeliggłrelsen af et hłjt sundhedsniveau og til beskyttelse af forbrugernes sundhed sikres der p(cid:229) levnedsmiddelomr(cid:229)det, is(cid:230)r hvad ang(cid:229)r alkoholholdige drikkevarer, en passende forbrugeroplysning, bl. a. ved angi- velse af ingredienser i m(cid:230)rkningen; dette er s(cid:229) meget mere nłdvendigt, som der i de seneste (cid:229)r er dukket stadig flere alkoholholdige drikkevarer op p(cid:229) markedet, hvis sammen- s(cid:230)tning og pr(cid:230)sentation klart er udviklet med henblik p(cid:229) salg til unge; f(cid:230)lles bestemmelser om er m(cid:230)rkning af alkoholholdige drikkevarer absolut p(cid:229)kr(cid:230)vet for udbygning og opretholdelse af det f(cid:230)lles marked for disse produkter; endvidere (3) medlemsstaterne kunne ikke n(cid:229) til enighed om det fłrste som Kommissionen fremsatte inden for dette forslag, mandat (1). U(cid:230)ndret (4) der błr tages hensyn til de forhold, der fremg(cid:229)r af den retspraksis fra De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Domstol, som siden er fremkommet, vedrłrende m(cid:230)rkning af alkoholhol- dige drikkevarer (2). ___________ (1) EFT C 281 af 26. 10. 1982, s. 3 og EFT C 122 af 14. 5. 1992, s. 12. (2) Siden EF-Domstolens dom i sag nr. 178/84 »Lov om łls renhed« af 12. 3. 1987, s(cid:230)rlig pr(cid:230)mis 35 og 36. C 177 E/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 27. 6. 2000 OPRINDELIGT FORSLAG ˘NDRET FORSLAG (5) det p(cid:229)hviler EU’s lovgivningsmyndighed at fasts(cid:230)tte de forholdsregler, der błr tr(cid:230)ffes i henhold til denne rets- praksis (cid:151) (6) Kommissionens afgłrelse 97/579/EF (1), błr hłres vedrł- direktiv i rende 79/112/E(cid:216)F, n(cid:229)r det kan have indvirkning p(cid:229) folkesund- heden; forbindelse med spłrgsm(cid:229)l alle UDSTEDT F(cid:216)LGENDE DIREKTIV: U(cid:230)ndret Artikel 1 1) Artikel 6, stk. 3, af direktiv 79/112/E(cid:216)F affattes s(cid:229)ledes: 1) Artikel 6, stk. 3, af direktiv 79/112/E(cid:216)F affattes s(cid:229)ledes: De n(cid:230)rmere regler for m(cid:230)rkning af ingredienserne i »3. drikkevarer, der indeholder mere end 1,2 volumenprocent alkohol, fasts(cid:230)ttes inden for en frist p(cid:229) De n(cid:230)rmere regler for m(cid:230)rkning af ingredienserne i »3. drikkevarer, der indeholder mere end 1,2 volumenprocent alkohol, fasts(cid:230)ttes inden for en frist p(cid:229) fem (cid:229)r fra 1. juli 2000 a) med hensyn til: a) med hensyn til: (cid:151) vin (1), herunder mousserende vine (2), hedvine og perlevine (3), der udbydes til salg til forbrugerne; (cid:151) vin (1), herunder mousserende vine (2), hedvine og perlevine (3), der udbydes til salg til forbrugerne; (cid:151) delvis g(cid:230)ret druemost (2); (cid:151) delvis g(cid:230)ret druemost (2); (cid:151) alkoholholdige drikkevarer (4); (cid:151) alkoholholdige drikkevarer (4); (cid:151) aromatiserede vine (5), (cid:151) aromatiserede vine, aromatiserede vinbaserede drik- kevarer, aromatiserede cocktails af vinprodukter (5); inden for herfor, rammerne af de s(cid:230)rlige EU-bestemmelser inden for herfor, rammerne af de s(cid:230)rlige EU-bestemmelser b) med hensyn til efter fremgangsm(cid:229)den i artikel 17. b) med hensyn til hver kategori af andre produkter efter fremgangsm(cid:229)den i artikel 17. Gennemfłrelsen af de bestemmelser, der vedtages i henhold til disse procedurer, sker samtidig for alle drikkevarer, der er n(cid:230)vnt i litra a) og b). Gennemfłrelsen af de bestemmelser, der vedtages i henhold til disse procedurer, sker samtidig for alle drikkevarer, der er n(cid:230)vnt i litra a) og b). For alle disse varer anfłres der fłlgende: »Indeholder«. ___________ (1) R(cid:229)dets forordning nr. 2392/89 (EFT L 232 af 9. 8. 1989, foran ingredienslisten For alle disse varer anfłres der fłlgende: »Indeholder« ___________ (1) R(cid:229)dets forordning nr. 2392/89 (EFT L 232 af 9. 8. 1989, foran ingredienslisten s. 13). s. 13). (2) R(cid:229)dets forordning nr. 2333/92 (EFT L 231 af 13. 8. 1992, (2) R(cid:229)dets forordning nr. 2333/92 (EFT L 231 af 13. 8. 1992, s. 9). (3) R(cid:229)dets forordning nr. 3895/91 (EFT L 368 af s. 9). (3) R(cid:229)dets forordning nr. 3895/91 (EFT L 368 af 31. 12. 1991, s. 1). 31. 12. 1991, s. 1). (4) R(cid:229)dets forordning nr. 1576/89 (EFT L 160 af 12. 6. 1989, (4) R(cid:229)dets forordning nr. 1576/89 (EFT L 160 af 12. 6. 1989, s. 1). s. 1). (5) R(cid:229)dets forordning nr. 1601/91 (EFT L 149 af 14. 6. 1991, (5) R(cid:229)dets forordning nr. 1601/91 (EFT L 149 af 14. 6. 1991, s. 1). « s. 1). « ___________ (1) EFT L 237 af 28. 8. 1997, s. 18. 27. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 177 E/13 OPRINDELIGT FORSLAG ˘NDRET FORSLAG 2) Der inds(cid:230)ttes som artikel 14a: »Artikel 14a Den Videnskabelige KomitØ for Levnedsmidler, der er nedsat ved Kommissionens afgłrelse 97/579/EF, skal hłres vedrł- rende alle spłrgsm(cid:229)l i forbindelse med direktiv 79/112/E(cid:216)F, n(cid:229)r det kan have indvirkning p(cid:229) folkesundheden. « Artikel 2 U(cid:230)ndret Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne


title: 1999/672/EC: Commission Decision of 1 July 1999 on State aid which Spain is planning to implement in favour of Brilén SA (notified under document number C(1999) 2131) (Text with EEA relevance) (Only the Spanish text is authentic)

eurovoc_concepts:
Spain
State aid
aid to industry
man-made fibre
textile industry

text: 16. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 268/19 II (Acts whose publication is not obligatory) COMMISSION COMMISSION DECISION of 1 July 1999 on State aid which Spain is planning to implement in favour of Brilén SA (notified under document number C(1999) 2131) (Only the Spanish text is authentic) (Text with EEA relevance) (1999/672/EC) THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular the first subparagraph of Article 88(2) thereof, Having regard to the Agreement on the European Economic Area, and in particular Article 62(1)(a) thereof, Having given interested parties notice, in accordance with the abovementioned Articles, to submit their comments (1) and having regard to those comments, Whereas: I. Procedure (1) (2) By letter dated 2 December 1997, Spain notified the Commission of a proposal to grant aid to Brilén SA, a company located at Barbastro in the Autonomous Community of Aragon (Brilén). By letter dated 22 December 1997, the Commission requested additional information. The Spanish authorities responded by letter of 12 February 1998. By letter dated 4 May 1998 the Commission informed Spain of its decision to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the planned aid. Spain submitted its comments by letter of 10 June 1998. the EC Treaty in respect of (4) (5) (6) (3) The Commission Decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Commu- (7) (1) OJ C 199, 25. 6. 1998, p. 12. nities (1). The Commission invited interested parties to submit their comments on the aid. The Commission received comments from interested parties. It forwarded them to Spain, which was given the opportunity to react; its comments were received by letters dated 2 October 1998 and 20 May 1999. On 27 October 1998 a meeting was held between the Commission, the Spanish authorities and representatives of the company. By letter of 29 October 1998 the Commission invited the Spanish authorities to submit further comments. The Spanish authorities responded by letter dated 19 January 1999. By letter of 4 February 1999, the Commission requested clarification on certain points. The Spanish Government replied by letter dated 9 April 1999. II. Description of the aid The recipient Brilén belongs to the Samca group, also based in Aragon and active chiefly in the mining, agriculture, chemical, textiles, construction and other sectors. The group has a total workforce of 4 000, with plants spread across the whole of Spain and in other countries including France, Italy and Argentina. Brilén has a workforce of 266 and in 1996 generated turnover of ESP 6 059 million. Brilén produces and processes polyester and, as part of its activities in the textiles sector, has two product lines: polyester textile filament yarn and PET/staple fibre. The raw material for the manufacture of these products is L 268/20 EN Official Journal of the European Communities 16. 10. 1999 supplied by the company's in-house polymerisation plant (32 000 tonnes per year). Its extrusion capacity for textile yarn of 19 370 tonnes per year determined the maximum combined output of the two end-products. (8) Output in 1994 was 7 554 tonnes of filament yarn and 6 546 tonnes of PET/staple fibre, i. e. an extrusion capacity utilisation rate of 73 %. (16) (9) [. ] (*) (10) Given the obsolescence of its production technology and the poor health of the market in staple fibre, a business plan was implemented over the period 1992-96 in order to bring production into line with new market require- ments. Consequently, the PET/staple production line was dismantled and the company focused on the production filament yarn of i. e. before the Investment (1997) was 9 987 tonnes, 52 % of total extrusion capacity. filament yarn. Total production of (11) (12) (13) (14) in bobbins; The polyester filament yarn line produces continuous filament yarn presented in cops; spin-draw yarn (SDY) presented yarn (DWY) presented in bobbins; pre-oriented yarn (POY) presented in bobbins; and warped and sized yarn presented in beams. The market for the intermediate products man- ufactured by Brilén is the textiles industry, including the garment, hosiery and decoration sectors. draw-winder The company exports about 30 % of its output to other Member States and about 5 % to the rest of the world, a pattern which is not expected to change significantly after the completion of the project. The Spanish authorities stressed that the company acts as a major driving-force in the regional economy, both through its own business activity and through the indirect employment it generates. The project stated that exclusively to the The Spanish authorities the investment project was to be carried out between 1997 and 1998 technological and would relate rationalisation and upgrading of the polyester yarn production plant. While polymerisation capacity was to remain the same (32 000 tonnes), extrusion capacity for continuous filament yarn would increase from 9 500 tonnes per year to 11 500 tonnes, with an equivalent reduction in PET/flock production from 22 500 tonnes to 20 500 tonnes. Nominal textile yarn production capacity was to remain unchanged at 19 370 tonnes per year. Thus, after the project, the capacity utilisation rate was expected to be 59 %. (15) According to the Spanish authorities, the combined capacity for these products will not change following the investment. Instead there will be a reorientation of production with a switch from staple fibre, for which the prospects are disappointing owing to the evolution (*) Business Secret of customers' quality and cost requirements, to polyester textile filament yarn, for which the market prospects are more promising. The investment is to cover four areas of production and concerns chiefly the purchase of new machinery, including a spinning line to produce spun dyed yarn, a draw winder draw-twisters and draw-warping lines. It will also include construction works and other ancillary installations, including electricity, steam, compressed air, air conditioning, internal transport, control equipment and safety systems. The company's intention is to opt for a new technology which allows a high degree of intermingling of the yarn filaments. This will improve the company's competitiveness and reduce pollution in the subsequent texturing processes. The company will thus be able to increase its market share in polyester yarn in its different presentations (bobbins, cops and beams) by entering the medium-high price markets. The project will begin to reverse the effects of the policy of abandonment and disinvestment in this sector in Spain which the main European producers have been pursuing over the last decade, in favour of their own domestic plants. As a result of the project 25 new jobs will be created. (17) While 40 % of the planned investment will relate to activities falling outside the scope of the Code on aid to the synthetic fibres industry (1) (the Synthetic Fibres Code), the scope and provisions of which have period- ically been amended, most recently in 1999 (2), namely the drawing, warping and sizing operations (i. e. these processes do not form part of the extrusion/texturisation process and are not integrated with such machinery), the remaining 60 % will relate to the spinning area of production and therefore falls within the scope of the Synthetic Fibres Code. (18) As far as external trade is concerned, it is expected that increase its after exports, particularly to non-member countries. the company will the investment (19) costs the total eligible The Spanish authorities stated that investment amounted to ESP 2 012 million (EUR 12,09 million) and that the proposed aid was ESP 201,2 million (EUR 1,21 million), with an aid intensity of 10 %. The aid was to be awarded under the approved regional economic incentives scheme (3). The legal basis was Law No 50/1985 of 27 December 1985 (Law on regional incentives to correct economic imbal- ances between different parts of the country) (4), Royal Decree No 1535/1987 of 11 December 1987 (5) (regula- tions implementing Law No 50/1985) and Royal Decrees Nos 491/1988 of 6 May 1988 (6) and 2486/ 1996 of 5 December 1996 (7) (definition of eligible area in Aragon). The aid was to be conditional on the main- tenance of the 266 existing jobs and the creation of 25 new jobs. (1) OJ C 94, 30. 3. 1996, p. 11. (2) OJ C 24, 29. 1. 1999, p. 18. (3) Commission notice published in OJ C 251, 29. 9. 1988, p. 4. (4) Spanish official gazette (BOE) No 3, 3. 1. 1986, p. 790. (5) BOE No 299, 15. 12. 1987, p. 36729. (6) BOE No 124, 24. 5. 1988, p. 15821. (7) BOE No 3, 3. 1. 1997, p. 89. 16. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 268/21 (20) (21) (22) (23) (24) III. Comments by interested parties Comments were received from the International Rayon and Synthetic Fibres Committee (IRSFC) and from Brilén itself. fibres The IRSFC stated that it was the representative body for the European man-made industry, with its member companies accounting for 85 % of European Community production. strongly supported full, It rigorous and impartial implementation of the Synthetic Fibres Code. It stressed that, in the case concerned, the relevant product, in terms of the Synthetic Fibres Code, was polyester textile yarn and that the proposed aid was intended to assist an investment project which would increase Brilén's capacity for producing that fibre. It noted that, although Brilén's total production capacity for man-made fibres would remain below the levels of some years previously, the Code permitted only capacity for the relevant product to be taken into account. It stated that capacity utilisation for the relevant product in the EEA in 1996/97 averaged only 86 %, making it clear the output of most producers was limited by that demand rather than supply factors. Owing to the strong pressure from suppliers in Asia, it anticipated that imports from outside the EEA would maintain or even slightly increase their level and that structural overca- pacity in this sector would continue at least until 2003. By letter dated 7 July 1998 Brilén submitted the following comments in response to the Commission's decision to initiate the procedure: (28) Brilén did not agree with the Commission's statement that ‘the company exports about 30 % of its output, a figure which is not expected to change significantly after the completion of the project. ’ The reality of the project was precisely the opposite: it was expected that the company would increase its exports, particularly to non- member countries, namely Argentina, Canada, the United States, Algeria and Israel. It did not agree that its investment project should be regarded as increasing its extrusion capacity. It stressed increase in extrusion capacity, that there was no real only a product substitution, namely a switch from standard staple fibre to specialised textile filament yarn. Between 1980 and 1994 the company had extrusion capacity of approximately 19 370 tonnes of fibre per year. Brilén was currently producing approximately 9 987 tonnes per year (96 dtex) of continuous filament, representing a capacity utilisation rate of only 52 %. After the polyester filament the company would produce 11 500 tonnes per year (100 increasing the capacity utilisation rate to 59 %. dtex), investment project, (25) It did not agree with the statement that the aid requested by Brilén would distort competition within the EEA. The aid requested represented only 10 % of the planned investment and only 1,6 % of the cost of sales and therefore could not significantly influence the invest- ment decision or the company's competitiveness. More- over, the expansion of Brilén's production of polyester textile filament yarn was not geared to the major commodities markets, in which there clearly existed excess capacity and which were not — and could not be — the target markets for a company of the size of Brilén. (26) It disagreed with the treatment of Brilén as one of the large firms in the sector rather than as a small or medium-sized enterprise following reasons: (SME), the for There were in fact four manufacturing plants that coex- isted within Brilén: — a plant producing polyester staple; — a polyester yarn spinning plant; — a warping and sizing plant; — a plant producing preforms for bottles. (27) Within each of these product ranges, Brilén would qualify as an SME on turnover and workforce criteria. As far as yarn production in particular was concerned, the company had a workforce directly employed of appro- ximately 180 workers and a turnover (1997) of appro- ximately ESP 4 000 million (EUR 24,04 million). Furthermore, the Samca group to which Brilén belonged did not have any other interests or own any other companies in the sector, which meant that, except from a financial standpoint, the company was isolated indus- trially. the Brilén's production accounted for only 5,5 % of estimated total demand for polyester filament yarn in western Europe, which stood at 174 000 tonnes in 1997. The proposed increase in polyester filament yarn capacity thus represented merely 1 % of demand in western Europe. (29) It disagreed with the claim that there was no shortage of supply, for the following reasons: According to consultants PCI, the forecast for supply was that ‘from 1998 onwards the market for polyester filament yarn will grow sharply and steadily until the year 2005’. It was expected that demand for polyester filament yarn would grow at a steady rate, while produc- tion capacity would stagnate. It was acknowledged among companies in the sector that a large proportion of production capacity was obsolete. Although surplus production capacity possibly existed on an aggregate basis, it was a fact that Brilén had since 1996 been facing excess demand for the products it manufactures and sells. It therefore doubted whether it was proper to apply a calculation based on the total supply of all products and total demand for each product to the analysis of the appropriateness of an investment by a company of the size of Brilén. It argued that the analysis of the appropriateness of the aid should focus on the real state of Brilén's business broken down by product rather than an aggregate data, in view of the company's small size. L 268/22 EN Official Journal of the European Communities 16. 10. 1999 The Intrastat statistics showed that Spain's trade balance for 1997 was in deficit to the tune of over 12 000 tonnes per year, corresponding to the volume of imports from non-member countries; a similar picture emerged if the situation was examined at Community level. (36) As far as the exception provided for by Article 87(3)(b) is concerned, the aid is clearly not intended to promote the execution of an important project of common Euro- pean interest or to remedy a serious disturbance in the Spanish economy. Nor has the Spanish Government attempted to justify the aid on such grounds. IV. Comments by Spain (30) By letter dated 10 June 1998, the Spanish authorities essentially reiterated the views expressed by Brilén in the course of the procedure, adding that the proposed aid, with an intensity of 10 % (gross), amounted to less than half of the regional aid ceiling, which for the Aragon Economic Development Area is 20 % net gram equi- valent. V. Assessment of the aid (31) The Commission must first determine whether or not the measure under examination constitutes State aid within the meaning of Article 87(1) of the Treaty. In the the information available the Commission's light of assessment is as follows: (32) Article 87(1) of the Treaty lays down the principle that, except where otherwise allowable, aid which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods is, in so far as it affects trade between Member States, incompat- ible with the common market. Similarly, Article 61(1) of the EEA Agreement states that, except where otherwise allowable, such aid is incompatible with the functioning of the Agreement. (33) The proposal to award aid to Brilén undoubtedly falls within the scope of Article 87(1) of the Treaty and Article 61(1) of the EEA Agreement as it would allow the company to carry out the investment in question without having to bear the full cost. The product which would be supported by the aid is polyester filament yarn falling under Combined Nomenclature codes 5402 42 00, 5402 43 10 and 5402 43 90. Since there is intra-EEA trade in these products (appro- significant ximately 48 000 tonnes in 1997) the proposed aid would be likely to distort competition and affect trade within the meaning of Article 87(1) of the Treaty and Article 61(1) of the EEA Agreement. (CN) (34) Having established that the proposed aid to Brilén constitutes the Commission must decide whether or not it is incompatible with the common market. state aid, (37) As regards the exception provided for by Article 87(3)(d) of the Treaty, the aid is clearly not intended to promote culture and heritage conservation. (38) With regard to the exceptions provided for in Article 87(3)(a) and (c) for aid that promotes or facilitates the development of certain areas, the Commission notes that the region in which Brilén is located is eligible for regional aid pursuant to Article 87(3)(c). The exception provided in Article 87(3)(c) of the Treaty is for aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest. (39) (40) as allows subsequently amended (2), The Barbastro area is eligible for regional aid under Article 87(3)(c) of the Treaty. In that particular area, the regional incentives scheme approved by the Commission decision (1), a maximum aid intensity of 20 % of the eligible invest- ment. Aid is granted for investment in new fixed assets and is conditional an the maintenance of existing jobs. Furthermore, in accordance with the guidelines on national regional aid (3), an exception to the incompati- bility principle established by Article 87(1) of the Treaty may be granted in respect of regional aid only if the equilibrium between the distortions of competition and the advantages of the aid in terms of the development of a less-favoured region can be guar- anteed. resulting In the case in point, the investment chiefly entails the purchase of new machinery and the construction of buildings and ancillary installations. The aim is to intro- duce new technology which will improve productivity and efficiency while reducing pollution levels. Grant of the aid is conditional on the company safeguarding the existing 266 jobs and creating 25 new ones. The invest- ment in question may therefore facilitate the develop- ment of the Barbastro area. The intensity (10 %) and other aspects of the proposal to award aid under the incentives scheme in the form of a grant of regional ESP 201,2 million (EUR 1,21 million) towards an investment of ESP 2012 million (EUR 12,09 million) are in accordance with the terms on which the regional incentives scheme was approved by the Commission. (35) The exceptions to that principle set out in Article 87(2) of the Treaty do not apply to the case in point, given the nature and objectives of the aid. (1) Commission notice published in OJ C 251, 29. 9. 1988, p. 4. (2) OJ C 25, 31. 1. 1996, p. 3. (3) OJ C 74, 10. 3. 1998, p. 9. 16. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 268/23 (41) However, the effects of regional aid on the synthetic fibres industry have to be controlled, even for the least developed areas of the Community. The conditions under which aid may be awarded to synthetic fibres producers have since 1977 been regulated by the Synthetic Fibres Code. (42) As Brilén is a producer of synthetic fibres and as the aid in question relates to the upgrading of a polyester yarn production plant, it could only be considered compatible with the common market if it was also in line with the Synthetic Fibres Code. (43) The Code requires the notification of any proposal to award aid to synthetic fibres producers in whatever form, irrespective of whether or not the Commission has authorised the scheme concerned and unless the aid would satisfy the de minimis (1) criterion, where the aid would be awarded by way of direct support for: (45) — extrusion/texturisation of all generic types of fibre and yarn based on polyester, polyamide, acrylic or polypropylene, irrespective of their end-uses, or — polymerisation (including polycondensation) where the is integrated with extrusion in terms of it machinery used, or — any ancillary process linked to the contemporaneous installation of extrusion/texturisation capacity by the prospective beneficiary or by another company in in the the group to which it belongs and which, specific business activity concerned, is normally integrated with such capacity in terms of the machi- nery used. (44) The Code sets out in detail the criteria to be applied when the Commission scrutinises proposals falling within its scope. It states, among other things, that in assessing the compatibility of the proposed aid the fundamental consideration is the effect of that aid on the markets for the relevant products, namely the fibre/yarn whose production would be supported by the aid. Under the Code, investment aid will only be authorised: (a) for larger firms, that is, firms that are not SMEs, at up to 50 % of the applicable aid ceiling: — if the aid would result in a significant reduction in the relevant capacity, or — if the market for the relevant products was char- acterised by a structural shortage of supply and the aid would not result in a significant increase in the relevant capacity, (b) for SMEs, at up to 75 % of the applicable aid ceiling if the market for the relevant products was charac- terised by a structural shortage of supply and the aid would not result in a significant increase in the relevant capacity, (c) for SMEs, at up to 100 % of the applicable aid ceiling: — if the aid would result in a significant reduction in the relevant capacity, or — if the market for the relevant products was char- acterised by a structural shortage of supply and the aid would not result in a significant increase in the relevant capacity and the relevant products were innovative. Contrary to the position taken by the Spanish authori- ties and the company, Brilén cannot be considered under the State aid rules to qualify as an SME. The definition laid down in the relevant Commission Recommenda- tion (2) does not allow the size of a company to be determined on the basis of sectors or subsectors of its activity. In any event Brilén does not meet the inde- pendence criterion, being a subsidiary of the Samca group. Consequently, the criteria for investment aid to larger firms are applicable. (46) According to the notification, 40 % of the eligible cost of the investment relates to activities falling outside the scope of the Synthetic Fibres Code, namely the drawing, warping and sizing operations (i. e. these processes do not form part of the extrusion/texturisation process and are not integrated with such machinery), while the remaining 60 % relates to the extrusion area of produc- tion and therefore falls within the scope of the Code. Since the project is for investment in new fixed assets, the risk of diversion of aid between activities covered by the Code and activities outside its scope is necessarily extremely small. The Commission is therefore able to accept, the proposed aid would be awarded in direct support for the extrusion of one of the generic types of synthetic fibre falling within the scope of control of the Code, namely polyester textile filament yarn, while the remaining 40 % of the proposed aid would be granted under a scheme approved by the Commission but falling outside the scope of the Code. in the same proportion, that 60 % of since what matters the Synthetic Fibres Code, (47) As regards the 60 % of the proposed aid which falls the within the scope of Commission cannot accept the Spanish authorities' assertion that there will be no ‘overall’ increase in extru- the extrusion sion capacity, capacity for the individual fibres and yarns covered by the Code in view of their different markets. The extru- sion capacity for polyester yarn was 9 500 tonnes per year prior to commencement of the project and will be 11 500 tonnes per year after its completion. Therefore, as the company itself acknowledges, the investment will give rise to an increase of 21 % in extrusion capacity for the relevant yarn. is (1) OJ C 68, 6. 3. 1996, p. 9. (2) OJ L 107, 30. 4. 1996, p. 4. L 268/24 EN Official Journal of the European Communities 16. 10. 1999 (48) Even though capacity utilisation rates in this sector at EEA level have improved in recent years, they have remained on average rather unsatisfactory and have increased only through rationalisation. The capacity utilisation rate for polyester filament yarn within the EEA was, as the Commission pointed out in its Decision to initiate the procedure, approximately 74 % in 1994, 78 % in 1995 and 82 % in 1996. The Spanish authori- ties have not challenged these figures. Although capacity utilisation rose to 89 % in 1997, draft figures for 1998 show a utilisation rate of 84 %. According to the Code, the capacity utilisation rate for production of the rele- vant fibre or yarn, averaged an an annual basis over the previous two years, would be expected to be at least there were a structural shortage of supply. 90 % if Consequently, there does not appear to be a structural shortage of supply in the relevant market, i. e. the market in polyester filament yarn. (49) Although, according to available data, consumption of textured polyester fibre within the EEA did increase from 458 000 tonnes in 1995 to 569 000 tonnes in 1997 and imports from outside the EEA rose from 68 000 tonnes to 104 000 tonnes over the same period, the trend would appear to be chiefly the result of strong pressure from suppliers in Asia, where excess capacity is huge and rising, rather than supply factors within the EEA. (50) (51) Furthermore, the aid the company points out requested amounts to only 10 % of the planned invest- ment and represents only 1,6 % of the cost of sales, so that it cannot be regarded as significantly influencing the investment decision. that the proposed aid relates to The remaining 40 % of processes, namely drawing, warping and sizing opera- tions, that do not form part of the extrusion/texturisa- tion process and are not integrated with such machinery. It therefore falls outside the scope of the Synthetic Fibres Code. As a result of the proportional calculation applied, the aid intensity of 10 % remains unchanged. The invest- ment linked to the aid is for the purchase of new fixed assets and, in any event, the creation of 25 new jobs appears to be ensured in as much as, according to the company, the aid granted will not perceptibly influence the investment decision as a whole. It consequently satisfies the conditions on which the abovementioned scheme was approved by the Commission. the amount of incentives regional VI. Conclusions (52) Brilén is a larger firm producing synthetic fibres that fall within the scope of the Synthetic Fibres Code. 60 % of the notified aid would be awarded in direct support for the extrusion of one of the generic types of synthetic fibre and would lead to an increase in production capacity for the relevant fibre of 21 %. The capacity utilisation rates for polyester filament yarn within the EEA have in recent years remained on average below the 90 % level. Consequently, there does not appear to be a structural shortage of supply in the relevant market as defined by the Code. (53) Accordingly, Fibres the part of the Commission finds that proposed aid to Brilén falling within the scope of the Synthetic to ESP 120 720 000 (EUR 725 541,81) cannot be consid- ered compatible with the Code and is therefore incom- patible with the common market and the functioning of the EEA Agreement. amounting Code and (54) On the other hand, the Commission does not raise objections in respect of that part of the aid, amounting to ESP 80 480 000 (EUR 483 694,54), which falls within a Commission-approved scheme but outside the scope of the Code, HAS ADOPTED THIS DECISION: Article 1 The State aid amounting to EUR 725 541,81 which Spain is planning to implement in favour of Brilén SA is incompatible with the common market. This aid may accordingly not be implemented. Article 2 The State aid amounting to EUR 483 694,54 which Spain is planning to implement in favour of Brilén SA is compatible with the common market in accordance with Article 87(1) of the Treaty. Implementation of this aid is accordingly authorised. Article 3 Spain shall inform the Commission, within two months following notification of this Decision, of the measures taken to comply with it. This Decision is addressed to the Kingdom of Spain. Article 4 Done at Brussels, 1 July 1999. For the Commission Karel VAN MIERT Member of the Commission


title: Komisijas lēmums (1999. gada 1. jūlijs), ar ko laikposmam no 2000. gada līdz 2006. gadam nosaka struktūrfondu 3. mērķa saistību apropriāciju paredzamo sadalījumu starp dalībvalstīm (izziņots ar numuru C(1999) 1774)

eurovoc_concepts:
European social policy
Structural Funds
commitment of expenditure
distribution of aid
less-favoured region

text: 100 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 14/1. sēj. 31999D0505 27. 7. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 194/63 KOMISIJAS LĒMUMS (1999. gada 1. jūlijs), ar ko laikposmam no 2000. gada līdz 2006. gadam nosaka struktūrfondu 3. mērķa saistību apropriāciju paredzamo sadalījumu starp dalībvalstīm (izziņots ar numuru C(1999) 1774) (1999/505/EK) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (1999. gada 21. jūnijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfon- diem (1), un jo īpaši tās 7. panta 3. punkta pirmo un otro daļu, (1) (2) (3) (4) tā kā Regulas (EK) Nr. 1260/1999 1. panta pirmās daļas 3. punkts nosaka, ka struktūrfondu 3. mērķis ir atbalstīt izglītības, apmācību un nodarbinātības politiku un sistēmu pielāgošanu un modernizāciju; tā kā Regulas (EK) Nr. 1260/1999 7. panta 2. punkta ceturtā daļa nosaka, ka 12,3 % struktūrfondu apropriāciju jāatvēl 3. mērķim; tā kā Regulas (EK) Nr. 1260/1999 7. panta 3. punkta pirmā daļa nosaka, ka Komisijai jāizmanto pārredzamas procedū- ras, lai izveidotu paredzamu sadalījumu starp dalībvalstīm attiecībā uz saistību apropriācijām, kas programmas izstrā- dei pieejamas līdz 2006. gadam; laikposmam no 2000. gada tā kā Regulas (EK) Nr. 1260/1999 7. panta 3. punkta otrā daļa nosaka, ka 3. mērķa gadījumā sadalījumu pa dalībval- stīm veido, galvenokārt pamatojoties uz iedzīvotāju skaitu, kas varētu pretendēt uz palīdzību, bezdarba situāciju un relatīvo tādu problēmu smagumu kā sociālā atstumtība, izglītības un apmācību līmeņi un sieviešu dalība darba tir- gū; (6) (7) 7. panta 3. punkta otro daļu ieteikto metodoloģiju 3. mērķa apropriāciju paredzamajam sadalījumam; tā kā Eiropadomes 1999. gada 24. un 25. marta Berlīnes sanāksmē ar prezidentūras secinājumu 44. punkta d) un e) apakšpunktu noteica summas, kas attiecas uz dažiem konkrētiem gadījumiem laikposmā no 2000. gada līdz 2006. gadam; tā kā Komisijas paziņojums, kas pievienots Padomes 1999. gada 21. jūnija sēdes protokolam, norāda metodi, ko Komisija izmantos, lai nolemtu apropriāciju paredzamo sadalījumu starp dalībvalstīm atbilstīgi 3. mērķim saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/1999 7. panta 3. punkta otro daļu; IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Saistību apropriāciju paredzamās summas katrai dalībvalstij atbilstīgi 3. mērķim laikposmam no 2000. gada līdz 2006. gadam ir noteiktas pielikumā. Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. 2. pants Briselē, 1999. gada 1. jūlijā (5) tā kā Eiropadomes 1999. gada 24. un 25. marta Berlīnes sanāksmē ar prezidentūras secinājumu 45. punktu apstip- rināja Komisijas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1260/1999 Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Pádraig FLYNN (1) OV L 161, 26. 6. 1999. , 1. lpp. 14/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 101 PIELIKUMS Saistību apropriāciju paredzamais sadalījums starp dalībvalstīm atbilstīgi struktūrfondu 3. mērķim laikposmam no 2000. gada līdz 2006. gadam Dalībvalsts Apropriācijas (miljonos EUR (1999. gada cenās)) Beļģija Dānija Vācija Grieķija Spānija Francija Īrija Itālija Luksemburga Nīderlande Austrija Portugāle Somija Zviedrija Apvienotā Karaliste Kopā 737 365 4 581 — 2 140 4 540 — 3 744 38 1 686 528 — 403 720 4 568 24 050


title: Komisijas lēmums (1999. gada 1. jūlijs), ar ko laikposmam no 2000. gada līdz 2006. gadam nosaka Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumenta (ZVFI) saistību apropriāciju paredzamo sadalījumu starp dalībvalstīm attiecībā uz reģioniem, kas nav struktūrfondu 1. mērķa reģioni (izziņots ar numuru C(1999) 1760)

eurovoc_concepts:
FIFG
Structural Funds
commitment of expenditure

text: 84 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 14/1. sēj. 31999D0500 27. 7. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 194/47 KOMISIJAS LĒMUMS (1999. gada 1. jūlijs), ar ko laikposmam no 2000. gada līdz 2006. gadam nosaka Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumenta (ZVFI) saistību apropriāciju paredzamo sadalījumu starp dalībvalstīm attiecībā uz reģioniem, kas nav struktūrfondu 1. mērķa reģioni (izziņots ar numuru C(1999) 1760) (1999/500/EK) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, pārstāvju komitejai 1999. gada 18. martā (2), Komisija norādīja šajā gadījumā izmantojamo metodi; ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, (4) tā kā apropriācijas jāsadala atbilstoši šai metodei, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (1999. gada 21. jūnijs), ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfon- diem (1), un jo īpaši tās 7. panta 3. punkta ceturto daļu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants (1) (2) (3) tā kā Regulas (EK) Nr. 1260/1999 2. panta 3. punkta pirmā daļa nosaka, ka ZVFI sekmē strukturālas darbības zivsaim- niecības sektorā reģionos, kas nav 1. mērķa reģioni; Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumenta (ZVFI) saistību apropriāciju paredzamās summas katrai dalībvalstij laikposmam no 2000. gada līdz 2006. gadam attiecībā uz reģioniem, kas nav struktūrfondu 1. mērķa reģioni, ir noteiktas pielikumā. tā kā Eiropadomes 1999. gada 24. un 25. marta Berlīnes sanāksmes prezidentūras secinājumu 40. punktā ir noteik- tas summas, kas attiecas uz rīcību laikposmā no 2000. gada līdz 2006. gadam; tā kā Regulas (EK) Nr. 1260/1999 7. panta 3. punkta ceturtā daļa nosaka, ka Komisijai jāizmanto pārredzamas procedūras, lai izveidotu provizorisku to saistību apropriā- ciju sadalījumu starp dalībvalstīm, kas pieejamas attiecīga- tā kā izziņā, ko iesniedza Pastāvīgo jiem mērķiem; Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. 2. pants Briselē, 1999. gada 1. jūlijā Komisijas vārdā — Komisijas locekle Emma BONINO (1) OV L 161, 26. 6. 1999. , 1. lpp. (2) “Komisijas tehniskā izziņa par ZVFI kredītiem” (1999. gada 18. marta izziņa delegācijām, SN 1122/99). 14/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 85 PIELIKUMS Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumenta (ZVFI) saistību apropriāciju paredzamais sadalījums starp dalībvalstīm laikposmam no 2000. gada līdz 2006. gadam attiecībā uz reģioniem, kas nav struktūrfondu 1. mērķa reģioni Dalībvalsts Apropriāciju summa (miljonos EUR (1999. gada cenās)) Beļģija Dānija Vācija Grieķija Spānija Francija Īrija Itālija Luksemburga Nīderlande Austrija Portugāle Somija Zviedrija Apvienotā Karaliste 34 197 107 — 200 225 — 96 — 31 4 — 31 60 121 Kopā 1 106