title: 1999/473/EF: Kommissionens beslutning af 16. juni 1999 om en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 81 (Sag IV/36.081/F3 - Bass) (meddelt under nummer K(1999) 1472) (Kun den engelske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
beverage industry
business lease
exclusive purchasing agreement
restriction on competition
retail trade
wholesale trade

text: 19. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 186/1 II (Retsakter hvis offentliggłrelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 16. juni 1999 om en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 81 (Sag IV/36. 081/F3 (cid:151) Bass) (meddelt under nummer K(1999) 1472) (Kun den engelske udgave er autentisk) (1999/473/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROP˘ISKE F˘LLESSKABER HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, under henvisning til R(cid:229)dets forordning nr. 17 af 6. februar 1992, fłrste forordning om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikler 85 og 86 (1), senest (cid:230)ndret ved akten vedrł- rende (cid:216)strigs, Finlands og Sveriges tiltr(cid:230)delse, s(cid:230)rlig artikel 2, 4, 6 og 8, under henvisning til den beg(cid:230)ring om negativattest og den anmeldelse med henblik p(cid:229) fritagelse, som Bass plc den 11. juni 1996 indsendte i overensstemmelse med artikel 2 og 4 i for- ordning nr. 17, under henvisning til de resumØer af beg(cid:230)ringen og anmeldel- sen, der er offentliggjort i henhold til artikel 19, stk. 3, i for- ordning nr. 17 (2), efter hłring af Det R(cid:229)dgivende Udvalg for Kartel- og Mono- polspłrgsm(cid:229)l, og ud fra fłlgende betragtninger: I. SAGSFREMSTILLING A. INDLEDNING (1) I februar 1995 p(cid:229)begyndte den britiske forbrugerom- budsmandsinstitution Office of Fair Trading (herefter (1) EFT 13 af 21. 2. 1962, s. 204/62. (2) EFT C 36 af 3. 2. 1998, s. 5. ben(cid:230)vnt OFT) p(cid:229) Kommissionens anmodning en under- engrosprispolitik. słgelse af de britiske bryggeriers Undersłgelsen, som ogs(cid:229) omfattede Bass plc (Bass), mundede ud i en intern rapport (herefter ben(cid:230)vnt OFT- rapporten), som blev vedtaget i maj 1995. OFT udsendte den 16. maj 1995 en pressemeddelelse om rapporten. (2) Den 11. juni 1996 anmeldte Bass Holdings Limited og Bass Lease Company Limited, der begge er 100 % ejede datterselskaber af Bass, ifłlge artikel 4 i R(cid:229)dets forord- ning nr. 17 en standardforpagtningsaftale (standardfor- pagtningsaftalen) om forpagtning af fuldt udstyrede (3) pubber til udsk(cid:230)nkning af łl i England og Wales med en binding til at s(cid:230)lge en bestemt łl som beskrevet nedenfor. Parterne har desuden anmeldt en r(cid:230)kke besl(cid:230)gtede aftaler. Den 8. september 1997 anmeldte parterne deres standardforpagtningsaftaler for Skotland. Partene anmodede om en negativattest eller bekr(cid:230)ftelse af, at forpagtningsaftalerne kunne drage fordel af Komis- sionens forordning (E(cid:216)F) nr. 1984/83 af 22. juni 1983 om anvendelse af traktatens artikel 85, stk. 3, p(cid:229) katego- rier af eksklusive kłbsaftaler (4), senest (cid:230)ndret ved for- ordning (EF) nr. 1582/97 (5), (herefter ben(cid:230)vnt »forord- ningen«) eller en individuel fritagelse i henhold til EF- traktatens artikel 85, stk. 3, med virkning fra den dato, hvor aftalerne blev indg(cid:229)et. Forordningen indeholder i afsnit II s(cid:230)rlige bestemmelser om łllevering. (3) Salgssted med udsk(cid:230)nkningsbevilling er salgssted, der har bevilling til at s(cid:230)lge alkoholholdige drikkevarer til forbrug p(cid:229) stedet eller andetsteds, mens salgssteder uden udsk(cid:230)nkningsbevilling, f. eks. supermarkeder, kun m(cid:229) s(cid:230)lge alkoholholdige drikkevarer, n(cid:229)r disse ikke drikkes p(cid:229) stedet. (4) EFT L 173 af 30. 6. 1983, s. 5. (5) EFT L 214 af 6. 8. 1997, s. 27. L 186/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 7. 1999 (3) Oplysningerne i anmeldelsen er blevet suppleret ved en kontrolundersłgelse hos Bass, jf. artikel 14, stk. 2, i for- ordning nr. 17, og ved flere gange at anmode om sup- plerede oplysninger. Komissionen har bl. a. anmodet Bass om at bekr(cid:230)fte de oplysninger, der er blevet fremsendt til Kommissionen. (4) Efter offentliggłrelsen af meddelelsen i De Europ(cid:230)iske jf. artikel 19, stk. 3, i forordning F(cid:230)llesskabers Tidende, nr. 17 (herefter ben(cid:230)vnt »meddelelsen«), hvori Kommis- sionen meddelte, at den havde til hensigt at indrłmme fritagelse med tilbagevirkende kraft efter artikel 81, stk. 3, modtog Kommissionen 20 reaktioner med bem(cid:230)rkninger fra interesserede parter. 16 standardsvar blev fremsendt p(cid:229) en model (herefter ben(cid:230)vnt modellen) udarbejdet af en gruppe forpagtere. Kommissionen mod- tog endvidere bem(cid:230)rkninger fra tre forpagtere. Herud- over modtog Kommissionen bem(cid:230)rkninger fra en revi- sor. (5) Oplysningerne i disse bem(cid:230)rkninger vil blive behandlet i den resterende del af beslutningen. 16 af de interesse- rede parter bad Kommissionen om ogs(cid:229) at registrere deres bem(cid:230)rkninger som en formel klage over Bass. Nogle af klagerne trak deres klage tilbage, men 11 af klagerne blev i november 1998 ifłlge artikel 6 i Kom- missionens forordning nr. 99/63/E(cid:216)F af 25. juli 1963 om de hłringer, der er foreskrevet i artikel 19, stk. 1 og i R(cid:229)dets forordning nr. 17 (6), underrettet om, at 2, Kommissionen havde til hensigt at afvise deres klage. Otte af klagerne fremsendte yderligere bem(cid:230)rkninger til denne skrivelse. Disse bem(cid:230)rkninger er ogs(cid:229) indarbejdet i denne beslutning. B. PARTERNE (6) Bass er et offentligt aktieselskab, som er noteret p(cid:229) Lon- don Stock Exchange. Bass-koncernen er en international drikkevare- og fritidsgruppe, der arbejder inden for hotel-, fritids-, bryggeri- og drikkevaresektoren i Europa, USA og andre steder i verden. (7) I juni 1996 ejede Bass ca. 4 182 pubber i Det Forenede Kongerige, hvoraf 2 736 var bestyrede (dvs. pubv(cid:230)rten er ansat i slskabet), og 1 446 var bortforpagtede. (8) I marts 1997 havde Bass bortforpagtet i alt 1 430 pub- ber, hvoraf 106 var beliggende i Skotland. Ud af dette samlede antal p(cid:229) 1 430 pubber var 1 186 forpagtede i henhold til standardforpagtningsaftalerne, 178 var opsi- gelige forpagtningsaftaler, 42 var korte forpagtningsafta- ler i henhold til en s(cid:229)kaldt »Foundation Agreement«, og de resterende 24 var enten omfattet af andre aftaler eller ledige. I det (cid:229)r, der sluttede den 30. september 1996, leverede Bass ca. 422 000 tłnder (7) łl til sine forpag- tede pubber, hvilket svarer til 1,6 % af det britiske mar- ked for łludsk(cid:230)nkning i 1996. (9) I december 1997 indgik Bass aftale om at s(cid:230)lge den v(cid:230)sentligste del af sine forpagtede ejendomme (1 190 forpagtede pubber) og en r(cid:230)kke af sine bestyrede pub- ber til en »management buy-in«-gruppe under ledelse af Hugh Osmond og stłttet af BT Capital Partners Europe, der er Bankers Trusts afdeling for privat kapital. Berigti- gelsen af handelen fandt stedt den 9. april 1998, og eje- ren er nu Punch Taverns Limited. Bass indvilgede ligele- des i at s(cid:230)lge yderligere 27 forpagtede pubber til samme gruppe, og den transaktion blev berigtiget den 3. juli. (10) Januar 1998 solgte Bass et yderligere antal pubber, I herunder 153 forpagtede pubber, til Beechley Limited, dog s(cid:229)ledes at til et af Beechley’s datterselskaber, nemlig Avery Limited. Denne transaktion er nu gennemfłrt for alle forpagtede pubber med undtagelse af syv. ledelsen vil blive overdraget (11) Bass har beholdt over 20 forpagtede pubber og forven- ter snarest at omdanne disse til bestyrede pubber. (12) Bass’ globale oms(cid:230)tning i (cid:229)ret, der sluttede den 30. sep- tember 1997, var 5 254 mio. GBP, hvoraf 1 390 mio. GBP stammede fra pubberne (b(cid:229)de forpagtede og besty- rede pubber). Bass’ markedsandel var i samme (cid:229)r p(cid:229) ca. 23 % for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r produktionen. (13) Tabel 1 indeholder n(cid:230)rmere oplysninger om, hvor mange tłnder łl Bass har solgt til de forskellige typer pubber, og hvilken markedsandel disse har p(cid:229) det briti- ske łludsk(cid:230)nkningsmarked: a) alle bortforpagtede pub- ber, herunder pubber med midlertidige forpagtningsafta- ler, b) bestyrede pubber, c) pubber med l(cid:229)nbinding til Bass, d) Bass’ samlede salg til bortforpagtede, bestyrede til og l(cid:229)nbundne pubber, e) Bass’ samlede salg (6) EFT 127 af 20. 8. 1963, s. 2268/63. (7) I tłnde er lig 1,63659 hl; 1 hl er lig 0,611026 tłnde. 19. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 186/3 udsk(cid:230)nkningssteder udsk(cid:230)nkningsmarked: og f) det samlede britiske eller af dem stiftede selskaber, som normalt kun driver et enkelt udsk(cid:230)nkningssted. Tabel 1 Bass’ stilling p(cid:229) det britiske łludsk(cid:230)nkningsmarked (a) (b) (c) (d) (e) (f) 1991 1 151 1 761 2 433 5 345 7 108 29 553 1997 [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] 1990/91 3,9 % 6,0 % 8,2 % 18,0 % 24,1 % 100 % 1996/97 [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] [(cid:133)] (14) Den gennemsnitlige lłbetid for en l(cid:229)neaftale med Bass er p(cid:229) otte (cid:229)r. Den gennemsnitlige lłbetid for Bass’ l(cid:229)n- bindinger har siden 1990 v(cid:230)ret p(cid:229) under halvdelen af den i kontrakten stipulerede, da s(cid:229)danne aftaler ofte gen- i stadig f(cid:230)rre forhandles. Bass skłnner, at selskabet tilf(cid:230)lde fastholder forretningsforbindelsen med salgsste- det efter l(cid:229)nets afvikling efter genforhandling. Bass’ ude- st(cid:229)ende l(cid:229)n er faldet fra 361 mio. GBP i regnskabs(cid:229)ret 1991 til 314,2 mio. GBP i det regnskabs(cid:229)r, der sluttede ved udgangen af 1997. selskaber, (15) Kommissionen har oplysninger om, hvor mange tłnder/ procent łl Bass s(cid:230)lger p(cid:229) engrosniveauet p(cid:229) det britiske łludsk(cid:230)nkningsmarked til andre som er underlagt en eller anden form for binding, som f. eks. en mindstekłbsforpligtelse, en lagerfłringsforpligtelse eller et (begr(cid:230)nset) konkurrenceforbud. Disse selskaber om- fatter bryggerier, uafh(cid:230)ngige grossister og pubselskaber, der ikke selv brygger łl, og Bass’ aftaler med s(cid:229)danne selskaber d(cid:230)kker ca. 1,2 % af det britiske łludsk(cid:230)n- kningsmarked. De oplysninger, Kommissionen r(cid:229)der over, synes at vise, at den łlm(cid:230)ngde, der er omfattet af »begr(cid:230)nsende« (mindstekłbsforpligtelse med błder), stort set er ikke-eksisterende i forhold til begyn- delsen af 1990’erne, idet nyere aftaler er mere rabato- rienterede med rabatter i forhold til bestemte m(cid:229)l for m(cid:230)ngde og salg. Forpligtelser til lagerfłring (for den bestyrede del) og salgslistefłring (for den bortforpagtede del) synes stadig at indg(cid:229) i s(cid:229)danne aftaler, selv om der ikke er forelagt skłn over, hvilken m(cid:230)ngde de tegner sig for. aftaler C. MARKEDET (17) Siden 1991, hvor forpagtningsaftalerne blev indfłrt, er der sket store (cid:230)ndringer i strukturen og adf(cid:230)rden p(cid:229) det britiske łludsk(cid:230)nkningsmarked. Det skyldes prim(cid:230)rt de łlleveringsbekendtgłrelser (Beer Orders), der er udstedt p(cid:229) grundlag af rapporten fra de britiske konkurrence- myndigheder Monopolies and Mergers Commission (her- efter ben(cid:230)vnt MMC) om łlforsyningen, men ogs(cid:229) et fald i den samlede efterspłrgsel, herunder is(cid:230)r i salget af łl i pubber, forbrugernes łgede efterspłrgsel efter pubber, der tilbyder et bredere udvalg af mad og drikkevarer, flere virksomheders ophłr med bryggerivirksomhed samt en oml(cid:230)gning af relationerne mellem bryggerierne og pub-detailk(cid:230)derne p(cid:229) den ene side og forpagterne p(cid:229) den anden. MMC’s rapport fra 1989 og de efterfłlgende łlleve- ringsbekendtgłrelser (18) Som et resultat af MMC’s rapport fra 1989 om łlforsy- ningen blev der fremsat en r(cid:230)kke henstillinger, som tog sigte p(cid:229) at sl(cid:230)kke p(cid:229) den traditionelle binding (eksklusiv kłbsforpligtelse og konkurrenceforbud) mellem brygge- rier og pubber. De fleste af MMC’s henstillinger blev implementeret, hovedsagelig gennem Supply of Beer (Tied Estate) Order 1989 og Supply of Beer (Loan Ties, Licensed Premises and Wholesale Prices) Order 1989 (hereafter ben(cid:230)vnt bekendtgłrelserne). Bekendtgłrelsen om Tied Estate p(cid:229)lagde de nationale bryggerier, dvs. bryggerier med over 2 000 pubber med udsk(cid:230)nknings- bevilling, fłlgende (cid:230)ndringer: (cid:151) ingen kłbsbinding for andre drikkevarer end łl og for łl med lavt alkoholindhold (cid:151) ret til at kłbe Øn type łl efterg(cid:230)ret p(cid:229) fad (8) hos en end bryggeriet/bortforpagteren anden leverandłr (herefter ben(cid:230)vnt g(cid:230)stełl) (cid:151) begr(cid:230)nsning af kłbsbindingen til et bestemt antal pubber. Det tvang bryggerierne til at s(cid:230)lge eller frigłre ca. 11 000 af de dengang ansl(cid:229)ede 60 000 britiske pubber. Bass m(cid:229) hłjst binde 4 752 pubber til sig. (16) Den anden part i aftalerne, som er baseret p(cid:229) de anmeldte standardforpagtningsaftaler, er enkeltpersoner (8) Den britiske regering udvidede anvendelsesomr(cid:229)det ved ogs(cid:229) at til- lade Øn type łl efterg(cid:230)ret p(cid:229) flaske pr. 1. april 1998. L 186/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 7. 1999 Efterspłrgselsfaktorer (19) (cid:216)l kan s(cid:230)lges gennem salgssteder med udsk(cid:230)nkningsbe- villing, f. eks. pubber, hoteller og restauranter, eller gen- nem salgssteder uden udsk(cid:230)nkningsbevilling, f. eks. supermarkeder og łludsalg. Endvidere ansl(cid:229)s det, at pri- vatpersoners import til Det Forenede Kongerige, hoved- i 1997 sagelig fra Calais, hvoraf der er betalt afgift, udgjorde ca. 5 % af det samlede łlforbrug i Det Forenede Kongerige. Det samlede łlsalg i Det Forenede Kongerige faldt med 4 % i perioden 1989-1997, og salget af udsk(cid:230)nket łl samme periode med 20 %. Udsk(cid:230)nkningsstedernes andel af salget er s(cid:229)ledes faldet (fra 79,3 % i 1989 til omkring 68 % i 1997), men er med undtagelse af Irland fortsat den hłjeste i EU. faldt i (20) Det faldende łlsalg inden for udsk(cid:230)nkningssektoren er blevet opvejet af: a) en reel stigning i udsk(cid:230)nkningsstedernes łlpriser p(cid:229) 21 % mellem 1989 og 1996, hvoraf afgiftsstignin- gerne kun tegner sig for en ubetydelig del b) en stigning i andelen af salg af andre varer end łl i pubber til 37 % af den samlede oms(cid:230)tning i 1996, hovedsagelig som fłlge af stigningen i cateringsalget. det britiske marked en stigning fra 1 350 i 1991 til 1 678 (9) i 1996 p(cid:229) grundlag af de nationale bryggeriers markedsandele. HHI p(cid:229) mellem 1 000 og 1 800 angiver, at markedet er pr(cid:230)get af »moderat koncentration«. Nogle regionale bryggerier (10) forlod markedet mellem 1989 og 1996, hvorved antallet af regionale bryggerier faldt fra 11 til 8. Modellen viser, at S & N har 38 % af marke- det i Skotland og Bass 42 %. Engroshandel (23) Et af resultaterne af bekendtgłrelserne var, at de natio- nale bryggerier solgte en del af deres bundne pubber. Meningen var, at det skulle łge den frie handel og lade uafh(cid:230)ngige grossister spille en stłrre rolle. I 1995/1996 stod de uafh(cid:230)ngige grossister imidlertid endnu kun for ca. 6 % af salget sammenlignet med 5 % i 1985. De nati- onale bryggerier dominerer stadig grossistleddet med en salgsandel, der svarer til deres del af produktionen. Regi- onale bryggerier har heller ikke behov for traditionelle grossisters tjenester, hvilket sammen med det generelle fald i łlsalget og de nationale bryggerigrossisters łgede effektivitet har fłrt til, at v(cid:230)ksten i den traditionelle engrossektor har v(cid:230)ret marginal. (21) Forbruget af fadłl tegnede sig i 1996 for 63 % af det samlede forbrug. Dette er (cid:151) med undtagelse af Irland (cid:151) det hłjeste tal i EU. Til sammenligning l(cid:229) tallet for Belgien, som har det tredjestłrste forbrug af fadłl i EU, p(cid:229) 39 %. De britiske pubber tilbyder desuden et stłrre udvalg af fadłl end andre steder i EU, idet gennemsnittet ligger p(cid:229) 6,5 m(cid:230)rker pr. pub. (24) De pubber, der blev solgt af de nationale bryggerier, blev hovedsagelig kłbt af detail-pubk(cid:230)der eller af regio- nale bryggerier. Som helhed st(cid:229)r pubk(cid:230)derne enten selv for deres engrostransaktioner, eller de forsynes direkte af bryggerierne. Regionale bryggerier har ikke brug for uaf- h(cid:230)ngige grossisters assistance. Sammen med det gene- relle fald i łlsalget og de nationale bryggerigrossisters łgede effektivitet har dette fłrt til en marginal v(cid:230)kst i den uafh(cid:230)ngige engrossektor. Udbudsfaktorer Brygning Detailsalg (25) I Det Forenede Kongerige kr(cid:230)ver detailsalg af łl og andre alkoholholdige drikkevarer til forbrug p(cid:229) stedet en (22) Den stłrste (cid:230)ndring siden 1989 er den łgede koncen- tration i bryggerisektoren. Den stłrre koncentration skyldes virksomheder, der forlader bryggerisektoren og s(cid:230)lger deres bryggeriaktiviteter til eksisterende konkur- renter. I 1996 sad de resterende fire nationale brygge- rier, Scottish & Newcastle, Bass, Carlsberg Tetley Brew- ing og Whitbread p(cid:229) 78 % af det britiske łlmarked. Her- findahl-Hirschmann-indekset (hereafter ben(cid:230)vnt HHI), der angiver markedskoncentrationsgraden, udviste for (9) Kommissionen har ikke nłjagtige oplysninger om andre britiske bryggeriers markedsandele. Kommissionen mener dog ikke, at HHI for alle bryggeriers vedkommende ville n(cid:229) op p(cid:229) 1 800, der angi- ver, at markedet er pr(cid:230)get af »hłj koncentration«. (10) I MMC-rapporten er de defineret som bryggerier, hvis aktiviteter hovedsagelig, men ikke nłdvendigvis fuldst(cid:230)ndig, er koncentreret i Øn region i Det Forenede Kongerige. Antallet af regionale brygge- rier i 1996 er defineret med udgangspunkt i det antal ejede pubber og den produktion, som det mindste regionale bryggeri i MMC- rapporten har. 19. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 186/5 bevilling udstedt af det lokale domhus. Der g(cid:230)lder i łje- blikket 3 s(cid:230)rskilte klasser af bevillinger (11): kłb af g(cid:230)stełl (12), som de nationale bryggeriers for- pagtere foretog hos deres bortforpagterbryggeri. Tallet omfatter ikke kłb af g(cid:230)stełl hos en anden leverandłr. (cid:151) Ubegr(cid:230)nset udsk(cid:230)nkningsbevilling: hvor en person kan kłbe alkoholholdige drikkevarer uden at bo p(cid:229) stedet eller indtage et m(cid:229)ltid. Der findes ca. 83 100 salgssteder med ubegr(cid:230)nset udsk(cid:230)nkningsbevilling, hvoraf ca. 57 000 er pubber. Resten er bl. a. hoteller og vinbarer (cid:151) begr(cid:230)nset udsk(cid:230)nkningsbevilling: kunden kan kun kłbe drikkevarer, hvis han enten bor p(cid:229) stedet eller indtager et m(cid:229)ltid. Omfatter ca. 32 300 private hoteller og restauranter (cid:151) klubber: kunden skal v(cid:230)re medlem for at kunne kłbe drikkevarer. Omfatter ca. 31 500 salgssteder, som hovedsagelig ejes i f(cid:230)llesskab af medlemmerne. (28) De 18,1 % for l(cid:229)nbundne pubber i 1997 omfatter den samlede m(cid:230)ngde łl, som en l(cid:229)nbundet pubv(cid:230)rt kłber hos den leverandłr, som pubben er bundet til via l(cid:229)net. Denne m(cid:230)ngde łl kan overstige de bundne m(cid:230)ngder, der er fastsat i l(cid:229)neaftalen. Det vides imidlertid ikke, hvilken del af de 18,1 % der repr(cid:230)senterer indkłb ud over den l(cid:229)nbundne m(cid:230)ngde. De 18,1 % omfatter ikke foretager hos det andre leverandłrer. frie indkłb, en l(cid:229)nbundet pubv(cid:230)rt efter (29) Ovenn(cid:230)vnte tabel giver en ide om afs(cid:230)tningsm(cid:230)ngden i pubber opdelt ejerskabsforhold. Opdeles salget imidlertid efter salgssteder med ubegr(cid:230)n- set eller begr(cid:230)nset udsk(cid:230)nkningsbevilling, tegner de ca. 57 000 pubber sig for 70 %, klubber for 20 % og restau- ranter, hoteller, vinbarer etc. for 10 % (1995-tal). salgsstedernes (26) Ved at gennemtvinge (cid:230)ndringer i ejerforholdene vedrł- rende pubber har bekendtgłrelserne ligeledes haft ind- virkning p(cid:229) andelen af łl solgt gennem de forskellige detailkanaler: a) bryggeriernes bortforpagtede pubber, b) bryggeriernes bestyrede pubber, c) uafh(cid:230)ngige pubsel- skabers bundne pubber, d) uafh(cid:230)ngige pubselskabers bestyrede pubber, e) l(cid:229)nbundne pubber samt f) ubundne pubber. Dette fremg(cid:229)r af nedenst(cid:229)ende oversigt over łlsalget (volumen). Tallene fra 1985 stammer fra MMC- rapporten og kan anses for at v(cid:230)re repr(cid:230)sentative for (cid:229)rene 1985-1989; 1997-dataene stammer fra Brewers and Licensed Retailers Association (BLRA) og omfatter skłn for ikke-medlemmer. Tabel 2 Forbrug af łl p(cid:229) britiske udsk(cid:230)nkningssteder (a) (b) (c) (d) (e) (f) (%) 1985 1997 30,8 24,2 0,0 0,0 22,0 23,0 10,0 17,2 11,4 8,3 18,1 35,0 (27) De 10,0 % for salg via bryggeriernes bortforpagtede pubber i 1997 omfatter forpagternes bundne kłb og (11) Bevillingssystemet er lidt anderledes i Skotland. (30) Bekendtgłrelserne gjorde ligeledes l(cid:229)nbindingsaftalerne mindre restriktive, idet forpagterne fik mulighed for at opsige aftalerne n(cid:229)r som helst med tre m(cid:229)neders varsel. Med bekendtgłrelserne indfłrtes ogs(cid:229) g(cid:230)stełlrettighe- den for v(cid:230)rter med l(cid:229)n fra de nationale bryggerier. Ifłlge BLRA’s oplysninger (som er baseret p(cid:229) en konkret undersłgelse fra 1996) er den normale l(cid:229)neperiode fem eller ti (cid:229)r, og den reelle gennemsnitlige lłbetid fire (cid:229)r. 31 bryggerier havde omkring 37 000 lłbende l(cid:229)n ved afslutningen af undersłgelsesperioden (n(cid:230)sten 35 000 ved dens start), medens der i lłbet af (cid:229)ret blev indg(cid:229)et n(cid:230)sten 8 000 nye l(cid:229)neaftaler og tilbagebetalt over 5 000 l(cid:229)n. V(cid:230)rdien af de i perioden tilbagebetalte l(cid:229)n oversteg v(cid:230)rdien af de nye l(cid:229)n (til eksisterende eller nye kunder). Ca. 2 % af det samlede tilgodehavende blev afskrevet som uerholdelige fordringer. Et l(cid:229)ns gennemsnitsv(cid:230)rdi er p(cid:229) ca. 30 000 GBP. Der er tilsyneladende tale om to typer l(cid:229)n, nemlig relativt sm(cid:229) l(cid:229)n (p(cid:229) knap 5 000 GBP ved periodens start, men blot p(cid:229) under 2 000 GBP i gennemsnit ved afslutningen af undersłgelsesperioden), som ofte stilles til r(cid:229)dighed for sm(cid:229) uafh(cid:230)ngige pubber og (cid:229)benbart er meget volatile, og meget stłrre l(cid:229)n til salgssteder med stor oms(cid:230)tning som f. eks. klubber (p(cid:229) gennemsnitlig 60 000 GBP), som normalt ikke er for- bundet med en eksklusiv kłbsforpligtelse. Kłbsforplig- telserne g(cid:230)lder en bestemt imidlertid normalt m(cid:230)ngde łl. BLRA har ikke foretaget skłn over, hvordan l(cid:229)nem(cid:230)ngden fordeler sig p(cid:229) sm(cid:229) og store l(cid:229)n, hvor stort et antal (store) l(cid:229)n uden eksklusiv kłbsforpligtelse der er ydet, hvor stor en andel af den samlede procent- for (12) Dette kaldes ogs(cid:229) sommetider en g(cid:230)stełl, selv om den juridiske definition af en g(cid:230)stełl refererer til kłb af en p(cid:229) fad efterg(cid:230)ret łl hos en anden leverandłr (se betragtning 18). L 186/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 7. 1999 vise udsk(cid:230)nkningsm(cid:230)ngde l(cid:229)n uden eksklusiv kłbsfor- pligtelse procentuelt tegner sig for, eller hvor stor en andel af de relevante salgssteders samlede salg den ved l(cid:229)neaftaler fastsatte łlm(cid:230)ngde tegner sig for. Der er hel- ler ikke forelagt oplysninger om, hvor stor en andel af tilbagebetales med l(cid:229)n (med l(cid:229)nbinding) l(cid:229)nene, der optaget hos et andet bryggeri. (cid:216)lsalget via l(cid:229)nbindinger er faldet i de seneste par (cid:229)r, og i perioden 1994-1996 har v(cid:230)rdien af tilbagebetalte l(cid:229)n oversteget v(cid:230)rdien af nyoptagne. Konkurrence mellem bryggerier (31) I engrosleddet har de stłrste bryggerier et vist garanteret salg gennem deres bortforpagtede og bestyrede pubber. Bryggerierne m(cid:229) konkurrere om at forsyne resten af markedet gennem individuelle aftaler med frie pubber (med eller uden l(cid:229)nbindinger) og leveringsaftaler med pubk(cid:230)der og andre bryggerier (med eller uden bindinger som f. eks. mindstekłbsforpligtelser, konkurrenceforbud eller lagerfłringsforpligtelser). Konkurrenceparametrene er prim(cid:230)rt pris og m(cid:230)rke, selv om bryggerierne ogs(cid:229) forsłger at sikre sig salg ved at tilbyde andre fordele s(cid:229)som stłtte til reklame. Markedsadgang i bryggerileddet (32) De vigtigste hindringer for adgang til markedet i dette led er behovet for at sikre sig salgssteder og f(cid:229) adgang til et distributionssystem. En ny virksomhed p(cid:229) marke- det skal słrge for leverancer til frie v(cid:230)rtshuse, pubk(cid:230)der eller bryggeriernes v(cid:230)rtshuse som en del af deres udbud af łlm(cid:230)rker eller (i tilf(cid:230)lde af et nationalt bryggeri) som g(cid:230)stełl. Hvis konkurrenterne har kendte m(cid:230)rker, kan det v(cid:230)re en yderligere hindring for adgangen eller for eksisterende bryggeriers udvidelsesmuligheder. Dette er endnu mere udpr(cid:230)get hvad ang(cid:229)r pilsnerłl, der normalt markedsfłres p(cid:229) national plan, og hvor det som fłlge af reklameudgifterne m(cid:229)ske ikke er s(cid:229) rentabelt at komme ind p(cid:229) markedet i mindre omfang. Vanskelighederne ved at komme ind p(cid:229) markedet i mindre m(cid:229)lestok kan vokse yderligere som fłlge af, at reklameindsatsen for de natio- nale pilsnerm(cid:230)rker er steget markant de senere (cid:229)r, ogs(cid:229) for enkeltst(cid:229)ende m(cid:230)rker. tere for en ny markedsdeltager at indg(cid:229) leveringsaftaler med en k(cid:230)de end med individuelle pubber. Det er rela- tivt let at opbygge et distributionssystem, der begr(cid:230)nser sig til engrosleverancer til andre bryggerier og/eller gros- sister, men det er noget vanskeligere at n(cid:229) ud til de enkelte detailudsalg. (34) De fleste udenlandske producenter af łl (hovedsagelig pilsner) har valgt at komme ind p(cid:229) det britiske marked ved at indg(cid:229) eksklusive licensaftaler med eksisterende nationale bryggerier, s(cid:229)ledes at łllet brygges i Det For- enede Kongerige og s(cid:230)lges som en del af de nationale bryggeriers sortiment af m(cid:230)rker. Disse udenlandske pils- nerłl er ofte blevet markedsfłrt som »premium brands« (luksusłl) og med en betydelig reklameindsats. Bass har oprettet et joint venture i Det Forenede Kongerige med det hollandske bryggeri Grolsch ang(cid:229)ende brygning og distribution af Grolschs produkter. Markedsadgang i detailleddet (35) Pubberne konkurrerer kun med andre pubber i deres lokalomr(cid:229)de. Hvert omr(cid:229)de har stort set en lokal pris for en bestemt pakke, der omfatter pubbens samlede til- bud (faciliteter, atmosf(cid:230)re) og ikke blot łlprisen. (36) Adgangshindringerne p(cid:229) detailmarkedet er forholdsvist f(cid:229). Den eneste af en vis betydning er bevillingslovene, som kan forhindre, at der (cid:229)bnes nye pubber, medmindre der er behov for dem. Disse love h(cid:229)ndh(cid:230)ves ikke strengt overalt i Det Forenede Kongerige, men hvor det sker, kan det v(cid:230)re vanskeligt at komme ind p(cid:229) det lokale marked. I nogle omr(cid:229)der af Det Forenede Kongerige afsl(cid:229)s bevillingerne nu prim(cid:230)rt ud fra hensynet til den offentlige orden. Et bestemt pubselskab har imidlertid haft held til at (cid:229)bne mere end 100 pubber i nybebyg- gede omr(cid:229)der i de seneste (cid:229)r. ˘ndringer i aftaleforholdet mellem pubforpagtere og deres bortforpagtere (33) Bryggeriernes behov for at sikre sig salgssteder er redu- ceret siden gennemfłrelsen af bekendtgłrelse, da den andel af markedet, der er omfattet af bindinger, er blevet mindre, og da pubk(cid:230)der (hvis de ikke er bundne (cid:151) se betragtning 24) har etableret sig p(cid:229) markedet. Det er let- (37) Tidligere blev pubber bortforpaget gennem traditionelle pubforpagtningsaftaler med kort lłbetid. Bryggerierne beholdt ansvaret for bygningen og dens faste inventar, og forpagterne havde ansvaret for at s(cid:230)lge łl leveret af bortforpagteren samt andre drikkevarer og mad. Ifłlge 19. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 186/7 MMC-rapporten fik pubforpagterne i England og Wales en garanti (13) ved at aftalerne blev reguleret af Landlord and Tenant Act 1954. L(cid:230)nge fłr MMC’s henstilling s(cid:229)s imidlertid de fłrste l(cid:230)ngere reparations- og vedligehol- delsesaftaler, som gav en vis garanti for uopsigelighed og mulighed for at overdrage forpagtningen. D. AFTALERNE (38) Forpagtningsaftalerne er aftaler mellem Bass og forpagte- ren, hvorved Bass stiller en pub med bevilling og fast inventar til r(cid:229)dighed for en forpagter med det form(cid:229)l at drive pubben, og ifłlge hvilke forpagteren betaler en forpagtningsafgift til Bass og erkl(cid:230)rer sig indforst(cid:229)et med at kłbe de łl, der er specificeret i aftalen, hos Bass eller en virksomhed udpeget af Bass. til rettighed. forpagterens (39) Den grundl(cid:230)ggende standardforpagtningsaftale har eksi- steret i Englang og Wales siden 1991, med mindre (cid:230)ndringer i den anvendte form. Aftalen er generelt af ti (cid:229)rs varighed (nogle 15 eller 20 (cid:229)r) og med en fast afgift, der genforhandles hvert femte (cid:229)r og under visse andre begr(cid:230)nsede omst(cid:230)ndigheder. Forpagteren kan med Bass’ samtykke overdrage sine forpligtelser i henhold til for- pagtningsaftalen efter to (cid:229)r, forudsat at Bass f(cid:229)r forkłbs- Ifłlge standardforpagt- ret ningsaftalen har forpagteren det fulde ansvar for vedlige- holdelsen, og han m(cid:229) ikke opstille spilleautomater uden Bass’ skriftlige samtykke, men han m(cid:229) beholde alle indt(cid:230)gterne fra s(cid:229)danne automater. I 1992 blev der indfłrt en standardforpagtningsaftale i Skotland. De vig- tigste forskelle i forhold til standardforpagtningsaftalen i England og Wales er fłlgende: For det fłrste giver leje- kontrakten, som indeholder de relevante driftsbetingelser for de skotske aftaler, Bass ret til at justere afgiften en gang om (cid:229)ret og h(cid:230)ve den i overensstemmelse med detailpristallet. Bass har imidlertid aldrig benyttet sig af denne ret. For det andet har Bass ret til at bringe aftalen til ophłr fem (cid:229)r efter starten. For det tredje beder Bass nye forpagtere om at betale et vist belłb til en s(cid:229)kaldt garantifond. Det maksimale belłb, der er opkr(cid:230)vet, er p(cid:229) 10 000 GBP. Bass anvender belłbet som sikkerhed for skader eller tab eller ethvert andet belłb, som for- pagteren m(cid:229)tte skylde Bass. Bass forrenter normalt garantifonden med 2 % p. a. over Barclays Bank plc’s ind- forpagtningsaftalen. For- l(cid:229)nsrente ved afslutningen af (13) Med undtagelse af ganske f(cid:229) tilf(cid:230)lde, f. eks. hvis pubejeren łnsker at anvende udsk(cid:230)nkningsstedet til eget brug som en bestyret pub, i hvilket tilf(cid:230)lde forpagteren vil f(cid:229) en lovbestemt kompensation, kan parterne indg(cid:229) en ny aftale. Hvis der ikke indg(cid:229)s en s(cid:229)dan aftale, kan domstolene i Det Forenede Kongerige forl(cid:230)nge aftalen p(cid:229) samme betingelser som den eksisterende aftale med undtagelse af forpagtningsafgiften og varigheden, der hłjst kan fasts(cid:230)ttes til 14 (cid:229)r. pagterne har klaget over, at forpagtningsaftalerne inde- holder en g(cid:230)ldsbrevklausul (Stated Account and Certifi- cate Clause), der betyder, at hvis de skylder Bass penge, udarbejdes der et g(cid:230)ldsbrev underskrevet af en Bass- direktłr. N(cid:229)r dette g(cid:230)ldsbrev er registreret og forkyndt over for forpagteren, har det samme virkning som en domstolsafgłrelse. Forpagterne h(cid:230)vder, at det reelt for- hindrer dem i at słge afhj(cid:230)lpning ved de nationale domstole. Hvis forpagterne ikke betaler eller kan betale det anfłrte belłb, vil der ske tvangsinddrivelse. Kommis- sionen skal imidlertid bem(cid:230)rke, at dette henhłrer under national ret og ikke EF-retten. Indtil for nylig indeholdt forpagtningsaftalen en klausul, som Bass aldrig har h(cid:229)ndh(cid:230)vet, hvorefter forpagteren ikke m(cid:229)tte konkurrere inden for en radius p(cid:229) en halv mil fra den forpagtede ejendom i et (cid:229)r efter forpagtningsaftalens ophłr. for forpagtningsaftaler, (40) Foruden standardforpagtningsaftalerne har parterne ogs(cid:229) anmeldt en r(cid:230)kke besl(cid:230)gtede aftaler. Der findes yderli- gere to former »Foundation Agreement« og »Tenancy at Will«, som er en midlertidig aftale. Foundation Agreement er en tre(cid:229)rig aftale, der anvendes under omst(cid:230)ndigheder, hvor en ti(cid:229)rig forpagt- ningsaftale m(cid:229)ske ikke egner sig, s(cid:229)som ustabile łkono- miske forhold eller usikre udgifter i forhold til oms(cid:230)t- forpagteren mulighed for at ningen. Aftalen giver oml(cid:230)gge forpagtningsaftalen til en standardforpagtnings- aftale i de fłrste to (cid:229)r. Forpagteren m(cid:229) ikke overdrage sin rettighed, har ikke det fulde ansvar for vedligehol- delse og skal dele indt(cid:230)gter fra spilleautomater med Bass. De eksklusive kłbsforpligtelser i b(cid:229)de Foundation Agreement og Tenancy at Will er ikke grundl(cid:230)ggende forskellige fra dem, der g(cid:230)lder i henhold til standardfor- pagtningsaftalen. I marts 1997 var 42 pubber bortfor- pagtet i henhold til Foundation Agreement og 178 i henhold til Tenancy at Will. Disse aftaler anvendes ikke i Skotland. (41) Bass har ligeledes anmeldt en r(cid:230)kke till(cid:230)gsaftaler om, hvordan finansieringen af (cid:230)ndringer og forbedringer skal fordeles mellem Bass og forpagterne; ca. 109 for- pagtere havde indg(cid:229)et s(cid:229)danne aftaler i juni 1996. (42) Bass har desuden anmeldt en bonusordning, som visse forpagtere med standardforpagtningsaftaler frit kunne blive tilsluttet indtil oktober 1996. Ordningen g(cid:229)r under betegnelsen Premier Alliance Scheme. Ifłlge denne ord- ning, der blev indfłrt i september 1994, kan forpagtere uden g(cid:230)ld f(cid:229) ekstra m(cid:230)ngderabatter og łget stłtte til planl(cid:230)gnings-, udviklings- og markedsfłringsaktiviteter. Det eneste krav er, at forpagteren regelm(cid:230)ssigt deltager i udviklingsmłder. Der findes ogs(cid:229) en markedsfłrings- fond, som bl. a. kan anvendes til reklamefremstłd fra Bass’ side eller p(cid:229) forpagterens initiativ. I december 1997 deltog 865 af Bass’ forpagtere i Premier Alliance Scheme. I Skotland blev Premier Alliance Scheme indfłrt i september 1996, s(cid:229)ledes at 90 ud af de i alt L 186/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 7. 1999 865 medlemmer er skotske forpagtere. Fłr september 1996 gav Bass sine forpagtere mulighed for at deltage i en kvantumsrabatordning (Volume Reward Scheme). Ifłlge denne ordning modtog forpagterne et kontant belłb for kłb over en vis gr(cid:230)nse. Bass’ ret til at udvide łlbindingen ved at opfłre yderli- gere łl p(cid:229) den g(cid:230)ldende listepris er uforenelig med kra- vet om, at de bundne produkter skal specificeres i afta- len; endvidere har forpagteren ved indg(cid:229)elsen af aftalen ikke mulighed for at kende omfanget af bindingen. (cid:216)lbindingen (47) Kommissionen bem(cid:230)rker, at definitionen af łlsorter m(cid:229) overlades til eksperter (14). Da specifikationen af de tolv łlsorter oprindeligt blev aftalt mellem bryggeriernes og v(cid:230)rternes brancheforeninger i Det Forenede Kongerige, som er eksperter i łl, udgłr denne definition efter Kom- missionens opfattelse en rimelig og praktisk anvendelig definition af łlsorter i Det Forenede Kongerige. (43) Forpagteren accepterer at kłbe alle n(cid:230)rmere specifice- rede łltyper hos Bass eller en virksomhed udpeget af Bass, med undtagelse af et enkelt m(cid:230)rke fadłl og ved udgangen af marts 1998 en enkel g(cid:230)stełl p(cid:229) flaske (g(cid:230)stełlbestemmelsen). De specificerede łltyper er łl af de typer, der er anfłrt i et till(cid:230)g til forpagtningsaftalen. Disse sorter er light, pale eller bitter ale (i Skotland kendt under betegnelsen 70/-, heavy special eller Scotch ale), export eller premium ale (i Skotland ogs(cid:229) kendt under betegnelsen 80/- ale), mild ale (i Skotland kendt under betegnelsen 60 shilling light eller pale ale), brown ale, strong ale (herunder barley wine), bitter stout eller porter, sweet stout, lager, export eller premium lager (ogs(cid:229) kendt under betegnelsen »malt lager« eller »malt liquor«), strong lager, »diet pils« (eller premium low car- bohydrate beer) og low carbohydrate (eller »lite«) beer. Disse typer repr(cid:230)senteres af de łlm(cid:230)rker eller -betegnel- ser, der er anfłrt i Bass’ g(cid:230)ldende prisliste. (48) Forpagtningsafgift betales standardforpagtningsaftalerne Ifłlge forpagt- ningsafgiften m(cid:229)nedsvis forud, og forpagteren skal betale de pr(cid:230)mier, bortforpagteren har betalt for forsikring af ejendommen mod brandskade, eksplosioner og flystyrt (inklusive tre (cid:229)rs markedsbestemt afgift af ejendommen og udgifter til syns- og skłnsmand) og mod andre risici samt udgifter i forbindelse med bevillingen. (44) Forpagteren m(cid:229) s(cid:230)lge enhver anden sort łl ud over de specificerede sorter, hvis den er i flasker, d(cid:229)ser eller sm(cid:229) beholdere, eller hvis den er i aftappet form, og salget af denne łl i aftappet form er s(cid:230)dvanlig eller nłdvendig for at d(cid:230)kke en tilstr(cid:230)kkelig efterspłrgsel fra forpagte- rens kunder. (49) I bem(cid:230)rkninger baseret p(cid:229) modellen n(cid:230)vnes det, at for- pagterne ikke har en kopi af den forsikringspolice, Bass tilbyder. (45) Bem(cid:230)rkninger baseret p(cid:229) modellen og andre forpagteres individuelle bem(cid:230)rkninger indeholdt kommentarer til dette emne; bl. a. kan et m(cid:230)rke blive meget popul(cid:230)rt hos en given forpagters lokale kunder, men marketing- beslutningerne tr(cid:230)ffes af et nationalt bryggeri og g(cid:230)lder nationalt. Hvis salget i s(cid:229) fald er generelt urentabelt, ind- stilles salget af m(cid:230)rket til potentiel skade for en enkelt v(cid:230)rts kundegrundlag. (46) Det blev ligeledes n(cid:230)vnt, at definitionerne af łlsorter er meget brede og stort set d(cid:230)kker af łl, der s(cid:230)lges i Det Forenede Kongerige. Ved at anvende en s(cid:229) bred defini- tion kan Bass udelukke retten til at kłbe andre łlsorter, en ret, der er fastsat i forordningen. De bem(cid:230)rkninger, der er baseret p(cid:229) modellen, n(cid:230)vnte Caffrey’s and Ten- nants Velvet som eksempel. Det blev ligeledes n(cid:230)vnt, at (50) Bass’ forsikring d(cid:230)kker koncernens samlede risikopor- tefłlje, dvs. bygninger, motorkłretłjer, ansvar osv. Risi- koportefłljen er forsikret hos Commercial Union, og policen og den samlede pr(cid:230)mie er kommercielt fłl- somme oplysninger, der ikke gives til forpagterne. (51) Den faste forpagtningsafgift genforhandles hvert femte (cid:229)r. Den (cid:230)ndrede afgift er det hłjeste belłb af den eksi- sterende afgift eller markedsforpagtningsv(cid:230)rdien for ejendommen p(cid:229) det relevante tidspunkt for forhłjelsen. (14) Se ogs(cid:229) punkt 51 i Kommisionens meddelelse vedrłrende Kom- missionens forordning (E(cid:216)F) nr. 1983/83 og (E(cid:216)F) nr. 1984/83 om anvendelse af traktatens artikel 85, stk. 3, p(cid:229) kategorier af hen- holdsvis eneforhandlingsaftaler og eksklusive kłbsaftaler (herefter ben(cid:230)vnt forordningsmeddelelsen), EFT C 101 af 13. 4. 1984, s. 2. 19. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 186/9 Markedsforpagtningsv(cid:230)rdien defineres som en markeds- bestemt afgift, men under hensyntagen til betingelserne, herunder is(cid:230)r de eksklusive kłbsforpligtelser, der er indeholdt i forpagtningsaftalen. Er der ikke enighed om stłrrelsen af markedsafgiften, afgłres spłrgsm(cid:229)let om en eventuel (cid:230)ndring af en uafh(cid:230)ngig vurderingsmand. (52) Flere interesserede parter henviser til, at en s(cid:229)dan juste- ring, der udelukkende sker i opadg(cid:229)ende retning, har negative virkninger, is(cid:230)r n(cid:229)r oms(cid:230)tningen i de enkelte pubber falder af lokale (cid:229)rsager eller som fłlge af en generel recession i landet som s(cid:229)dan. (53) I forbindelse med Bass’ forpagtningsaftaler kan afgiften holdes u(cid:230)ndret, og Bass er i begrundede tilf(cid:230)lde g(cid:229)et med til at neds(cid:230)tte forpagtningsafgiften. Den g(cid:230)ngse praksis for forpagtningsaftaler er opjusteringsprincippet. (54) Opjusteringsprincippet behandles i OFT-rapporten, og OFT har drłftet denne generelle praksis med miljłmini- steriet, der p(cid:229) det tidspunkt netop gennemfłrte en stłrre undersłgelse af erhvervslejem(cid:229)l. Opjusteringsprincippet forbindelse med synes at v(cid:230)re almindelig anvendt mange forskellige typer erhvervsejendomme og er s(cid:229)le- des ikke noget s(cid:230)regnet for forpagtningsaftaler for pub- ber. Opjusteringsprincippet fremmer investeringer i fast ejendom, da det głr lejeindt(cid:230)gterne mere forudsigelige. Ifłlge skłn ville renteniveauet uden anvendelse af opju- steringsprincippet endda v(cid:230)re hłjere ved forpagtningsaf- talens indg(cid:229)else, idet bortforpagterne ville łnske at kom- pensere for den łgede usikkerhed ved forpagtnings- indt(cid:230)gterne. i (55) Forpagtere og tidligere forpagtere, der har anvendt modellen, n(cid:230)vner, at Landlord and Tenant Act 1954 ikke finder anvendelse i Skotland, og skotske forpagtere er derfor ikke omfattet af bestemmelserne om uopsige- lighed. Det h(cid:230)vdes at p(cid:229)virke deres mulighed for at for- handle en ny afgift. (56) Standardforpagtningsaftalerne i Skotland indeholder ogs(cid:229) en opsigelsesklausul (se betragtning 39), som giver Bass mulighed for at opsige aftalerne efter fem (cid:229)r. Forpagtere og tidligere forpagtere p(cid:229)st(cid:229)r, at truslen/frygten, der fłlger af opsigelsesklausulen, klart p(cid:229)virker forpagternes situation ved forhandlinger om forpagtningsafgiften. (57) Forpagtere i Skotland har garanti for uopsigelighed ifłlge bestemmelserne i deres forpagtningsaftale. For Bass’ forpagtningsaftaler betyder det, at forpagterne har garanti forpagtningsaftalens udlłb. Ved regulering af forpagtningsafgiften medens aftalen stadig lłber, har forpagterne samme garanti for uopsigelighed som forpagtere i England. for uopsigelighed indtil (58) Ved en forpagtningsforhandling, der ang(cid:229)r forl(cid:230)ngelse af aftalen, har forpagteren ingen garanti for uopsigelig- hed, idet en eventuel forl(cid:230)ngelse af forpagtningsaftalen og forpagterens fortsatte drift af pubben afh(cid:230)nger af, hvordan forpagtningsforhandlingerne forlłber. Der er ikke fremkommet oplysninger fra forpagterne, der lader antyde, at de gennemsnitlige afgiftsniveauer i Skotland skulle v(cid:230)re p(cid:229)virket af de p(cid:229)st(cid:229)ede ulige magtforhold i forhandlingssituationen. (59) Opsigelsesklausulen blev indfłrt i Skotland umiddelbart efter offentliggłrelsen af MMC-rapporten i 1989 p(cid:229) et industrien. Klausulen gav tidspunkt med usikkerhed i Bass en vis fleksibilitet i denne usikre periode. Klausulen har imidlertid kun v(cid:230)ret anvendt i s(cid:230)rlige tilf(cid:230)lde, hvor forpagteren vedvarende undlod at betale forpagtningsaf- giften. Der foreligger ikke oplysninger, der lader antyde, at klausulen nogen sinde skulle v(cid:230)re blevet anvendt som et p(cid:229)skud til genforhandling af afgiften. I seks tilf(cid:230)lde er fjernet mod betaling af et opsigelsesklausulen blevet belłb, men det forpagteren łnskede at udvikle pubben, og at banken havde afvist at l(cid:229)ne penge, hvis ikke klausulen blev fjernet. Det hłrer under alle omst(cid:230)ndigheder under national ret. skyldes, at Rabatter og kompenserende fordele (60) Eftersom enkeltpersoner, der ikke er bundet til at kłbe hos et andet selskab (ubundne v(cid:230)rter), i Det Forenede Kongerige kan opn(cid:229) rabatter p(cid:229) deres łlkłb, som bundne v(cid:230)rter ikke kan f(cid:229), har Kommissionen vurderet i) nettoprisforskellen for łl kłbt hos Bass for ubundne og bundne v(cid:230)rter, samt ii) v(cid:230)rdien af fordele, som Bass giver sine forpagtere, og som ubundne v(cid:230)rter ikke har umiddelbar adgang til. Udgangspunktet for denne vurde- ring var rapporten fra den britiske forbrugerombuds- mandsinstitution (OFT) om undersłgelsen af bryggerier- nes engrosprispolitik fra maj 1995 (OFT-rapporten), som blev suppleret med yderligere undersłgelser foreta- get af Kommissionen. i GBP/tłnde, forskellen mellem de gennemsnitlige (61) Prisforskellen er som Bass yder sine ubundne rabatter v(cid:230)rter-kunder (ikke l(cid:229)nbundne) p(cid:229) et typisk produktmix, og de rabatter, der ydes forpagterne, og som omfatter de faktiske rabatter p(cid:229) łlindkłb og v(cid:230)rdien af de lavere Bass-listepriser (til den forpagtede pub) sammenholdt med Bass-standardprislisterne. Rabatter til Bass-forpag- tere indeholder ogs(cid:229) de rabatter, der ydes deltagere i Pre- mier Alliance Scheme via m(cid:230)ngderabatter og markeds- fłringsfonden. Alle ydede rabatter er taget som et gen- nemsnit af Bass’ bortforpagtede ejendomme, eksklusive opsigelige forpagtningsaftaler. L 186/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 7. 1999 (62) De fleste intesserede parter har oplyst, at de er bekendt med, at Bass yder de ubundne v(cid:230)rter hłjere rabatter end dem, der er anfłrt i tabel 3 under betragting 108, og nogle har desuden tilsendt Kommissionen kopier af Bass’ tilbud til s(cid:229)danne kunder. Det bestrides ikke, at der i nogle tilf(cid:230)lde ydes stłrre rabatter, da tabel 3 er baseret p(cid:229) et gennemsnit for alle Bass’ ubundne pubber/kunder. Det tallene i tabel 3 fremkommer som et resultat af den gennemsnit- lige rabat til ubundne kunder minus rabatter til Bass-for- pagtere, eksklusive opsigelige forpagtningsaftaler. fremg(cid:229)r desuden af betragtning 61, at (63) En vigtig kompenserende fordel er det s(cid:229)kaldte forpagt- ningstilskud, der fremkommer ved en sammenligning af forpagtningsafgiften for et bundet udsalgssted og de til- svarende ejendomsrelaterede udgifter, en ubunden v(cid:230)rt har. Forpagtningstilskuddet kan beregnes efter flere metoder. I OFT-rapporten anfłres tre prim(cid:230)re sammen- ligningsmetoder. Ved den fłrste metode vurderes ejen- domsv(cid:230)rdien af en gennemsnitspub og den gennemsnit- lige nettofortjeneste, hvorefter de afdrag p(cid:229) realkreditl(cid:229)n, der ville opst(cid:229), sammenlignes med den forpagtningsaf- gift, et bryggeri ville kr(cid:230)ve. Ved den anden metode sam- menlignes bryggeriets forrentning af den investerede kapital med skłn over en normal forrentning af kapital. Ved den tredje metode beregnes forskellen forpagtnings- afgift og oms(cid:230)tning i den bundne pub med et skłnnet forhold mellem forpagtningsafgift og oms(cid:230)tning i ubundne pubber. Sidstn(cid:230)vnte metode er anvendt i OFT- rapporten, idet de fleste af de oplysninger, der forel(cid:229), indgik i denne metode. Kommissionen har anvendt samme metode, idet Kommissionen s(cid:229) kunne bygge videre p(cid:229) OFT’s arbejde, hvilket klart forenkler arbejds- processen. (64) I praksis beregnes forpagtningstilskuddet ved at tr(cid:230)kke den faktiske forpagtningsindt(cid:230)gt for den bundne pub fra 15 % af den bundne pubs oms(cid:230)tning (forpagtningsafgif- ten for et ubundet salgssted antages at v(cid:230)re 15 % af oms(cid:230)tningen). Til dette form(cid:229)l blev opsigelige forpagt- ningsaftaler holdt uden for beregningen. Dette skyldes, at opsigelige forpagtningsaftaler er karakteriseret ved betydeligt lavere forpagtningsafgifter end andre forpagt- ningsaftaler. (65) Overslaget over den samlede oms(cid:230)tning for pubben (dvs. den samlede oms(cid:230)tning for pubber udlejet i hen- hold til standardaftalerne eller Foundation Agreements) blev beregnet p(cid:229) grundlag af, at den betalte afgift sva- rende til 11,36 % af oms(cid:230)tningen. Tallet 11,36 % stam- mer som hovedsagelig anvendes i forbindelse med fasts(cid:230)ttelse af afgifter eller afgiftsjusteringer (15) omfattende 30 pubber tilf(cid:230)ldigt fra interne Bass-dokumenter, udvalgt af Kommissionen. Disse dokumenter indeholdt individuelle overslag over oms(cid:230)tningen for pubberne, ud fra hvilke det gennemsnitlige forhold mellem forpagt- ningsafgift og oms(cid:230)tning blev beregnet. (66) For at n(cid:229) frem til forpagtningstilskuddet pr. tłnde blev det samlede forpagtningstilskud divideret med det sam- lede antal tłnder, der er solgt til pubben (eksklusive opsigelige forpagtningsaftaler) hvert (cid:229)r. Hvis man i Bass’ tilf(cid:230)lde havde inkluderet opsigelige forpagtningsaftaler, ville det have fordrejet forpagtningstilskuddet, da pub- berne typisk er forpagtet i henhold til nominelle afgifter, dvs. at forpagtningstilskuddet ville have v(cid:230)ret stłrre. Kommissionen har foretaget et forsigtigt skłn i denne sag og udelukket data for opsigelige forpagtningsaftaler fra de beregninger, der danne grundlag for tabel 3. (67) Metoden til beregning af forpagtningstilskud er blevet kritiseret. Flere nuv(cid:230)rende og tidligere forpagtere, der har anvendt modellen, har n(cid:230)vnt, at det er almindeligt kendt, at en rimelig og vilk(cid:229)rlig afgift for en gennem- snitspub er p(cid:229) mellem 6 og 8 % af oms(cid:230)tningen. (68) I bem(cid:230)rkninger fra en revisor og nogle forpagtere anfł- res det, at forpagtningsafgifterne i praksis fasts(cid:230)ttes af en vurderingsmand p(cid:229) basis af 50 % af nettofortjenesten. Det p(cid:229)st(cid:229)s derfor, at den antagelse, at forpagtningsafgif- ten er baseret p(cid:229) en given procent af oms(cid:230)tningen, er falsk, og at den antagelse, at afgiften for ubundne pub- ber er baseret p(cid:229) 15 % af oms(cid:230)tningen derfor ogs(cid:229) er falsk (16). De mener, Bass’ forpagtere stilles finansielt d(cid:229)r- ligere som fłlge af den forpagtningsaftgift, som Bass kr(cid:230)ver, dvs. den egentlige forpagtningsafgift og de »eks- traomkostninger«, forpagtere har, fordi de ikke f(cid:229)r rabat (»wet rent«). (69) Kommissionen bestrider ikke, at (gen)forhandligerne forpagtere om den mellem selskabet og (potentielle) effektive forpagtningsafgift finder sted p(cid:229) grundlag af en intern resultatopgłrelse, der omfatter det afkast, en kompetent forpagter kan opn(cid:229), det markedsomr(cid:229)de, hvor forpagteren driver virksomhed, produktmixet, de fastsatte kłbsbetingelser, pubbens stłrrelse og tilstand og transaktionens kompleksitet (f. eks. antallet af barer). (70) Den ved kontrakt fastsatte forpagtningsafgift, som par- terne forhandler sig frem til, fasts(cid:230)ttes ikke automatisk p(cid:229) basis af 50 % af nettofortjenesten. Da der er fri kon- kurrence p(cid:229) markedet, forhandler parterne sig typisk frem til en forpagtningsafgift p(cid:229) mellem 40-60 % af net- tofortjenesten. (15) I nogle bem(cid:230)rkninger blev der stillet spłrgsm(cid:229)lstegn ved, om Bass har faktiske oplysninger om oms(cid:230)tningen i de forpagtede pubber. Det skal bem(cid:230)rkes, at Bass sammen med forpagteren foretager en detaljeret vurdering af hver enkelt pubs aktiviteter, hvorfor der foreligger et betydeligt talmateriale, som Bass kan anvende. Oplys- ningerne kan krydscheckes med resultaterne for sammenlignelige pubber p(cid:229) tilsvarende markedssegmenter fra Bass’ bestyrede pub- ber. (71) Form(cid:229)let med denne vurdering er imidlertid ikke at beskrive, hvorledes de enkelte forpagtningsafgifter for- (16) Revisoren fremlagde en oversigt over, hvordan han ville udarbejde en forpagtningsaftale. Han p(cid:229)viste imidlertid ikke, at hans model afspejler den faktiske situation p(cid:229) det frie marked. 19. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 186/11 handles, men at foretage en sammenlignende analyse af de gennemsnitlige afgiftsniveauer p(cid:229) de forskellige dele af markedet. Fordelen ved at anvende forholdet mellem forpagtningsafgift og oms(cid:230)tning i denne analyse i stedet for en metode baseret p(cid:229) forskellen mellem den gen- nemsnitlige forpagtningsafgift og nettofortjeneste er, at den fłrste metodes sammenligning er baseret p(cid:229) f(cid:230)rre skłn over variable parametre. Der kr(cid:230)ves ingen skłn »omkostnings«-strukturen i pubber, hvis man over anvender forholdet mellem forpagtningsafgift/oms(cid:230)t- ning. (72) Hvad ang(cid:229)r resultatet af de forskellige metoder vil det ikke v(cid:230)re us(cid:230)dvanligt at konstatere, at den gennemsnit- lige forpagtningsafgift for ubundne pubber vil udgłre 15 % af oms(cid:230)tningen og 50 % af den gennemsnitlige nettofortjeneste. (73) For den vigtigste resterende variabel i Kommisionens metode, nemlig at forholdet 15 % forpagtningsafgift/ oms(cid:230)tning g(cid:230)lder for ubundne pubber, har Kommisso- nen baseret sig p(cid:229) fłlgende: (cid:151) Bass meddelt ved skrivelse af 28. september 1998 Fleurets, Chartered Surveyors for Hotel and Licensed forpagtningsafgiften for nye Property Valuers, at aftaler i stłrrelsesordenen 15-18 %. Det stemmer overens med skłn fra andre eksperter for andre nationale bryggeriers vedkommende. for ubundne pubber ofte havde v(cid:230)ret (cid:151) Disse oplysninger bekr(cid:230)fter OFT’s resultater, hvor- efter ubundne v(cid:230)rter betaler 2-3 procentpoint mere af deres oms(cid:230)tning af forpagtningsafgift end brygge- riernes bundne forpagtere, og forpagtningsafgiften for ubundne pubber udgłr mellem 14 % og 15 % af oms(cid:230)tningen. OFT kunne i rapporten s(cid:229)ledes be- regne forpagtningstilskuddet p(cid:229) grundlag af forskel- len mellem den forpagtningsafgift, som de bundne forpagtere faktisk betaler, og en antaget forpagt- ningsafgift p(cid:229) mellem 14 % og 15 % af oms(cid:230)tningen. (74) Kommissionen mener derfor af ovenn(cid:230)vnte grunde, at metoden baseret p(cid:229) forholdet mellem forpagtningsafgift og oms(cid:230)tning er en rimelig metode til vurdering af for- pagtningstilskuddet til bundne forpagtere. (75) Foruden forpagtnigstilskuddet har Bass indsendt detalje- rede oplysninger om syv andre m(cid:229)lelige fordele til Kom- missionen. S(cid:230)rlige fordele (76) Siden indfłrelsen af standardaftalerne har Bass givet for- pagterne mulighed for at foretage storindkłb, hvis v(cid:230)rdi er steget med tiden. Disse s(cid:230)rlige fordele omfatter i łje- »rating«, blikket rabatter p(cid:229) glasartikler, gasforsyning, bankforretninger, forsikring og maling. Bass har beteg- net den (cid:229)rlige v(cid:230)rdi af disse fordele ved at ansl(cid:229) den potentielle v(cid:230)rdi pr. salgssted af de rabatter og tilbud, der kan opn(cid:229)s p(cid:229) en r(cid:230)kke varer og tjenesteydelser, ud fra den antagelse, at s(cid:229)fremt forpagterne ikke har udnyt- tet den tilbudte fordel, har de udnyttet det forhold, at Bass-forpagtere kan opn(cid:229) rabatter, til at opn(cid:229) tilsvarende eller bedre priser p(cid:229) det frie marked. Den potentielle v(cid:230)rdi pr. salgssted, som er ansl(cid:229)et til 3 054,90 GBP for (cid:229)rene 1994/1995 og 1995/1996, er derefter ganget med antallet af salgssteder, eksklusive opsigelige forpagt- ningsaftaler. (77) N(cid:230)sten alle interesserede parter kommenterede dette punkt. Mange af dem, der anvendte modellen, n(cid:230)vnte blot, at v(cid:230)rdien af disse tjenester, var lig nul. Andre har anfłrt, at de n(cid:230)sten altid kan opn(cid:229) bedre vilk(cid:229)r andre steder og derfor har sat fordelene til en generel meget lille v(cid:230)rdi (under 1 GBP/tłnde i de senere (cid:229)r). En revisor n(cid:230)vnte endvidere, at kontaktpersoner i forbindelse med slagterivarer, frostvarer, glas, chips og nłdder tilbydes gratis af de fleste lokale Licence Victualler’s Association. En forpagter p(cid:229)stod, at man kunne f(cid:229) bedre betingelser for alle artikler hos en gruppe kaldet Scottish Licensed Trade Consultants. (78) Kommissionen erkender, at man individuelt kan for- handle sig frem til bedre vilk(cid:229)r end dem, Bass tilbyder. Selv om dette imidlertid skulle vise sig at v(cid:230)re tilf(cid:230)ldet for alle artikler, er det allerede i sig selv en fordel, at en forpagter har et udgangspunkt for prisforhandlinger, der er baseret p(cid:229) priser, der er forhandlet p(cid:229) plads for en stor pub (17). (79) Ved ovenn(cid:230)vnte metode til beregning af de s(cid:230)rlige for- dele sammenlignes Bass-vilk(cid:229)rene med den p(cid:229)g(cid:230)ldende leverandłrs engroslistepriser. Resultatet er den fordel, som den enkelte forpagter vil opn(cid:229), hvis han eller hun ikke selv aktivt forsłger at opn(cid:229) bedre vilk(cid:229)r/ydelser og kłber til den anfłrte listepris. Kommissionen antager, at i hvert fald en stor andel af forpagterne aktivt vil se sig om efter bedre tilbud, i hvert fald p(cid:229) nogle af de mere omkostningstunge elementer i driften af pubben. P(cid:229) den anden side har ca. 500 forpagtere accepteret glasartikel- (17) Hvad ang(cid:229)r handelsregistre skal det bem(cid:230)rkes, at alle virksomhe- der kan lade sig opfłre her, og at det ikke p(cid:229) nogen m(cid:229)de siger noget om kvaliteten af tjenesten. Det erkendes, at nogle af leve- randłrerne vil v(cid:230)re velkendte navne i udsk(cid:230)nkningsbranchen. For s(cid:229)danne virksomheders vedkommende er hovedfordelen, at forpag- teren f(cid:229)r et rabattilbud baseret p(cid:229) forhandlingsresultatet for den Bass-bestyrede pub. L 186/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 7. 1999 tilbuddet, bankforretninger (400), »rating« og forsikring (1 267) og gas (200). forpagterne som anfłrt (80) Kommissionen mener p(cid:229) grundlag af ovenn(cid:230)vnte bem(cid:230)rkninger om s(cid:230)rlige fordele, at den v(cid:230)rdi af forde- lene, som Bass har beregnet, og som er anfłrt i medde- lelsen, błr reduceres for at tage hłjde for, at en stor del af i afsnittet ovenfor aktivt forsłger at finde produkter og tjenester til en lavere pris end den pris, lyset af oven- st(cid:229)ende bem(cid:230)rkninger m(cid:229) denne reduktion v(cid:230)re mode- rat. For at reducere fejlmargenen mest muligt og for at tage hłjde for alle forhold og f(cid:229) et moderat tal vil Kom- missionen derfor basere sin vurdering af de kompense- rende fordele p(cid:229) en v(cid:230)rdi, der ligger 25 % under den v(cid:230)rdi, som Bass har anfłrt, og som forefindes i medde- lelsen. De relevante tal for s(cid:230)rlige fordele angivet i GBP/ tłnde i tabel 3 er justeret tilsvarende. leverandłren anfłrer. I (85) Det er naturligvis korrekt, at forhłjelsen af forpagtnings- afgiften g(cid:230)lder for mere end fem (cid:229)r, men det samme g(cid:230)lder forpagterens fordele ved investeringen. Efter for- pagtningsaftalens udlłb er forpagtere i England og Wales omfattet af bestemmelserne om uopsigelighed i Landlord and Tenant Act, medmindre Bass (18) łnsker at anvende lokalerne til egne form(cid:229)l. (86) Bass har ikke inkluderet kapital, der anvendes til istands(cid:230)ttelse af tomme pubber. De tal, der er fremsendt til Kommissionen, vedrłrer specifikt v(cid:230)ksten i de nuv(cid:230)- rende forpagteres forretning. Bass har b(cid:229)de en samlet investeringsordning og en f(cid:230)lles investeringsordning, som det er n(cid:230)vnt i meddelelsen. Investeringer investeringer, der foretages i de bundne (81) V(cid:230)rdien af salgssteder i samarbejde med forpagterne, eksklusive opsigelige forpagtningsaftaler, beregnes ved at tage de samlede omkostninger, ekstern konsulent- bistand og projekttilsyn, der finansieres af Bass, og fratr(cid:230)kke de herved opst(cid:229)ede afgiftsstigninger over fem (cid:229)r. inklusive (82) Nuv(cid:230)rende og tidligere forpagtere, der baserer sig p(cid:229) modellen, h(cid:230)vder generelt, at da forpagteren er ansvarlig for reparationer, er det ham, der foretager alle investe- ringer. Bem(cid:230)rkninger baseret p(cid:229) modellen konkluderer derfor, at Bass ikke foretager investeringer. (83) Nogle forpagtere h(cid:230)vder med udgangspunkt i revisio- nens arbejde, at Bass’ investeringer normalt vedrłrer til- bygninger og forbedringer, da forpagteren ifłlge for- pagtningsaftalen har ansvaret for bygningen. De n(cid:230)vner, at Bass h(cid:230)vder, at der vil v(cid:230)re investeringer i en r(cid:230)kke pubber, der ikke er d(cid:230)kket af den kapitaliserede stigning i forpagtningsafgiften i de kommende fem (cid:229)r (som sel- skabet efterfłlgende fortsat vil modtage). Vedligeholdelse (87) Dette er v(cid:230)rdien i de eksisterende forpagtningsaftaler, eksklusive opsigelige aftaler, af instands(cid:230)ttelser finansie- ret af Bass, der ikke afspejles i afgiften. Disse instand- s(cid:230)ttelser tjener enten til at stłtte investeringer eller til at finansiere lovm(cid:230)ssige krav, bevillingskrav og andre s(cid:229)danne uundg(cid:229)elige udgifter. (88) Forpagtere, der benytter sig af en revisor, samt den omhandlede revisor p(cid:229)st(cid:229)r, at de fleste af forpagtningsaf- talerne indeholder en klausul om fuld vedligeholdelse. Normalt vil Bass kun betale for reparationer i forbin- delse med korte eller opsigelige forpagtningsaftaler, hvor Bass har ansvaret for bygningen. Fłr der indg(cid:229)s en for- pagtningsaftale, skal Bass s(cid:230)tte bygningen i stand med henblik p(cid:229) forpagtning eller s(cid:230)tte forpagtningsafgiften ned, s(cid:229)ledes at den p(cid:229)g(cid:230)ldende forpagter selv kan lade arbejdet udfłre. Andre forpagtere og tidligere forpagtere, der har anvendt modellen, p(cid:229)st(cid:229)r, at de ikke har nydt godt af en s(cid:229)dan istands(cid:230)ttelse. (89) Det skal hertil bem(cid:230)rkes, at dette er en fordel, da arbej- det falder uden for rammerne af forpagtningsaftalen, og da Bass ikke modtager penge i form af hłjere forpagt- ningsafgifter. »Support Franchise« (84) Den revisor og de forpagtere, der baserer sig p(cid:229) dette arbejde, h(cid:230)vder, at Bass har inkluderet tidligere forpagt- ningsafgifter for pubber, der er tomme, i investeringstal- lene. Endvidere p(cid:229)st(cid:229)r de, at forbedringer af afgiftssitua- tionen holdes tilbage for de kommende (cid:229)r ifłlge opju- steringsprincippet i aftalen. (90) Siden 1994 har Bass tilbudt visse ydelser med hensyn til planl(cid:230)gning vurdering af resultater og udvikling til for- pagtere, der łnsker at deltage (cid:151) gratis indtil oktober (18) Se betragtning 9: Pr. 9. april 1998 er det Punch Taverns Limited. 19. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 186/13 1996 (cid:151) i endnu en ordning med betegnelsen »Support Franchise«. Ved udgangen af regnskabs(cid:229)ret 1995/1996 havde forpagterne af gennemsnitlig 669 pubber tilsluttet sig »Support Franchise«-ordningen, og for disse pubbers vedkommende skete der en gennemsnitlig stigning p(cid:229) 0,93 % i oms(cid:230)tningen af tłnder i forhold til et fald p(cid:229) 2,33 % for ikke-deltagende pubber. Bass har vurderet, at den gennemsnitlige stigning i nettofortjenesten for en typisk forpagter, der deltager i »Support Franchise«-ord- ningen, var p(cid:229) 2 585 GBP i 1995/1996. Den samlede ansl(cid:229)ede stigning i nettofortjenesten som fłlge af denne ordning er derfor p(cid:229) 1,7 mio. GBP, hvilket er 4,50 GBP pr. tłnde, hvis man dividerer med det samlede antal tłnder for den forpagtede pub. (91) I nogle bem(cid:230)rkninger bestrides metoden til beregning af fordelen ved »Support Franchise«-ordningen. De p(cid:229)st(cid:229)r navnlig, at Kommisionen ikke har vurderet, om en stig- ning i antallet af tłnder skyldes »Support Franchise«-ord- ningen; stigningen kan f. eks. skyldes investeringer, som forpagteren betaler for via hłjere forpagtningsafgift. For- pagterne og revisoren bestrider endvidere Bass’ tal for den gennemsnitlige stigning i nettofortjenesten for en typisk forpagter; de finder det mere sandsynligt, at stig- ningen er p(cid:229) 775 GBP om (cid:229)ret og ikke p(cid:229) de n(cid:230)vnte 2 585 GBP. Endvidere skal der tages hłjde for faldet p(cid:229) 2,93 % i antallet af tłnder for de ikke-deltagende pubber. Det betyder faldende oms(cid:230)tning og et fald i fortjenesten p(cid:229) 2 639 GBP. Forpagterne og revisoren h(cid:230)vder derfor, at der overordnet er tale om et fald p(cid:229) 2 283 tłnder, hvorfor der ikke er tale om en fordel for Bass’ forpag- tere. (92) Kommissionen har undersłgt en r(cid:230)kke metoder til beregning af fordelene ved »Support Franchise«-ordnin- gen og besluttet, at stigningen i oms(cid:230)tning og fortjene- ste var den mest enkle og statistisk set mest pr(cid:230)cise til beregning af gennemsnitsv(cid:230)rdier. Dobbeltt(cid:230)lling er ikke statistisk signifikant. Den procentdel af forpagtere, der deltager i »Support Franchise«-ordningen, og den pro- centdel, der har valgt ikke at deltage, og som har nydt godt af investeringer, er den samme. Der er ingen signi- fikante forskelle mellem investeringsprofilen for de to typer salgssteder. Andre metoder til beregning af denne fordel ville give sammenlignelige resultater. Direkte driftsstłtte (94) Bass har ansl(cid:229)et v(cid:230)rdien af og fordelen ved direkte driftsstłtte pr. forpagter hvor hvert af de relevante (cid:229)r ved at tage 75 % af de samlede lłnomkostninger (lłn plus fordele og udgifter) for de Bass Lease Company- ansatte, der er direkte involveret i stłtte til og udvikling af forpagternes virksomhed. Disse ansatte omfatter »bu- siness directors«, »business managers«, »business develop- ment managers«, »property managers« og »surveyors« samt ansatte, der besk(cid:230)ftiger sig med catering, uddan- nelse af forpagtere, bistand med opgaverne, reklame- og PR-aktiviteter. (95) Bem(cid:230)rkninger, der er baseret p(cid:229) modellen, er generelt enige i, at der ikke er nogen fordel forbundet med Bass’ direkte driftsstłtte. (96) I andre forpagteres bem(cid:230)rkninger n(cid:230)vnes det, at de i meddelelsen, beskytter Bass-ansatte, der henvises til Bass’s interesser. De styrer łlbindingen og forpagtnin- gen. Endvidere kan Bass’ driftsomkostninger i forbin- delse med bundne pubber ikke regnes som en fordel for de bundne pubv(cid:230)rter. (97) Revisoren og enkelte forpagtere h(cid:230)vder endvidere, at forpagterne ville f(cid:229) bedre og billigere forretningsm(cid:230)ssig r(cid:229)dgivning hos uafh(cid:230)ngige konsulenter, og at de endvi- dere kunne blive d(cid:230)kket af en faglig ansvarsforsikring, som Bass p(cid:229) grund af sin position som bortforpagter ikke kan tilbyde. Den vurderingsmand, som er ansat af Bass, vil forsłge at sikre den fremtidige besk(cid:230)ftigelse ved at presse p(cid:229) for at f(cid:229) udfłrt arbejde p(cid:229) forpagterens regning, arbejde, der kunne udfłres meget mere łkono- misk. (98) Kommissionen har beregnet fordelen af den direkte driftsstłtte under inddragelse af alle de ansatte i Bass Lease Company, der har indflydelse p(cid:229) en forpagters virksomhed. Business manageren er den v(cid:230)sentligste kontaktperson mellem forpagteren og Bass Lease Com- pany. Som reaktion p(cid:229) disse bem(cid:230)rkninger bad Kom- missionen Bass om et eksempel p(cid:229) en jobbeskrivelse for en business manager, arbejdstider samt angivelse af den procentdel af tiden, der anvendes p(cid:229) de forskellige funk- tioner. P(cid:229) baggrund heraf har Kommissionen forsigtigt vurderet, at business manageren i mindst 68 % af sin arbejdstid arbejder for forpagterne. Tallene udtrykt i GBP/tłnde i tabel 3 er blevet omberegnet under hensyn- tagen hertil. (93) De data, Kommissionen har anvendt, er baseret p(cid:229) pub- bernes nuv(cid:230)rende fortjeneste, og Kommissionen mener derfor, at beregninger af den gennemsnitlige stigning i nettofortjenesten for en typisk forpagter er korrekte. Data for »Support Franchise«-ordningen viser de fordele, der kan tilflyde en forpagter, der deltager, hvis denne łnsker det. Det er ukorrekt at modregne det ansl(cid:229)ede fald i antal tłnder for de forpagtere, der har valgt ikke at deltage i ordningen. Etablerings- og udviklingsomkostninger (99) Bass yder stłtte til nye forpagtere i form af litteratur og vurderingsplaner, herunder udviklings-, administrations- L 186/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 7. 1999 og trykkeomkostninger i forbindelse med nye initiativer samt uddannelsesudgifter, og til eksisterende forpagtere i form af (cid:229)rlige pr(cid:230)mier som anerkendelse af deres ind- sats. I de bem(cid:230)rkninger, der er baseret p(cid:229) modellen, anfłres det generelt, at der ikke er nogen fordel. Der er ikke fremlagt beviser til stłtte for denne p(cid:229)stand. Salgsfremmende foranstaltninger (104) Siden det tidspunkt, hvor standardforpagtningsaftalen tr(cid:229)dte i kraft, har Bass tilbudt sine forpagtere visse reklame- og markedsfłringsforanstaltninger p(cid:229) nationalt, regionalt eller lokalt grundlag. Disse salgsfremmende for- anstaltninger tager sigte p(cid:229) at łge den enkelte forpagters oms(cid:230)tning. (100) (101) I nogle bem(cid:230)rkninger og i revisorens h(cid:230)vdes det, at bortforpagteren generelt p(cid:229)tager sig de fleste omkostnin- ger, n(cid:229)r der indg(cid:229)s en forpagtningsaftale med en forpag- ter. Det er en engangsomkostning, der ikke kan cost benefit-beregnes pr. tłnde. Endvidere er det Bass’ opgave at głre de forpagtede pubbers forretning mere ensartet. (105) (106) (102) Det h(cid:230)vdes, at Bass p(cid:229)st(cid:229)r, at selskabet udarbejder vur- deringsplaner, b(cid:230)rer trykkeomkostninger i forbindelser med nye initiativer samt omkostninger i forbindelse med (cid:229)rlige pr(cid:230)mier som anerkendelse af forpagternes indsats. Der er her tale om omkostninger, som Bass skal p(cid:229)tage sig som bortforpagter og bryggeri. (103) Det skal hertil n(cid:230)vnes, at forpagterne i deres bem(cid:230)rk- ninger ikke underbyggede deres p(cid:229)stande med faktiske oplysninger. Det skulle v(cid:230)re klart, at disse omkostninger ikke g(cid:229)r til at głre forretningerne i Bass’ bortforpagtede pubber mere ensartede. Endvidere ville disse omkostnin- ger normalt skulle b(cid:230)res af forpagteren og ikke af bort- forpagteren, som revisoren p(cid:229)st(cid:229)r. Hvis man p(cid:229)st(cid:229)r, at der er tale om engangsomkostninger, ser man bort fra bidraget fra den igangv(cid:230)rende udvikling og uddann- nelse. I de bem(cid:230)rkninger, der er baseret p(cid:229) modellen, vurderes disse som v(cid:230)rende uden betydning for forpagterne. salgsfremmende foranstaltninger I enkelte bem(cid:230)rkninger p(cid:229)st(cid:229)s det, at det er normal praksis for alle producenter at tilbyde salgsfremmende foranstaltninger til videreforhandlere for at udbrede kendskabet til produkterne. Det p(cid:229)st(cid:229)s derfor, at n(cid:229)r Kommissionen inddrager dette i sin vurdering, er det ukorrekt. (107) Kommissionen p(cid:229)peger derimod, at de salgsfremmende foranstaltninger og den marketing, der er omtalt i analy- sen, er forbeholdt Bass’ forpagtere. De oplysninger, som lader antyde, at Kommissionen har modtaget fra Bass, nogle af de forpagterne, der har indgivet en formel klage, har accepteret salgsfremmende materiale, herun- der gratis lager, ligesom der har v(cid:230)ret salgsfremmende foranstaltninger for visse produkter via ugentlige telefon- salg. (108) Resultatet af denne vurdering af prisforskellen og de kompenserende fordele er vist i nedenst(cid:229)ende tabel: Tabel 3 Prisforskel og kompenserende fordele 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 (GBP) 19 16 2 0 2 0 2 0 0 3 22 15 2 0 4 0 2 0 1 1 26 19 2 0 1 0 3 0 2 1 35 23 3 0 1 0 3 1 2 ﬂ2 41 22 7 1 1 4 5 1 3 3 45 22 7 3 2 5 4 1 4 3 48 24 11 1 0 4 5 0 5 2 Prisforskel Forpagtningstilskud S(cid:230)rlige fordele Investeringer Vedligeholdelse »Support Franchise« Direkte driftstłtte Etablerings- og udviklingsomkostninger Salgsfremmende foranstaltninger Resultat 19. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 186/15 (109) Der er andre mulige kompenserende fordele, der ikke er n(cid:230)vnt i tabel 3. Det var ikke nłdvendigt at opfłre de kompenserende fordele, der er beskrevet nedenfor, da ovenn(cid:230)vnte kompenserende fordele mere end kompen- serer for prisforskellen. (110) Bass tilbyder yderligere stłtte og fordele til forpagterne i form af finansiering af fast inventar for forpagtere, der er i vanskeligheder, engangsforanstaltninger vedrłrende PR og reklame, en velgłrende fond og indtil slutningen af 1994 juridisk bistand til forpagtere og kommende forpagtere. I nogle bem(cid:230)rkninger n(cid:230)vnes det, at der ikke var behov for juridisk r(cid:229)dgivning, da en kompetent forpagter kan holde sig til bestemmelserne i aftalen. Det blev ligeledes p(cid:229)peget, at Bass ikke burde r(cid:229)dgive sine egne forpagtere om retlige forhold, der kan give anled- ning til interessekonflikter. Det skal imidlertid bem(cid:230)rkes, at Bass’ forretning og juridiske r(cid:229)dgivning var to adskilte enheder. (113) (111) Endelig har Bass-forpagterne ogs(cid:229) reduceret volatiliteten i den łl-relaterede fortjeneste som fłlge af en reduceret fortjenestmargen p(cid:229) łl i forhold til ubundne pubber, hvilket sammen med de lavere faste omkostninger (for- pagtningsafgift) reducerer risikoen ved en investering i en Bass-forpagtningsaftale. II. RETLIG VURDERING A. ARTIKEL 81, STK. 1 1. Det relevante marked 1. 1. Det relevante produktmarked (112) Det relevante produktmarked omfatter i princippet alle varer og tjenesteydelser, som forbrugerne p(cid:229) grund af deres karakteristika, pris eller form(cid:229)l mener i et vist omfang at kunne erstatte med hinanden (19). EF-Domsto- len anfłrer fłlgende i sin afgłrelse i Delimitis-sagen (20): »det relevante marked m(cid:229) for det fłrste fastl(cid:230)gges ud fra arten af den p(cid:229)g(cid:230)ldende łkonomiske virksomhed, i dette tilf(cid:230)lde afs(cid:230)tning af łl. Denne sker s(cid:229)vel gennem detailhandelen som fra restaurationer. Ud fra forbruge- rens synspunkt adskiller restaurationssektoren (cid:151) der bl. a. omfatter pubber (21) og restaurationer (cid:151) sig fra (19) EF-Domstolens dom i sag 27/76, United Brands Company mod Europa-Kommissionen, Sml. 1978, s. 207, pr(cid:230)mis 12. (20) EF-Domstolens dom i sag C-234/89, Stergios Delimitis mod Hen- ninger Br(cid:228)u AG, Sml. 1991, s. I-935, pr(cid:230)mis 16. (21) Den tyske udgave af dommen (proceduresprog) anvender termen »Schankwirtschaften«. I den franske udgave, der er arbejdssproget ved EF-Domstolen, anvendes termen »cafØs«. detailhandelen ved, at salg i restaurationer ikke kun omfatter salg af en vare, med tillige er forbundet med en tjenesteydelse, samt at forbruget af łl i restaurationer ikke i v(cid:230)sentlig grad beror p(cid:229) łkonomiske betragtnin- ger. Restaurationssalgets s(cid:230)rlige karakter bekr(cid:230)ftes af, at bryggerierne har organiseret specielle distributionssyste- mer inden for denne sektor, som kr(cid:230)ver s(cid:230)rlige installa- tioner, samt af, at priserne inden for denne sektor som hovedregel er hłjere end detailhandelspriserne«. fłlgende anfłres: I lyset af det s(cid:230)rlige bevillingssystem i Det Forenede Kongerige skal det klarl(cid:230)gges, hvilken af de tre typer udsk(cid:230)nkningssteder (se betragtning 25) der udgłr det relevante produktmarked for pubber og restaurationer. Der henvises i den forbindelse til punkt 43 i forord- ningsmeddelelsen, hvori »Begrebet restaurant omfatter alle former for udsk(cid:230)nkningsvirk- somhed. Udsk(cid:230)nkning af drikkevarer i private klubber sidestilles med videreforhandling i offentligt tilg(cid:230)ngelige restauranter«. F(cid:230)lles for alle disse salgssteder, herunder dem med begr(cid:230)nset udsk(cid:230)nkningsbevilling, er nemlig, at drikkevarer kłbes til indtagelse p(cid:229) stedet, og at der indg(cid:229)r et v(cid:230)sentligt tjenesteydelseselement heri. Kom- missionen er bekendt med, at łlprisen i klubber, der i december 1994 udgjorde 82-83 % af prisen i pubber, er lavere end łlprisen i pubber (22). Dette er imidlertid i stor udstr(cid:230)kning en fłlge af, at disse klubber ikke drives kommercielt. Som fłlge af tjenesteydelseselementer lig- ger prisen i klubber dog stadig hłjere end łlprisen i supermarkeder. Det specielle distributionssystem for hele udsk(cid:230)nkningssektoren, inklusive klubber, er desuden det fadłlsudsk(cid:230)nkning, samme: bryggeriernes listepriser for łl og l(cid:229)nbindinger. installationer s(cid:230)rlige til (114) Det relevante marked m(cid:229) derfor i dette tilf(cid:230)lde anses for at v(cid:230)re markedet for salg af łl i restaurationer (hele udsk(cid:230)nkningssektoren). Som det anfłres i dommen i Delimitis-sagen (23), udelukkes dette ikke af, at der er en vis vekselvirkning mellem salg med udsk(cid:230)nkningsbevil- ling og salg uden udsk(cid:230)nkningsbevilling, idet nye kon- kurrenter har mulighed for at głre deres m(cid:230)rker kendte ved salg i detailhandelen, s(cid:229)ledes at de kan vinde indpas p(cid:229) restaurationsmarkedet som fłlge af deres gode ry. 1. 2. Det relevante geografiske marked (115) De objektive og konkurrencebetingelser efterspłrgsel) for levering af łl til udsk(cid:230)nkningsmarke- det er meget forskellige i de forskellige omr(cid:229)der inden for EU. Som EF-Domstolen anfłrer i sin dom i Delimi- (udbud (22) Uddrag af Stats MR’s undersłgelse af detailhandelspriser, som et nationalt bryggeri har forelagt OFT. (23) Se fodnote 20; i pr(cid:230)mis 17. L 186/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 7. 1999 tis-sagen, pr(cid:230)mis 18, indg(cid:229)s aftaler om levering af łl fortsat i overvejende grad p(cid:229) nationalt plan. Ved anven- delsen af EF’s konkurrenceregler p(cid:229) aftalen m(cid:229) der der- for tages hensyn til det britiske marked for salg af łl i restaurationer. eller dets repr(cid:230)sentant; eller b) anden łl, medmindre i) den er i flasker, d(cid:229)ser eller andre sm(cid:229) beholdere, eller ii) den er i aftappet form, og salget af denne łl i aftappet form er s(cid:230)dvanlig eller nłdvendig for at opfylde en tilstr(cid:230)kkelig efterspłrgsel fra forpagterens kunder (konkurrenceforbud). (116) Det britiske marked adskiller sig desuden fra łlmarke- derne i andre medlemsstater som fłlge af bekendtgłrel- fadłl serne (betragtning 18), det (betragtning 21), (betragt- ning 24), bestemmelserne om udsk(cid:230)nkningsbevilling (betragtning 25) og det store udbud af łlsorter (be- tragtning 43). forekomsten af pubk(cid:230)der store forbrug af 2. Aftale mellem virksomheder (117) Bass og forpagterne er virksomheder efter artikel 81, stk. 1. (118) De forpagtningsaftaler, som Bass og de enkelte forpag- tere har indg(cid:229)et i en form svarende til de ovenfor be- skrevne standardaftaler, er aftaler efter artikel 81, stk. 1. 3. De v(cid:230)sentligste begr(cid:230)nsende virkning begr(cid:230)nsningers konkurrence- (120) Selv om aftalen indeholder et eksplicit konkurrencefor- bud med hensyn til specifikke łlsorter, er den eksklusive kłbsforpligtelse udformet p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at den ogs(cid:229) i sig selv implicit indeholder et konkurrenceforbud, idet der henvises til den generelle formulering »disse speci- fikke łlsorter« i aftalen. (121) Som fłlge af den eksklusive kłbsforpligtelse hindres for- pagteren i at acceptere andre leverandłrers tilbud om kontraktvarer. Bryggeriet og andre łlgrossister, der tilby- der samme m(cid:230)rker, kan s(cid:229)ledes ikke konkurrere om for- pagterens gunst, hvilket er en begr(cid:230)nsning af konkur- rencen inden for samme łlm(cid:230)rke. (122) Det eksplicitte og implicitte konkurrenceforbud for spe- cifikt anfłrte łlsorter, dvs. forbud mod, at forpagteren kłber andre m(cid:230)rker af n(cid:230)rmere specificerede sorter fra andre łlproducenter, begr(cid:230)nser konkurrencen mellem łlm(cid:230)rker. Kontraktbestemmelserne om kłb af łlsorter, der ikke er specificeret i aftalen, p(cid:229)fłrer forpagterne visse administrative begr(cid:230)nsninger, men begr(cid:230)nser ikke reelt deres mulighed for at tilbyde s(cid:229)danne produkter p(cid:229) salgsstedet. Bestemmelserne har derfor ingen konkurren- cebegr(cid:230)nsende virkning. 3. 1. Beskrivelse af de v(cid:230)sentligste begr(cid:230)nsningers beskaffenhed og karakter 3. 2. Konkurrencebegr(cid:230)nsende virkning (119) Aftaler om levering af łl som de her relevante forpagt- ningsaftaler indeholder normalt en eksklusiv kłbsfor- pligtelse, der s(cid:230)dvanligvis er forbundet med et konkur- renceforbud (24). Disse aftalebestemmelser er udformet som fłlger (betragtning 43-44): (cid:151) Forpagteren kłber alle i aftalens specificerede łlsor- ter (med undtagelse af g(cid:230)stełllet), som han łnsker at s(cid:230)lge i sine lokaler, hos Bass eller dets repr(cid:230)sen- tant. Bryggeriet kan i praksis frit optage, udskifte eller slette m(cid:230)rker af en bestemt łlsort p(cid:229) selskabets prisliste (eksklusiv kłbsforpligtelse). (cid:151) Forpagteren m(cid:229) ikke s(cid:230)lge eller med henblik p(cid:229) salg udstille eller anskaffe sig a) łl af samme sort som en i aftalen specificeret łl, som ikke er leveret af Bass (24) Se fodnote 20; i pr(cid:230)mis 10. (123) Efter at have fastlagt karakteren af den konkurrence- begr(cid:230)nsning, som bryggeriets net af forpagtningsaftaler medfłrer, skal det undersłges, hvilke konkurrence- begr(cid:230)nsende virkninger de har p(cid:229) detailhandlere og leverandłrer p(cid:229) det relevante marked (25). (124) I sagen Brasserie De Haecht mod Wilkin (26) fandt EF- Domstolen, at bedłmmelsen af en s(cid:229)dan łlleveringsafta- les virkninger skal ske ud fra den retlige og łkonomiske sammenh(cid:230)ng, hvori aftalen optr(cid:230)der, og hvori den sam- (25) Se desuden Domstolens dom i Delimitis-sagen, pr(cid:230)mis 13: »Selv om s(cid:229)danne aftaler (om eksklusive łlleverancer) ikke har til form(cid:229)l at begr(cid:230)nse konkurrencen i artikel 81, stk. 1’s forstand, błr det undersłges, om de ikke medfłrer, at konkurrencen hindres, begr(cid:230)nses eller fordrejes«. (26) EF-Domstolens dom i sag 23/67, Sml. 1967, s. 407. 19. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 186/17 men med andre forhold kan medvirke til en samlet p(cid:229)virkning af konkurrencen. Det er derfor nłdvendigt fłrst og fremmest at foretage en overordnet vurdering af alle netv(cid:230)rk i Det Forenede Kongerige. Af samme dom fremg(cid:229)r endvidere, at den samlede virkning af andre lig- nende aftaler er et forhold blandt flere, som indg(cid:229)r i bedłmmelsen af, om konkurrencen (cid:230)ndres, begr(cid:230)nses eller fordrejes (27). 3. 2. 1. Den samlede virkning af andre lignende aftaler (125) Form(cid:229)let med denne bedłmmelse er at fastl(cid:230)gge, i hvil- ken grad det britiske udsk(cid:230)nkningsmarked afsk(cid:230)rmes, og i den forbindelse konstatere, i hvilket omfang natio- nale eller udenlandske łlproducenters muligheder for at f(cid:229) adgang til udsk(cid:230)nkningsmarkedet ved egen hj(cid:230)lp begr(cid:230)nses som en fłlge af den kumulative virkning af alle bryggeriernes aftaler. Det skal alts(cid:229) med andre ord undersłges, om andre bryggerier har muligheder for at n(cid:229) den endelige forbruger p(cid:229) koncurrencevilk(cid:229)r (28), som det p(cid:229)g(cid:230)ldende bryggeri selv har fastlagt. (126) Da Bass anmeldte forpagtningsaftalerne med henblik p(cid:229) at opn(cid:229) en fritagelse fra den dag, hvor aftalerne blev indg(cid:229)et, m(cid:229) denne vurdering desuden starte i 1991, hvor forpagtningsaftalerne blev indfłrt. (127) Den markedsafsk(cid:230)rmning, som bryggeriernes aftalenet skaber, tager forskellige former. For det fłrste er der den vertikale integration fra de britiske bryggerier ned til detailniveauet, hvor bryggerierne selv bestyrer pubber eller bortforpagter pubber. For det andet omfatter bryg- geriernes aftalenet ogs(cid:229) vertikale aftaler p(cid:229) to niveauer. Enten direkte med l(cid:229)nbundne udsalgssteder i detailled- det, eller i engrosleddet ved hj(cid:230)lp af leveringsaftaler, dvs. aftaler med eksklusiv kłbsforpligtelse, mindstekłbs- forpligtelse, lagerfłringsforpligtelse osv. med traditio- nelle grossister, pubselskaber, eller andre bryggerier med engrosfunktion. for ca. 55 % af salget i udsk(cid:230)nkningssektoren. L(cid:229)n- bundne pubber d(cid:230)kkede samme (cid:229)r andre 22 % af udsk(cid:230)nkningsmarkedet. Da der kun i begr(cid:230)nset omfang har fundet (cid:230)ndringer sted i forholdene p(cid:229) det britiske łludsk(cid:230)nkningsmarked fłr bekendtgłrelsernes ikraftr(cid:230)- den, betragtes oplysningerne for 1990 som repr(cid:230)senta- tive for i hvert I 1990 var bekendtgłrelserne stadig ikke fuldt implementeret, selv om forholdene begyndte at (cid:230)ndre sig, hvorfor det skłnnes, at omkring 70 % af łlforbruget i den britiske udsk(cid:230)nkningssektor stadig fandt sted gennem bundne salgssteder. fald (cid:229)rene 1985-1989. (129) I 1997, som er det sidste (cid:229)r, for hvilket denne type oplysninger foreligger, tegnede de bryggeriejede bortfor- pagtede og bestyrede pubber sig for 27,2 % af salget. L(cid:229)nbundne pubber tegnede sig for 18,1 %. En ukendt del af den łlm(cid:230)ngde, som l(cid:229)nbundne pubber s(cid:230)lger, er ikke omfattet af v(cid:230)rtens kontraktlige forpligtelse til at kłbe en bestemt m(cid:230)ngde hos det l(cid:229)ngivende bryggeri (betragtning 28) (29), men det er meget sandsynligt, at p(cid:229) d(cid:230)kker mindst 10 % af l(cid:229)nbindingen udsk(cid:230)nkningsmarkedet. Det m(cid:229) s(cid:229)ledes konkluderes, at britiske bryggerier direkte binder hłjst 45,3 % (men sandsynligvis mindst 37 %) af salget til sig. Et salg af dette omfang giver ikke andre bryggerier direkte mulig- hed for ved egen hj(cid:230)lp at f(cid:229) adgang til detailleddet p(cid:229) det britiske udsk(cid:230)nkningsmarked. salget (130) Det er blevet anfłrt, at l(cid:229)nbindinger ikke l(cid:230)ngere skulle anses for at hindre adgangen til markedet, idet de efter bekendtgłrelsernes ikrafttr(cid:230)den kan opsiges med tre m(cid:229)neders varsel. (131) Kommissionen erkender, at bryggeriernes adgang til de p(cid:229)g(cid:230)ldende l(cid:229)nbundne salgssteder ved egen hj(cid:230)lp ikke altid er udelukket, da der findes et ukendt antal l(cid:229)neafta- ler uden eksklusiv kłbsforpligtelse (30). For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r den m(cid:230)ngde łl, der er omfattet af denne type aftale, har andre bryggerier imidlertid begr(cid:230)nsede muligheder for at n(cid:229) den endelige forbruger p(cid:229) konkurrencevilk(cid:229)r, som det p(cid:229)g(cid:230)ldende bryggeri selv har fastlagt. (128) Det fremg(cid:229)r af tabel 2 (betragtning 26), at bryggeriejede bortforpagtede og bestyrede pubber i 1985 tegnede sig (27) Se fodnote 20; i pr(cid:230)mis 14. (28) Konkurrencepolitisk set er de v(cid:230)sentligste parametre de generelle makroorienterede parametre (»above the line«): m(cid:230)rkets samlede positionering p(cid:229) markedet (herunder priss(cid:230)tning), den generelle markedsfłringspolitik (reklamekonceptet, national reklame, salgs- fremmende foranstaltninger) i mods(cid:230)tning til lokale mikrooriente- rede parametre (»below the line«), der er en mere »salgsstedsrelate- ret« markedsfłring. (132) Kommissionen erkender ogs(cid:229), at bekendtgłrelserne har gjort det lettere at opsige en l(cid:229)neaftale. L(cid:229)neaftalernes gennemsnitlige lłbetid p(cid:229) fire (cid:229)r viser imidlertid, at det kontraktuelle forhold ikke er af midlertidig karakter. Et bryggeri, som łnsker at etablere sig ved egen hj(cid:230)lp i en (29) Det kan ikke ben(cid:230)gtes, at der er en reel sammenh(cid:230)ng mellem l(cid:229)n- bindinger og den faktisk kłbte m(cid:230)ngde. Det bedste bevis p(cid:229) denne sammenh(cid:230)ng ses i det forhold, at bryggerierne ikke kan holde de to adskilte i deres interne regnskaber. (30) Denne adgang kunne i praksis udelukkes ved hj(cid:230)lp af mange l(cid:229)n uden eksklusiv kłbsforpligtelse. L 186/18 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 7. 1999 l(cid:229)nbunden pub, skal desuden kunne tilbyde v(cid:230)rten de łkonomiske midler, denne skal bruge til at betale det fłrste l(cid:229)n tilbage (sandsynligvis i form af en ny l(cid:229)nbin- ding). Konkurrencen mellem s(cid:229)danne bryggerier er s(cid:229)le- des ikke begr(cid:230)nset til łllets kvalitet og (direkte pris), men kr(cid:230)ver, at det andet bryggeri ogs(cid:229) tilbyder l(cid:229)nbin- dinger. Det skal samtidig tilfłjes, at en s(cid:229)dan uafh(cid:230)ngig adgang til l(cid:229)nbundne pubber kun vil give mening for et bryggeri, der tilbyder alle eller n(cid:230)sten alle de łlsorter, som en v(cid:230)rt normalt tilbyder sit publikum, idet de sam- lede omkostninger ved l(cid:229)net ellers skulle d(cid:230)kkes ind ved salg af et enkelt m(cid:230)rke (eller et begr(cid:230)nset antal m(cid:230)rker). 3. 2. 2. Andre faktorer (136) EF-Domstolen fandt ogs(cid:229), som det bekr(cid:230)ftes i Delimitis- sagen, at den virkning, som et net af eksklusive kłbsaf- taler har, kun er Øn omst(cid:230)ndighed blandt flere i den łkonomiske og retlige sammenh(cid:230)ng, hvori aftalen błr bedłmmes. Af de łvrige omst(cid:230)ndigheder skal der fłrst og fremmest l(cid:230)gges v(cid:230)gt p(cid:229) dem, der ligeledes p(cid:229)virker mulighederne for at f(cid:229) adgang til markedet. Der skal for det andet tages hensyn til konkurrencebetingelserne p(cid:229) det relevante marked. (133) Det er ben(cid:230)gtes ikke, at andre bryggerier stadig kan have indirekte adgang til det bundne marked i det omfang, hvor bryggerier/grossister, der ejer eller l(cid:229)nbin- der salgssteder, er villige til at forsyne de bundne salgs- steder med łl fra andre bryggerier. Ved bedłmmelsen af markedsafsk(cid:230)rmning fokuseres der imidlertid p(cid:229) andre bryggeriers muligheder for at opn(cid:229) uafh(cid:230)ngig adgang til markedet, hvilket klart ikke er et resultat af et »hori- sontalt« s(cid:229)dant samarbejde mellem konkurrenter. Et samarbejde kan begr(cid:230)nse konkurrencen mellem de p(cid:229)g(cid:230)ldende bryggeriers łlm(cid:230)rker, og bryggeriet med bindingsaftalerne vil udelukkende tillade, at andre bryg- geriers łl s(cid:230)lges p(cid:229) det omhandlede bryggeris salgsste- der, hvis det er i bryggeriets egen interesse. (134) Ud over łl, som s(cid:230)lges gennem britiske bryggeriers direkte bundne salgssteder (bestyrede, bortforpagtede og l(cid:229)nbundne pubber), s(cid:230)lges der 19,7 % (1997) via forpag- tede og bestyrede pubber, der ejes af pubselskaber, der ikke selv brygger łl. Det skłnnes, at ca. 13 % s(cid:230)lges under leveringsaftaler med kłbsbinding indg(cid:229)et mellem pubselskaber og bryggerier. De 13 % omfatter salget via Inntrepreneur Pub Company Limited, Spring Estates Limited og Allied Domecq Retailing, som i 1997 (31) m(cid:229)tte kłbe al łl til deres salgssteder hos et nationalt bryggeri. I tallet indg(cid:229)r ligeledes de fire nationale bryg- geriers skłn over deres kontraktbundne leverancer til andre pubselskaber. (135) Det kan s(cid:229)ledes konkluderes, at henved 58 % (men hłjst sandsynligt mindst 50 %) af salget p(cid:229) det britiske udsk(cid:230)nkningsmarked i 1997 stadig var omfattet af bryggeribindinger. Den samlede m(cid:230)ngde af aftaler, hvor- med britiske bryggerier binder salget p(cid:229) udsk(cid:230)nknings- markedet til sig, har derfor siden 1990 haft en betydelig indvirkning p(cid:229) konkurrenters muligheder for uafh(cid:230)ngigt at f(cid:229) adgang til det britiske łludsk(cid:230)nkningsmarked. 3. 2. 2. 1. Mulighederne for at f(cid:229) adgang til markedet (137) I henhold til EF-Domstolens dom i Delimitis-sagen, pr(cid:230)mis 21, »skal det undersłges, om en ny konkurrent ved at erhverve et bryggeri, der allerede er p(cid:229) markedet, tillige med dettes k(cid:230)de af salgssteder, har realistiske og konkrete muligheder for at indg(cid:229) i aftalekomplekset eller for at omg(cid:229) dette ved at (cid:229)bne nye pubber. Herved skal der tages hensyn til bestemmelser og aftaler vedrłrende erhvervelse af selskaber og etablering af salgssteder samt til det mindste antal salgssteder, der er nłdvendigt for, at distributionssystemet er rentabelt. Hvis der findes łlgrossister, der ikke er bundet til de producenter, der er p(cid:229) markedet, er dette ligeledes et forhold, der kan lette en ny producents adgang til markedet, idet denne kan benytte s(cid:229)danne grossisters salgskanaler til distribution af sit łl«. (138) Det er i lyset af lovgivningen om udsk(cid:230)nkningsbevillin- ger ikke let at (cid:229)bne et stłrre antal nye pubber inden for et par (cid:229)r (se betragtning 36). Selv om der regelm(cid:230)ssigt handles pubber p(cid:229) det britiske marked, og et betydeligt antal pubber er blevet solgt enkeltvis, skal det endvidere bem(cid:230)rkes, at den investering, en ny konkurrent ville skulle foretage for at erhverve et kompleks af salgssteder eller for at (cid:229)bne nye restaurationer, er af en betydelig stłrrelse (32). Samtidig ville bryggeriet ikke alene drive bryggerivirksomhed, men ogs(cid:229) detailhandelsvirksomhed p(cid:229) det britiske marked. Det ville desuden kr(cid:230)ve, at bryg- geriet skulle indg(cid:229) horisontale forbindelser med andre britiske bryggerier for at kunne tilbyde alle de forskellige łlsorter, som et salgssted vil skulle tilbyde, idet nytil- komne konkurrenter (og specielt udenlandske konkur- renter) normalt vil tilbyde enkelte m(cid:230)rker i stedet for (31) Den eksklusive leveringsaftale med Inntrepreneur og Spring Estates udlłb den 28. marts 1998; aftalen med Allied Domecq den 12. december 1997. (32) Den gennemsnitlige salgspris for en privatejet britisk pub ligger p(cid:229) ca. 200 000 GBP (kilde: Fleurets). 19. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 186/19 hele den r(cid:230)kke łlsorter, der normalt drikkes i Det For- enede Kongerige. (139) Inden for de senere (cid:229)r har udenlandske bryggerier i nogle f(cid:229) tilf(cid:230)lde direkte overtaget britiske bryggerier (og deres bundne pubber), men i de fleste tilf(cid:230)lde har de udenlandske bryggerier efterfłlgende igen solgt deres interesser (det nederlandske bryggeri Grolsch sine inte- resser i Ruddles og det australske bryggeri Foster’s sine interesser i Courage). (140) Da »traditionelle« grossister samtidig spiller en relativ lille rolle i distributionen af łl i Det Forenede Kongerige (betragtning 23), er det vanskeligt for et udenlandsk bryggeri eller et nyt bryggeri at komme ind p(cid:229) markedet ved egen hj(cid:230)lp. relle efterspłrgsel efter łl og udsk(cid:230)nkningsmarkedet formentlig fortsat v(cid:230)re for nedadg(cid:229)ende som s(cid:229)dant eller i bedste fald stagnerende (betragtning 9). De stadig stigende reklameudgifter ved markedsfłring af et enkelt m(cid:230)rke (sunk cost) udgłr desuden et yderligere incita- ment for udenlandske bryggerier til at indg(cid:229) licensafta- ler. Endelig er et bryggeris muligheder for at skabe sig et godt ry via salgssteder uden udsk(cid:230)nkningsbevilling for derved at f(cid:229) adgang til udsk(cid:230)nkningsmarkedet mere begr(cid:230)nset in Det Forenede Kongerige end i de fleste idet handelen via salgssteder andre europ(cid:230)iske lande, uden udsk(cid:230)nkningsbevilling kun tegner sig for 27 % af det samlede łlsalg (betragtning 19). 3. 3. Konklusion vedrłrende de fłrste Delimitis-test (141) Derfor giver udenlandske bryggerier i de fleste tilf(cid:230)lde et stłrre britisk bryggeri licens til at brygge og distribuere deres produkter i Det Forenede Kongerige, hvorved de f(cid:229)r adgang til det p(cid:229)g(cid:230)ldende bryggeris pubber og distri- butionsfaciliteter for ubundne pubber. I disse tilf(cid:230)lde vil det britiske bryggeri f(cid:229) stor indflydelse p(cid:229) positionerin- gen og markedsfłringen (reklame) af det udenlandske bryggeris m(cid:230)rke. (144) Det kan s(cid:229)ledes konkluderes, at en undersłgelse af alle aftaler med kłbsbinding, inklusive (cid:151) men ikke begr(cid:230)n- set til (cid:151) de indg(cid:229)ede aftaler om levering af łl, og de andre omst(cid:230)ndigheder i den łkonomiske og retlige sammenh(cid:230)ng p(cid:229) det britiske udsk(cid:230)nkningsmarked viser, at bryggeriernes samlede aftaler med kłbsforpligtelse i 1990 udgjorde og (cid:151) p(cid:229) basis af de seneste oplysninger (cid:151) i dag stadig udgłr en betydelig hindring for, at natio- nale og udenlandske konkurrenter kan f(cid:229) adgang til markedet ved egen hj(cid:230)lp. (142) Kommissionen erkender, at łlsalget i detailleddet via salgssteder, der drives af pubselskaber, har stigende betydning, hvilket i hvert fald teoretisk łger andre bryg- geriers mulighed for at f(cid:229) adgang til den britiske forbru- ger p(cid:229) łludsk(cid:230)nkningsmarkedet. Det er faktisk en hel del lettere for en nytilkommen p(cid:229) markedet at indg(cid:229) en aftale med et pubselskab, ogs(cid:229) selv om den p(cid:229)g(cid:230)ldende kun har et enkelt m(cid:230)rke, og p(cid:229) den m(cid:229)de f(cid:229) adgang til dettes kompleks af pubber, end det er at indg(cid:229) aftaler med i betragtning 135, er det imidlertid ikke muligt pr(cid:230)cist at fastsl(cid:229), hvor (cid:229)bent dette markedssegment reelt er. Et bryggeri, der łnsker at levere łl til et pubselskab uden eget distributionsnet, vil samtidig skulle opbygge et s(cid:229)dant distributionssystem (se desuden betragtning 24 og 33). individuelle salgssteder. Som det anfłres 3. 2. 2. 2. Konkurrencebetingelserne p(cid:229) markedet (33) (143) Den britiske bryggerisektor har gennemlłbet en koncen- trationsproces (betragtning 22). Samtidig vil den gene- 3. 4. Et v(cid:230)sentligt bidrag til den samlede virkning »m(cid:229) det vurderes, (145) Som Domstolen pr(cid:230)ciserer i sin dom i Delimitis-sagen, pr(cid:230)mis 24, i hvilket omfang det p(cid:229)g(cid:230)ldende bryggeris aftaler bidrager til den samlede virkning, der i denne henseende fremkommer som fłlge Ifłlge de f(cid:230)lles- af alle lignende aftaler p(cid:229) markedet. skabsretlige konkurrenceregler m(cid:229) de bryggerier, der i v(cid:230)sentligt omfang bidrager hertil, b(cid:230)re ansvaret for en s(cid:229)dan afsk(cid:230)rmning af markedet. Aftaler om levering af łl, der er indg(cid:229)et af bryggerier, som ikke i v(cid:230)sentligt omfang bidrager til den samlede virkning, falder s(cid:229)ledes ikke ind under forbuddet i artikel 85, stk. 1«. N(cid:229)r det p(cid:229)g(cid:230)ldende bryggeris, i dette tilf(cid:230)lde Bass’, bidrag ti den samlede virkning skal bedłmmes, m(cid:229) man s(cid:229)ledes vur- dere bryggeriets samlede bundne net, inklusive (cid:151) men ikke begr(cid:230)nset til (cid:151) den eksklusive kłbsforpligtelse og konkurrenceforbuddet i aftalerne. Det er alts(cid:229) med andre ord aftalenettet, der i henhold til EF-Domstolens dom i Delimitis-sagen skal bidrage »v(cid:230)sentligt til den af- sk(cid:230)rmning af markedet, som aftalekomplekset medfłrer i kraft af den samlede łkonomiske og retlige sammen- h(cid:230)ng« (34). (33) Se ogs(cid:229) pr(cid:230)mis 22 i EF-Domstolens dom i Delimitis-sagen; se fodnote 20. (34) Domskonklusionens punkt 1, n(cid:230)stsidste punktum. L 186/20 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 7. 1999 (146) Med henblik herp(cid:229) vil der blive taget hłjde for virknin- gen af Bass’ aftalekompleks som s(cid:229)dan. Konstateres det, at komplekset som s(cid:229)dant har en konkurrencebegr(cid:230)n- sende virkning, g(cid:230)lder dette p(cid:229) tilsvarende vis for hvert enkelt af komplekset elementer (35). udgangspunkt i den bredere definition af samlet mar- kedsandel. 3. 4. 1. Meddelelse vedrłrende łlleveringsaftaler af ringe betydning (36) (147) Bass er klart ikke et lille bryggeri som defineret i medde- lelsen, da det producerer mere end 200 000 hl łl, og da dets markedsandel p(cid:229) det britiske udsk(cid:230)nkningsmarked overstiger 1 %. 3. 4. 2. Individuel vurdering (148) EF-Domstolen stipulerer fłlgende i Delimitis-sagen (37): i hvilket omfang den enkelte aftale »Spłrgsm(cid:229)let om, bidrager hertil, afh(cid:230)nger af de kontraherende parters stilling p(cid:229) det p(cid:229)g(cid:230)ldende marked og af aftalens varig- hed«. EF-Domstolen anfłrer fłlgende i pr(cid:230)mis 25 og 26: »Denne (stilling) afh(cid:230)nger ikke alene af den mar- kedsandel, bryggeriet eller den koncern, hvori bryggeriet eventuelt indg(cid:229)r, har, men tillige af antallet af salgsste- der, der er bundet til bryggeriet eller koncernen i for- hold til samlede antal restaurationer p(cid:229) det relevante marked«. Med hensyn til varigheden anfłrer Domstolen fłlgende: »S(cid:229)fremt denne (cid:229)benbart er uforholdsm(cid:230)ssig lang, set i forhold til den gennemsnitlige varighed af de aftaler om levering af łl, der s(cid:230)dvanligvis indg(cid:229)s p(cid:229) det relevante marked, er den enkelte aftale omfattet af for- buddet i artikel 85, stk. 1. Et bryggeri, der har en for- holdsvis lille markedsandel, men som binder sine salgs- steder i mange (cid:229)r, kan nemlig bidrage til en lige s(cid:229) bety- delig afsk(cid:230)rmning af markedet som et bryggeri, hvis stil- ling p(cid:229) markedet er forholdsvis st(cid:230)rk, men som normalt stiller salgsstederne frit med kortere mellemrum«. (149) Ved vurderingen af de p(cid:229)g(cid:230)ldende virksomheders v(cid:230)sentlige bidrag henviser Fłrsteinstansretten i de tyske issager til den p(cid:229)g(cid:230)ldende virksomheds »st(cid:230)rke position p(cid:229) det relevante marked, navnlig selskabets markedsan- del« (38). Fłrsteinstansretten har s(cid:229)ledes prim(cid:230)rt taget (35) Fłrsteinstansretten anfłrer fłlgende i sagerne T-7 og 9/93, Lang- nese-Iglo og Sch(cid:246)ller, Sml. 1995, s. II-1539 og 1611, henholdsvis pr(cid:230)mis 129 og 95 (herefter ben(cid:230)vnt de tyske issager): »n(cid:229)r der er tale om et kompleks af ensartede aftaler indg(cid:229)et af Øn enkelt pro- ducent, skal vurderingen af aftalekompleksets virkninger for kon- kurrencen s(cid:229)ledes efter Rettens opfattelse omfatte alle de enkelte aftaler, komplekset best(cid:229)r af«. (36) Punkt 40 i forordningsmeddelelsen, EFT C 121 af 13. 5. 1992, s. 2. (37) Domskonklusionens punkt 1, sidste punktum. (38) Op. cit. , pr(cid:230)mis 87 for Sch(cid:246)llers vedkommende og pr(cid:230)mis 112 for Langnese-Iglos vedkommende; se fodnote 35. (150) Ved en vurdering af bryggeriets bidrag skal der derfor tages hensyn til dets stilling p(cid:229) det relevante marked og is(cid:230)r bryggeriets bidrag til markedsafsk(cid:230)rmning i form af aftaler med kłbsbinding samt for det andet varigheden af de konkurrencebegr(cid:230)nsende aftaler, herunder is(cid:230)r standardaftalerne. (151) Ved vurderingen af, i hvilket omfang bryggeriet bidrager til markedsafsk(cid:230)rmning, inddrages bryggeriets bestyrede pubber, selv om disse ikke i sig selv falder under artikel 81, stk. 1, idet der ikke er tale om en aftale mel- lem selvst(cid:230)ndige virksomheder. Ved vurderingen af de anmeldte aftaler (som en del af bryggeriers aftalenet) er det s(cid:230)rlig vigtigt at tage hłjde for en markedsafsk(cid:230)rm- ning, der skyldes nationale bryggeriets bestyrede pubber, idet det samlede antal bindinger af bryggeriejede pubber begr(cid:230)nses i bekendtgłrelserne. Bryggeriet kan dog frit v(cid:230)lge, hvorvidt det łnsker at drive det p(cid:229)g(cid:230)ldende antal pubber ved bortforpagtning eller ved egen bestyrer. Bryggeriet har s(cid:229)ledes mulighed for p(cid:229) et hvilket som helst tidspunkt at bortforpagte en bestyret pub og efter udlłbet af en forpagtningsaftale at lade den bortforpag- tede pub overg(cid:229) til en bestyrer. forpligtet (152) De andre segmenter i Bass’ bundne salgsnet er de pub- ber, der er bundet til Bass via en l(cid:229)neaftale, og de gros- til at aftage bestemte sistpartnere, der er m(cid:230)ngder łl (eksklusiv kłbsforpligtelse, mindstekłbsfor- pligtelse, konkurrenceforbud osv. ). Ved vurderingen af et bryggeris stilling p(cid:229) marke- det kan man samtidig ogs(cid:229) inddrage bryggeriets gene- relle andel af det britiske udsk(cid:230)nkningsmarked og dets andel af det dermed forbundne łlproduktionsmarked. lagerfłringsforpligtelse, (153) De 5 555 pubber (hvoraf 2 402 var forpagtede), som Bass ejede i 1991, og de 4 182 pubber (1 446 forpag- tede), selskabet ejede i 1996/1997, udgłr henholdsvis 3,8 % og 2,88 % af det samlede antal udsk(cid:230)nkningsste- der. Som anfłrt i tabel 1 (betragtning 13) tegnede Bass sig i 1990/1991 og 1996/1997 for henholdsvis 24,1 % og 25,6 % af łlafs(cid:230)tningen p(cid:229) udsk(cid:230)nkningssteder (hvoraf de bortforpagtede pubber stod for henholdsvis 3,9 % og 1,8 %). Bass’ afs(cid:230)tning til bundne salgssteder, som Kommissionen ligger inde med oplysninger om, dvs. ovenn(cid:230)vnte salgsstedet samt salgssteder med l(cid:229)n- binding, udgłr henholdsvis 18 % og 13,7 % af den sam- lede afs(cid:230)tning p(cid:229) det britiske udsk(cid:230)nkningsmarked. De (bestyrede, bortforpagtede og l(cid:229)nefinansierede) bundne pubber tegner sig s(cid:229)ledes for halvdelen af Bass samlede salg p(cid:229) udsk(cid:230)nkningsmarkedet, der udgłr 25,6 %. Til denne betydelige afs(cid:230)tning via bundne salgssteder skal l(cid:230)gges afs(cid:230)tningen via bundne grossistpartnere som beskrevet i betragtning 152. 19. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 186/21 (154) Med hensyn til varigheden af de enkelte aftalesegmenter i Bass’ bundne distributionssystem skal man holde sig for łje, at alle de pubber, som Bass ejer, i princippet altid er »forankret« i selskabet. Det g(cid:230)lder ikke blot for bestyrede pubber, men ogs(cid:229) for de bortforpagtede, der efter udlłbet af en (kort eller lang) forpagtningsaftale vil blive bortforpagtet p(cid:229) ny med kłbsbinding til en anden v(cid:230)rt. Bass’ l(cid:229)nbindingsaftaler lłber i gennemsnit otte (cid:229)r. (155) Det m(cid:229) derfor konkluderes, at Bass’ bundne salg, hvori de anmeldte aftaler indg(cid:229)r, bidrager v(cid:230)sentligt til mar- kedsafsk(cid:230)rmningen p(cid:229) det britiske udsk(cid:230)nkningsmar- ked. Den eksklusive kłbsforpligtelse og konkurrencefor- buddet i forpagtningsaftalerne har s(cid:229)ledes en konkurren- cebegr(cid:230)nsende virkning. 4. Andre bestemmelsers konkurrencebegr(cid:230)nsende virkning 4. 1. Beskrivelse (156) Forpagtningsaftalerne indeholder fłlgende bestemmelser, som ifłlge nogle af de interesserede parter har en kon- kurrencebegr(cid:230)nsende virkning: (cid:151) salgslokaler og fast inventar skal holdes i ordentlig stand under den 20-(cid:229)rige forpagtningsaftale (de to andre standardaftaler indeholder andre forpligtelser) (cid:151) salgsstederne m(cid:229) kun anvendes ubegr(cid:230)nset udsk(cid:230)nkningsbevilling som pub med (cid:151) muligheden for overdragelse begr(cid:230)nses (se betragtning 39) (cid:151) ved forpagtningsaftalens udlłb skal inventar, młbler, effekter og lagerbeholdninger s(cid:230)lges til Bass eller den nye forpagter fast (cid:151) der m(cid:229) ikke uden Bass’ samtykke opstilles spilleauto- mater (cid:151) den tidligere forpagter m(cid:229) ikke udłve konkurrerende virksomhed inden for en radius p(cid:229) en halv mil fra de tidligere forpagtede lokaler i et (cid:229)r efter opsigelsen af forpagtningsaftalen (cid:151) der m(cid:229) kun reklameres for andre producenters varer i et omfang svarende til disse varers andel af pub- bens samlede oms(cid:230)tning (herefter ben(cid:230)vnt reklame- bestemmelsen). 4. 2. Vurdering (157) De fłrste fire ovenn(cid:230)vnte bestemmelser kan ikke betrag- tes som bestemmelser, der har til form(cid:229)l eller til fłlge at begr(cid:230)nse konkurrencen p(cid:229) et bestemt marked. Bestem- melsen om spilleautomater er i lyset af den indflydelse, spilleautomater har p(cid:229) salgsstedets karakter, ikke kon- kurrencebegr(cid:230)nsende (39). (158) Bestemmelsen i Deed of Leasing Conditions, der udeluk- ker den tidligere forpagter fra at udłve konkurrerende virksomhed inden for en radius p(cid:229) en halv mil fra de tidligere forpagtede lokaler, kan siges at beskytte den nye forpagters goodwill og Bass’ mulighed for at s(cid:230)lge łl, og begr(cid:230)nsningen er derfor underordnet forpagt- ningsaftalen. Under alle omst(cid:230)ndigheder har Kommissi- onen forst(cid:229)et, at bestemmelsen aldrig er blevet anvendt, og den kan derfor ikke betragtes som en m(cid:230)rkbar kon- kurrencebegr(cid:230)nsende bestemmelser. for levering (159) Spłrgsm(cid:229)let, om reklamebestemmelsen er omfattet af artikel 81, stk. 1, er kun relevant for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r mar- kedet for distribution af łl. Med hensyn til alle andre til- til stłdende markeder udsk(cid:230)nkningssteder f. eks. alkoholfrit drikkevarer, chips og spilleautomater, er bestemmelsen ikke konkurrencebegr(cid:230)nsende. Da for- pagtningsaftalerne ikke indeholder eksklusive kłbsfor- pligtelser eller konkurrenceforbud med hensyn til s(cid:229)danne produkter, begr(cid:230)nser en s(cid:229)dan reklamebestem- melse ikke konkurrencen p(cid:229) s(cid:229)danne eventuelle marke- der m(cid:230)rkbart. i Det Forenede Kongerige, varer af (160) Reklamebestemmelsen har form(cid:229)l imidlertid til at begr(cid:230)nse reklamer for łl, der leveres af andre virksom- heder. Det eneste łl, som Bass’ forpagtere i henhold til forpagtningsaftalen har ret til at kłbe fra andre virksom- heder, er g(cid:230)stełllet og łlsorter, der ikke er specificeret i aftalen. Is(cid:230)r m(cid:230)rker af en i aftalen uspecificeret sort kan v(cid:230)re ret ukendte blandt de britiske forbrugere og ville derfor skulle understłttes af reklame p(cid:229) stedet. I henhold til bestemmelsens ordlyd m(cid:229) der ikke reklameres for disse nye produkter, idet der kun m(cid:229) reklameres for pro- duktet i et omfang svarende til dets andel af den samlede oms(cid:230)tning, der pr. definition praktisk talt er nul, da varerne er nye. Kommissionen er imidlertid ikke i besid- reklamebestemmelsen delse af oplysinger, hvorefter (39) Se ogs(cid:229) nr. 53 i forordningsmeddelelsen. Se fodnote 14. L 186/22 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 7. 1999 skulle v(cid:230)re anvendt s(cid:229) stringent. Tv(cid:230)rtimod har Bass ved brev af 6. oktober 1998 bekr(cid:230)ftet, at Bass ikke h(cid:229)ndh(cid:230)ver denne klausul og ikke har til hensigt at głre det, hvilket umiddelbart vil fremg(cid:229) af det forhold, at for- pagterne frit kan reklamere, anvende salgsfremmende aktiviteter og markedsfłre efter det marketingmix, der passer til deres forretningsplan. Dette bekr(cid:230)ftes af flere forpagtere i deres bem(cid:230)rkninger, hvori de anfłrer, at de f(cid:229)r mere stłtte til salgsfremmende foranstaltninger fra deres g(cid:230)stełlleverandłr. Ingen af forpagterne har anfłrt, at Bass skulle have gjort indsigelse mod, at det p(cid:229)g(cid:230)l- dende materiale anvendes i pubberne. Under disse omst(cid:230)ndigheder anses reklamebestemmelsen ikke for at begr(cid:230)nse konkurrencen m(cid:230)rkbart. (163) Den konkurrencebegr(cid:230)nsende virkning af aftalekom- plekset og af de andre faktorer, der bidrager til at afsk(cid:230)rme det britiske łludsk(cid:230)nkningsmarked, samt af Bass-aftalernes v(cid:230)sentlige bidrag til denne markeds- afsk(cid:230)rmning som anfłrt i betragtning 126-161 viser samlet, at konkurrencen og handelen mellem medlems- stater p(cid:229) det britiske łludsk(cid:230)nkningsmarked begr(cid:230)nses m(cid:230)rkbart. 7. Konklusion 5. P(cid:229)virkning af handelen mellem medlemsstater (164) Den eksklusive kłbsforpligelse og konkurrenceforbuddet i forpagtningsaftalerne har siden indfłrelsen af forpagt- ningsaftalerne i 1991 v(cid:230)ret omfattet af artikel 81, stk. 1. (161) i I de tilf(cid:230)lde, hvor den eksklusive kłbsforpligtelse og konkurrenceforbuddet forpagtningsaftalerne af oven- n(cid:230)vnte (cid:229)rsager fjerner forpagternes mulighed for at lagerfłre og tilbyde forbrugerne bestemte łl fra konkur- rerende leverandłrer, forhindres disse leverandłrer uan- set deres geografiske placering og varernes oprindelse i at f(cid:229) adgang til de p(cid:229)g(cid:230)ldende salgssteder, medmindre de har indg(cid:229)et en konkret aftale herom med Bass. Denne begr(cid:230)nsning medfłrer, at der m(cid:229)ske oms(cid:230)ttes mindre łl, end det ellers ville have v(cid:230)ret tilf(cid:230)ldet. Det er is(cid:230)r udenlandske leverandłrers muligheder for at etablere sig uafh(cid:230)ngigt ved egen hj(cid:230)lp p(cid:229) det britiske łludsk(cid:230)n- kningsmarked, der p(cid:229)virkes. Aftalerne med kłbsbinding, herunder de eksklusive łlleveringsaftaler, vil formodent- lig beskytte en v(cid:230)sentlig del af det britiske marked mod direkte konkurrence fra konkurrerende varer fra andre medlemsstater. De fleste udenlandske producenter har som anfłrt i betragtning 34 faktisk valgt at komme ind p(cid:229) det britiske marked ved at indg(cid:229) licensaftaler med eksisterende bryggerier, herunder Bass, for derved at f(cid:229) adgang til deres salgsnet p(cid:229) udsk(cid:230)nkningsmarkedet (40). Som fłlge heraf p(cid:229)virker forpagtningsaftalerne handelen mellem medlemsstater. 6. M(cid:230)rkbar p(cid:229)virkning B. ARTIKEL 81, STK. 3 1. Forordning (E(cid:216)F) nr. 1984/83 (165) Som EF-Domstolen stk. 1, bekr(cid:230)ftede i Delimitis-sagen (pr(cid:230)mis 36), fremg(cid:229)r det udtrykkeligt af forordningens »at videreforhandlerens eksklusive artikel 6, kłbspligt udelukkende ang(cid:229)r bestemte łlsorter, hen- holdsvis bestemte łlsorter og bestemte andre drikkeva- rer, som anfłrt i aftalen. Dette krav om specifikation skal forhindre, at leverandłren ensidigt udvider den eks- klusive kłbsforpligtelses anvendelsesomr(cid:229)de. En aftale om levering af łl, der med hensyn til de varer, der er omfattet af den eksklusive kłbsforpligtelse, henviser til en prisliste, som leverandłren ensidigt kan (cid:230)ndre, op- fylder ikke dette krav og er s(cid:229)ledes ikke omfattet af artikel 6, s(cid:229)ledes (pr(cid:230)mis 37), »at betingelserne for, at artikel 6, stk. 1, i forordning nr. 1984/83 finder anvendelse, ikke er opfyldt, n(cid:229)r de drikkevarer, som er omfattet af den eks- klusive kłbsaftale, ikke er anfłrt i selve aftalens tekst, men det er aftalt, at disse drikkevarer fremg(cid:229)r af den til enhver tid g(cid:230)ldende prisliste fra bryggeriet eller dettes datterselskaber«. stk. 1«. Domstolen konkluderer (162) Den eksklusive kłbsforpligtelse og konkurrenceforbud- det er imidlertid kun i strid med artikel 81, stk. 1, hvis de p(cid:229)virker konkurrencen og handelen mellem med- lemsstaterne m(cid:230)rkbart. (40) Kommissionens beslutning 90/186/E(cid:216)F Moosehead/Whitbread- sagen, EFT L 100 af 20. 4. 1990, s. 32, betragtning 16. (166) I henhold til standardaftalerne skal łlbindingen specifi- ceres efter sort, hvilket giver Bass mulighed for frit at optage, slette eller udskifte m(cid:230)rker af en bestemt łlsort, som selskabet leverer til forpagteren ved at (cid:230)ndre selska- bets prisliste fra tid til anden for de specificerede łlsor- ter. Specificeringen af łlbindingen efter sort giver s(cid:229)le- des Bass mulighed for ensidigt at udvide den eksklusive kłbsforpligtelse og opfylder s(cid:229)ledes ikke betingelserne i 19. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 186/23 artikel 6, hvori der kr(cid:230)ves en specifikation ved angivelse af m(cid:230)rke eller s(cid:230)rlig ben(cid:230)vnelse (41). forskellige m(cid:230)rker tilskyndes parterne til stadighed til at afpasse antal og karakter af restauranter til kundernes łnsker. (167) Standardforpagtningsaftalerne betingelserne i forordningen. opfylder s(cid:229)ledes ikke 2. Individuel fritagelse 2. 1. Forbedring af distributionen 2. 1. 1. Generelle overvejelser (168) En łlleveringsaftale fłrer normalt til en forbedret distri- bution, da »indretningen, moderniseringen og driften af restauranter (lettes) (cid:133) i v(cid:230)sentlig grad« (forordningens betragtning 15). Det g(cid:230)lder b(cid:229)de bryggeriet/leverandł- ren, som ikke behłver en vertikal integration, og forpag- teren. Bortforpagtning af et salgssted til en aftalt forpagt- ningsafgift som i Bass’ standardaftaler er is(cid:230)r i lyset af den restriktive udstedelse af udsk(cid:230)nkningsbevillinger i Det Forenede Kongerige en m(cid:229)de, hvorp(cid:229) en forpagter kan f(cid:229) mulighed for at drive et salgssted. Bortforpagtnin- gen giver s(cid:229)ledes nytilkomne mulighed for med lave omkostninger at komme ind p(cid:229) łludsk(cid:230)nkningsmarke- det. Det system, hvorefter bryggerier i Det Forenede Kongerige giver uafh(cid:230)ngige personer mulighed for at drive en bryggeriejet pub med udsk(cid:230)nkningsbevilling, łger s(cid:229)ledes disse personers muligheder for at komme ind p(cid:229) markedet. Forpagtede pubber beskrives somme tider som en mellemting mellem en bestyret pub (der ejes af bryggeriet/pubselskabet) og en (l(cid:229)nbunden eller fuldst(cid:230)ndig uafh(cid:230)ngig) pub, der ejes af v(cid:230)rten. (170) Med hensyn til varigheden af den eksklusive kłbsforplig- telse og konkurrenceforbud i forpagtningsaftalen skal det bem(cid:230)rkes, at der g(cid:230)lder s(cid:230)rlige regler, hvis leve- randłren bortforpagter de lokaler, hvor der s(cid:230)lges og indtages łl, til videreforhandleren. Ifłlge artikel 8, stk. 2, litra a), »kan der p(cid:229)l(cid:230)gges videreforhandleren de i dette afsnit omhandlede eksklusive kłbsforpligtelser og kon- kurrenceforbud for hele den periode, hvori han rent fak- tisk driver restauranterne«. Den lange varighed af den eksklusive kłbsforpligtelse og konkurrenceforbuddet i forpagtningsaftalen er derfor ikke til hinder for, at den eksklusive kłbsforpligtelse og konkurrenceforbuddet kan fritages. (171) Desuden anses specifikationen af bindingen efter łlsort for at głre det lettere at h(cid:229)ndtere eksklusive łlleverings- aftaler i Det Forenede Kongerige end den specifikation, der fasts(cid:230)ttes i forordningen. Specifikationen af bindin- gen efter łlsort głr det lettere at tilfłje udenlandske eller nye bryggeriers m(cid:230)rker p(cid:229) bryggeriernes prislister, idet det ikke kr(cid:230)ver alle forpagternes accept (42). Det g(cid:230)lder is(cid:230)r for Bass, der leverer et stort antal łl til forpagterne og hyppigt tilfłjer eller udskifter łl, herunder udenland- ske m(cid:230)rker, p(cid:229) prislisten. Da en meget stor del af den łl, der s(cid:230)lges i pubber i Det Forenede Kongerige, er fadłl, og da britiske bryggerier afsk(cid:230)rmer omkring 70 % (1989) eller hłjst ca. 58 % (cid:151) dog sandsynligvis mindst 50 % (cid:151) (1997) af det britiske udsk(cid:230)nkningsmarked, vil udenlandske eller nye bryggerier givetvis finde det s(cid:230)rlig vanskeligt at tr(cid:230)nge ind p(cid:229) det britiske marked ved egen hj(cid:230)lp. Det skal yderligere bem(cid:230)rkes, at forpagteren under ingen omst(cid:230)ndigheder kan tilfłje m(cid:230)rker p(cid:229) listen, da bryggeriet ville kunne forbyde forpagteren at s(cid:230)lge m(cid:230)rker af samme sort p(cid:229) salgsstedet, jf. fritagelsen af konkurrenceforbuddet efter forordningens artikel 7, stk. 1, litra a). Forpagteren kan s(cid:229)ledes hverken p(cid:229)virke afsk(cid:230)rmningsgraden p(cid:229) det britiske udsk(cid:230)nkningsmar- ked i positiv eller negativ retning. (169) Den eksklusive kłbsforpligtelse og konkurrenceforbud- det, der p(cid:229)l(cid:230)gges videreforhandleren, motiverer denne til med alle til r(cid:229)dighed st(cid:229)ende midler at s(cid:230)lge de af aftalen omfattede varer, hvilket generelt forbedrer distri- butionen heraf. Som n(cid:230)vnt i betragtning 15 i forordnin- gen fłrer s(cid:229)danne aftaler med andre ord til et langsigtet samarbejde mellem aftaleparterne, som głr det muligt for dem at forbedre og sikre kvaliteten af de af aftalen omfattede varer og af de kundeserviceydelser, som vide- reforhandleren skal pr(cid:230)stere. De danner grundlag for en langsigtet planl(cid:230)gning og dermed en mindre omkost- ningskr(cid:230)vende tilrettel(cid:230)ggelse af produktion og distribu- tion; under presset fra konkurrencen mellem varer af (172) Der er korrekt, at en forpagter kan blive tvunget til at kłbe ukendte produkter, hvis Bass s(cid:230)lger den bortfor- pagtede pub til et andet selskab. Hvis et s(cid:229)dant ejerskifte sker fra dag til anden, kan det f(cid:229) betydelige konsekven- ser for oms(cid:230)tningen i den p(cid:229)g(cid:230)ldende pub og s(cid:229)ledes for den p(cid:229)g(cid:230)ldende forpagter. Ud fra et konkurren- struktur synspunkt giver denne kontrakts cem(cid:230)ssigt imidlertid under disse omst(cid:230)ndigheder andre nationale eller udenlandske bryggerier mulighed for at komme ind p(cid:229) markedet eller łge deres tilstedev(cid:230)relse dØr. Finder en s(cid:229)dan overgang sted gradvis, vil den m(cid:229)ske ikke f(cid:229) en ugunstig virkning p(cid:229) den p(cid:229)g(cid:230)ldende forpagters forhold. Det skal i den forbindelse anfłres, at en gradvis (cid:230)ndring af m(cid:230)rkeudbuddet formentlig ogs(cid:229) vil finde sted p(cid:229) et (41) Nr. 41 i forordningsmeddelelsen. Se fodnote 14. (42) For s(cid:229) vidt de underliggende aftaler er forenelige med artikel 81. L 186/24 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 7. 1999 idet producenterne łnsker at faldende marked, tage hłjde for nye eller (cid:230)ndrede forbrugerłnsker. Det vil des- uden ikke v(cid:230)re i den »nye« ejers langfristede forretnings- interesse at łdel(cid:230)gge rentabiliteten i den nyerhvervede pub ved at tilbyde m(cid:230)rker, som kunderne ikke er inte- resserede i. 2. 1. 2. Prisforskelle fłlge af den negative p(cid:229)virkning af rentabiliteten p(cid:229) det tidspunkt, hvor forpagteren tr(cid:230)der ind p(cid:229) markedet, eller i den periode, hvor han driver sin forretning, vil forpagteren m(cid:229)ske ikke kunne konkurrere med andre v(cid:230)rter, som f(cid:229)r rabat p(cid:229) łlindkłbene, som de delvis kan give den endelige forbruger del i ved midlertidigt eller permanent at neds(cid:230)tte prisen, eller som de kan investere i en forbedring af pubbens tilbud (nyt kłkken, toiletter, familiefaciliteter osv. ). Det vil alt andet lige medfłre, at forpagterens konkurrenceevne reduceres yderligere, idet dennes kunder vil f(cid:229) et bedre tilbud til samme pris i andre pubber. (173) Hvis de bundne forpagtere konfronteres med m(cid:230)rkbare prisforskelle, skal det efter Kommissionens opfattelse undersłges, om ovenn(cid:230)vnte fordele ogs(cid:229) kan sl(cid:229) igen- nem. (174) Prisdiskriminering er et vigtigt element i den łkonomi- ske begrundelse for at fritage eksklusive kłbsaftaler fra forbuddet. Det skyldes fłrst og fremmest, at den eksklu- sive kłbsaftale (cid:229)bner mulighed for diskriminering, idet kłberen i mods(cid:230)tning til andre af producentens kunder ikke har noget legalt indkłbsalternativ i aftalens lłbetid. Et bryggeri vil derfor kunne beslutte at udnytte sin magtposition over for de bundne kunder. (177) Prisdiskriminering uden saglig grund vil udelukkende p(cid:229)virke forpagterens konkurrenceevne m(cid:230)rkbart i nega- tiv retning og derfor udelukkende p(cid:229)virke vurderingen af en udeblevet forbedring af distributionen, hvis den er betydelig og af l(cid:230)ngere varighed. Det skłnnes (inden der tages hensyn til eventuelle saglige grunde), at rabbat- terne p(cid:229) det britiske udsk(cid:230)nkningsmarked indtil midten af 1980’erne var ubetydelige (ifłlge MMC-rapporten fra 1985 fik uafh(cid:230)ngige pubber en rabat p(cid:229) mellem 3-5 %). Siden da og i standardkontrakternes lłbetid har situatio- nen imidlertid (cid:230)ndret sig, og bestemte aftagergrupper modtager nu betydeligt hłjere rabatter end dem, der ydes de bundne forpagtere. Dette behandles i OFT-rap- porten. (175) Med hensyn til kriteriet om en bedre distribution af varerne mener Kommissionen for det andet, at en per- son, der diskrimineres m(cid:230)rkbart p(cid:229) »nettoprisen«, kan f(cid:229) problemer med at konkurrere p(cid:229) samme betingelser som andre. Den forbedring af distributionen, som disse aftaler skulle give, kan s(cid:229)ledes v(cid:230)re af teoretisk karakter eller strukturelt begr(cid:230)nset p(cid:229) en m(cid:229)de, s(cid:229) den ikke p(cid:229) l(cid:230)ngere sigt kan opveje aftalens konkurrencebegr(cid:230)n- sende virkninger. Tanken om, at prisdiskriminering kan v(cid:230)re uforenelig med artikel 85, stk. 3, kommer ogs(cid:229) til udtryk i betragtning 21 til forordningen: »skulle aftaler (cid:133), der er omfattet af denne forordning, alligevel ikke i konkrete tilf(cid:230)lde have virkninger, der ikke er forenelig med de i traktatens artikel 85, stk. 3, fastsatte betingel- ser, kan Kommissionen fratage de deltagende virksomhe- der den af gruppefritagelsen fłlgende retlige fordel«. Disse forordningens artikel 14, omfatter prisdiskriminering uden saglig grund (43). betingelser, fasts(cid:230)ttes der i (178) Hłjere rabatter ydes til alle aftagere p(cid:229) det britiske udsk(cid:230)nkningsmarked, som ikke har en aftale med tilsva- rende eksklusive kłbsforpligtelser, og som Bass handler med, dvs. grossister, pubselskaber, andre bryggerier og individuelle uafh(cid:230)ngige v(cid:230)rter. De rabatter, der ydes til grossister, egne bestyrede pubber, pubselskaber og andre bryggerier, er i gennemsnit hłjere end dem, der ydes til de individuelle ubundne v(cid:230)rter. (179) De fleste af den bundne forpagters direkte konkurrenter, nemlig bryggeriernes bestyrede pubber, pubselskabers bestyrede pubber, l(cid:229)nbundne pubber og uafh(cid:230)ngige pubber samt klubber (der som fłlge af den begr(cid:230)nsede kundekreds kun i beskedent omfang konkurrerer direkte med den bundne forpagter) har s(cid:229)ledes mulighed for at kłbe łl billigere end den bundne forpagter. (176) Ovenn(cid:230)vnte overvejelser omkring standardaftalerne p(cid:229) det britiske łludsk(cid:230)nkningsmarked er relevante, for s(cid:229) vidt forpagteren, der (uden saglig grund) afkr(cid:230)ves hłjere priser, m(cid:229)ske ikke vil kunne konkurrere p(cid:229) lige vilk(cid:229)r lige med andre. Forpagterens forretning vil alt andet blive mindre rentabel eller m(cid:229)ske endda urentabel. Som (43) Se forordningens artikel 14, stk. 1, litra c), nr. 2: »(cid:133) uden saglig grund (cid:133) anvender priser eller salgsbetingelser, der er mindre fordelagtige (cid:133)«. (180) Da det blandt disse konkurrenter udelukkende er de uaf- h(cid:230)ngige v(cid:230)rter (leverancer til klubber uden l(cid:229)nbinding indg(cid:229)r i Bass’ oplysninger om rabatter til uafh(cid:230)ngige v(cid:230)rter), der kłber deres łl direkte hos Bass p(cid:229) markeds- vilk(cid:229)r, anvendes denne gruppe som »referencegruppe«. Denne gruppe er faktisk den eneste gruppe aftagere, hvor »leverandłren (cid:133) over for en videreforhandler, der er bundet af en eksklusiv kłbsforpligtelse, anvender 19. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 186/25 priser (cid:133) der er mindre fordelagtige end dem, der anven- des over for andre videreforhandlere i samme distribu- tionsled« (44) (egne fremh(cid:230)velser). (181) Det fremg(cid:229)r klart af tabel 3 (betragtning 108), at pris- forskellen mellem den pris, som den bundne forpagter betaler (Bass-listeprisen minus rabatter p(cid:229) fadłlleveran- cer), og den pris, de individuelle uafh(cid:230)ngige v(cid:230)rter beta- ler i gennemsnit, er steget hvert eneste (cid:229)r, idet de uaf- h(cid:230)ngige v(cid:230)rter har f(cid:229)et stadig stłrre rabatter. 1. 2. 3. Kompenserende fordele (182) Ved en vurdering af, om forpagteren kan »overleve« p(cid:229) markedet, og om kriteriet om en forbedring af distribu- tionen er opfyldt, błr forholdet mellem Bass og selska- bets forpagtere ifłlge Bass ikke alene vurderes p(cid:229) grund- lag af den pris, forpagterne betaler, men p(cid:229) grundlag af hele forretningsforholdet. (183) Kommissionen accepterer dette argument, selv om det imidlertid betyder, at man skal sammenligne klart kvan- titative prisforskelle med mere kvalitative aspekter af for- retningsforholdet, hvilket er vanskeligt. (184) Beskrivelsen af de s(cid:229)kaldte kvantitative kompenserende fordele i betragtning 60-108 viser, hvor vanskeligt en s(cid:229)dan kvantificering er. P(cid:229) baggrund af de argumenter, der dØr fremfłres til stłtte for metoden til beregning af de enkelte fordele, og de faktiske oplysninger, der under- bygger resultatet af disse beregninger, mener Kommissi- onen, at de resultater, der anfłres under »Resultat« i tabel 3, giver Kommissionen et tilstr(cid:230)kkeligt grundlag for inden for rammerne af dens skłnsbefłjelser ved anvendelsen af artikel 81, stk. 3, at afgłre, om standard- aftalerne i praksis medfłrer en forbedring af distributio- nen. (185) Ved en vurdering af, om betingelserne i artikel 81, stk. 3, er opfyldt, kan Kommissionen is(cid:230)r i tilf(cid:230)lde, hvor der anmodes om fritagelse med tilbagevirkende kraft, ikke foretage en generel vurdering af hele den forudg(cid:229)ende periode. Den m(cid:229) i stedet undersłge, om betingelserne i artikel 81, stk. 3, er opfyldt p(cid:229) et hvilket som helst tids- punkt. Da de anmeldte aftaler er standardaftaler, der d(cid:230)kker flere hundrede individuelle aftaler, da oplysnin- gerne er meget komplekse, og da der kun i begr(cid:230)nset omfang foreligger oplysninger, der ikke er p(cid:229) (cid:229)rsbasis, finder Kommissionen det rimeligt at begr(cid:230)nse vurderin- gen af, om betingelserne i artikel 81, stk. 3, er opfyldt, til en vurdering p(cid:229) (cid:229)rsbasis. (44) Forordningens artikel 14, stk. 1, litra c), nr. 2. (186) Det fremg(cid:229)r af tabel 3, at prisforskellen i (cid:229)rene op til 1992/1993 og fra 1994/1995 og frem mere end opve- jes af kvantitative kompenserende fordele. Ved en samlet vurdering af forretningsforholdet til Bass kan en gen- nemsnitsforpagter s(cid:229)ledes godt konkurrere p(cid:229) lige fod med uafh(cid:230)ngige v(cid:230)rter. For (cid:229)ret 1993/1994 mangler der ca. 2 GBP/tłnde for fuldt ud at opveje prisforskellen. Kommissionen mener dog ikke, at disse tal i sig selv er nok til at konkludere, at den bundne gennemsnitsfor- pagter i disse (cid:229)r var betydeligt d(cid:229)rligere stillet i konkur- rencen. Kommissionens holdning baseres p(cid:229), a) at disse tal kun udgłr mellem 1 og 3 % af łlprisen, b) at der fin- des kompenserende fordele, der ikke kan kvantificeres og prim(cid:230)rt best(cid:229)r i den noget mindre risiko, en bundet forpagter en uafh(cid:230)ngig v(cid:230)rt forhold til (betragtning 111). lłber i (187) Kommissionen m(cid:229) derfor konkludere, at der p(cid:229) intet tidspunkt lłbetid har v(cid:230)ret standardkontrakternes grund til at antage, at der ikke har fundet en forbedring af distributionen sted som beskrevet generelt ovenfor. i (188) Standardaftalerne med deres bindinger har s(cid:229)ledes bidra- get til en forbedring af distributionen p(cid:229) det britiske łludsk(cid:230)nkningsmarked. 2. 2. Fordele for forbrugerne (189) Med hensyn til de generelle fordele, forpagtningsafta- lerne med binding har, anfłres fłlgende i betragtning 16 i forordningen: »De ovenn(cid:230)vnte forbedringer kommer is(cid:230)r forbrugerne til gode derved, at de sikres forsyninger af varer af tilfredsstillende kvalitet, samtidig med at de kan v(cid:230)lge mellem varer fra forskellige producenter« (45). til (fortsat) at (190) Derudover giver de forpagtede pubber bryggerierne et incitament investere i salgssteder, der m(cid:229)ske er for sm(cid:229) til at kunne drives łkonomisk af bryg- geriernes egne bestyrere. Systemet bidrager derfor til at opretholde pubber, der m(cid:229)ske ellers ville lukke eller ikke kunne tilstr(cid:230)kke sig investeringer fra Bass og/eller for- pagteren. Det er en klar fordel for forbrugeren, at disse salgssteder fortsat eksisterer, og/eller at faciliteterne for- bedres ved investeringer. Det siger sig selv, at et bestemt bryggeris for at forpagtningsaftaler kun kan anses bidrage til denne fordel, hvis pubbens drift er sikret p(cid:229) l(cid:230)ngere sigt, det vil med andre ord sige, hvis s(cid:229)danne (45) Der refereres her til den mulighed, der fasts(cid:230)ttes i forordningens artikel 6 sammenholdt med artikel 7, stk. 1, litra a), hvorefter for- pagteren m(cid:229) kłbe m(cid:230)rker af en anden łlsort end dem, der leveres i henhold til aftalen, og tilbyde sine kunder disse. Denne mulighed findes ogs(cid:229) i standardaftalerne, dvs. proceduren med ikke-specifice- rede łlsorter. L 186/26 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 19. 7. 1999 eventuelle prisforskelle i store tr(cid:230)k udlignes af andre s(cid:230)rlige fordele. Det er som anfłrt ovenfor tilf(cid:230)ldet for Bass. 2. 5. Konklusion (191) Med hensyn til specifikationen af bindingen efter łlsort bem(cid:230)rker Kommissionen desuden, at Bass alene i 1997 introducerede 36 m(cid:230)rker i de bortforpagtede pubber, herunder s(cid:229) specielle łl som Orkney Raven og Caledon- ian Christmas, der blev introduceret i Skotland. Andre m(cid:230)rker var velkendte, f. eks. Guiness og Caffrey’s Irish Ale, og andre igen mindre kendte, f. eks. Staropramen. (192) Kommissionen konkluderer derfor, at forpagtningsafta- lerne kommer forbrugeren til gode. 2. 3. Nłdvendigheden af konkurrencebegr(cid:230)nsnin- gerne (193) Den eksklusive kłbsforpligtelse og konkurrenceforbud- det er nłdvendige for opn(cid:229)elsen af de fordele, łlleve- ringsaftalerne n(cid:230)vnt betragtning 168 giver. Som anfłrt i forordningens betragtning 17 kan disse fordele ikke i samme udstr(cid:230)kning og med samme sikkerhed opn(cid:229)s p(cid:229) anden m(cid:229)de. (194) Det kan anfłres, at specifikationen af bindingen efter łlsort er nłdvendig for at lette introduktionen af m(cid:230)rker i bryggeriernes net af bundne pubber p(cid:229) det bri- tiske udsk(cid:230)nkningsmarked (betragtning 171 og 191). 2. 4. Muligheden for at udelukke konkurrencen p(cid:229) en v(cid:230)sentlig del af det p(cid:229)g(cid:230)ldende marked (46) (196) Bass’ standardaftaler med (eksklusiv kłbsforpligtelse og konkurrenceforbud) opfylder betin- gelserne i artikel 81, stk. 3. łlbindingen C. EF-TRAKTATENS ARTIKEL 28 (197) De nuv(cid:230)rende og tidligere forpagtere, der har anvendt modellen, mener ikke, at Kommissionen kan indrłmme fritagelse med tilbagevirkende kraft p(cid:229) grund af Kom- missionens holdning i proceduren efter EF-traktatens artikel 226 mod g(cid:230)stełlbestemmelsen. Det anfłres under henvisning til EF-Domstolens dom i Metro I- sagen (47), at Kommissionen ville misbruge sine befłjel- ser efter artikel 81, stk. 3, hvis den indrłmmede frita- gelse med tilbagevirkende kraft, hvilket ville v(cid:230)re en konkurrenceretlig godkendelse af et forhold, der klart er i strid med artikel 28. (198) Ved anvendelsen af artikel 81 spiller det ingen rolle, om g(cid:230)stełlbestemmelserne er forenelige med artikel 28. For det fłrste er en beslutning efter artikel 81, stk. 3, om aftaler, der indtil april 1998 udelukkende omfattede den gamle g(cid:230)stełlbestemmelse, dvs. bestemmelsen om łl efterg(cid:230)ret p(cid:229) fad, ikke til hinder for en endelig afgłrelse af artikel 28-spłrgsm(cid:229)let. For det andet g(cid:230)lder fritagel- sen efter forordningen for aftaler, der kan indg(cid:229)s i alle medlemsstater, og bryggeriet/bortforpagteren behłver i den forbindelse ikke at fasts(cid:230)tte en rettighed svarende til g(cid:230)stełlbestemmelsen. Det skyldes, at bryggeriet/bortfor- pagteren kan p(cid:229)l(cid:230)gge kontrahenten et konkurrencefor- bud for alle m(cid:230)rker af łl af samme sort som de m(cid:230)rker, for hvilke bryggeriet/bortforpagteren har indfłrt en kłbsforpligtelse i aftalen. Indfłjelsen af den »gamle« g(cid:230)stełlbestemmelse er alts(cid:229) allerede i sig selv en liberali- sering i forordningens muligheder og kan derfor ikke give anledning til bet(cid:230)nkeligheder efter EF’s konkurrenceregler. forhold til (195) Bass kan tydeligvis ikke udelukke konkurrencen p(cid:229) en v(cid:230)sentlig del af markedet, da selskabet i 1997 kun teg- nede sig for 24 % af det britiske łludsk(cid:230)nkningsmarked. Selv under hensyntagen til, at op til 58 % af det britiske udsk(cid:230)nkningsmarked i 1997 var afsk(cid:230)rmet ved hj(cid:230)lp af parallele net af bryggeriaftaler, udelukker Bass’ aftaler ikke konkurrencen p(cid:229) en v(cid:230)sentlig del af det britiske łludsk(cid:230)nkningsmarked. (199) Da artikel 28-spłrgsm(cid:229)let af ovenn(cid:230)vnte grunde er irre- levant, behłvede Kommissionen ikke at henvise til dette spłrgsm(cid:229)l i meddelelsen. Meddelelsen var derfor fuld- st(cid:230)ndig. De interesserede parter kan i łvrigt frems(cid:230)tte til de punkter, der eksplicit bem(cid:230)rkninger ikke blot n(cid:230)vnes i meddelelsen efter artikel 19, stk. 3, men til alle punkter, de anser for relevante. (46) Et andet begreb end »v(cid:230)sentligt bidrag til afsk(cid:230)rmning af marke- det«. (47) Sag 26/76, Metro mod Kommissionen, Sml. 1977, s. 1875. 19. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 186/27 D. FRITAGELSE MED TILBAGEVIRKENDE KRAFT OG FRITAGELSENS VARIGHED VEDTAGET F(cid:216)LGENDE BESLUTNING: (200) Standardaftalerne er aftaler efter artikel 4, stk. 2, nr. 1, i forordning nr. 17, da »der heri kun deltager virksomhe- der fra en medlemsstat, og de p(cid:229)g(cid:230)ldende aftaler (cid:133) ikke vedrłrer indfłrsel eller udfłrsel mellem medlemsstater«. Det fremg(cid:229)r af artikel 6 i forordning nr. 17, at det tids- punkt, fra hvilket en beslutning efter artikel 81, stk. 3, skal have virkning, for s(cid:229)danne aftalers vedkommende kan ligge forud for anmeldelsesdagen. (201) EF-Domstolen anfłrer fłlgende i sin dom i Fonderies Roubaix-sagen (48): »derfor bevirker den omst(cid:230)ndighed, at de af s(cid:229)danne aftaler omfattede produkter, der tidli- gere er blevet indfłrt fra en anden medlemsstat, ikke i sig selv, at disse aftaler m(cid:229) anses for at vedrłre indfłrsel i den i artikel 4, stk. 2, i forordning nr. 17 forudsatte betydning«. Anvendelsen af denne artikel skal derfor ikke udelukkes for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r de m(cid:230)rker p(cid:229) Bass’ prisliste, der importeres fra lande uden for Det Forenede Kongerige. (202) Da det er fastsl(cid:229)et, at standardaftalerne har opfyldt betin- gelserne i artikel 81, stk. 3, siden den gang, hvor en af de anmeldte forpagtningsaftaler blev indg(cid:229)et p(cid:229) marke- det den 1. marts 1991, finder denne beslutning anven- delse fra den 1. marts 1991. (203) I henhold til artikel 8, stk. 1, i forordning nr. 17 skal en fritagelse gives for et begr(cid:230)nset tidsrum. Kommissionen finder, at fritagelse indtil den 31. december 2002 er rimelig, da Bass har solgt ud af sine bortforpagtede pub- ber, s(cid:229)ledes at der kun er godt 20 bortforpagtede pubber tilbage, og det forventes, at de vil blive omdannet til bestyrede pubber. Fritagelsesperioden giver s(cid:229)ledes Bass mulighed for at tr(cid:230)ffe de kommercielle beslutninger for de resterende bortforpagtede pubber med en rimelig retssikkerhed (cid:151) Artikel 1 1. Bestemmelserne i traktatens artikel 81, stk. 1, finder i overensstemmelse med artikel 81, stk. 3, ikke anvendelse p(cid:229) individuelle forpagtningsaftaler, der indg(cid:229)s efter standarden for a) den 10-(cid:229)rige forpagtningsaftale, b) den tre(cid:229)rige Foundation Agreement og c) den opsigelige forpagtningsaftale samt den eksklusive kłbsforpligtelse og det konkurrenceforbud (łlbin- dingen), aftalerne indeholder. Denne beslutning finder anvendelse fra den 1. marts 2. 1991 til den 31. december 2002. Artikel 2 Denne beslutning er rettet til: Bass plc 20 North Audley Street London United Kingdom Udf(cid:230)rdiget i Bruxelles, den 16. juni 1999. P(cid:229) Kommissionens vegne Karel VAN MIERT Medlem af Kommissionen (48) Sag 63/75, Fonderies Roubaix mod SociØtØ Nouvelles des Fonde- ries, Sml. 1976, s. 118, pr(cid:230)mis 8