title: Reglamento (CE) n° 1262/1999 del Parlamento europeo y del Consejo de 21 de junio de 1999 relativo al Fondo Social Europeo

eurovoc_concepts:
European Social Fund
employment policy
fight against unemployment
gender equality
social integration
sustainable development

formats: html pdf print

text: L 161/48 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 26. 6. 1999 REGLAMENTO (CE) No 1262/1999 DEL PARLAMENTO EUROPEO Y DEL CONSEJO de 21 de junio de 1999 relativo al Fondo Social Europeo EL PARLAMENTO EUROPEO Y EL CONSEJO DE LA UNI(cid:211)N EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Euro- pea y, en particular, su art(cid:237)culo 148, Vista la propuesta de la Comisi(cid:243)n (1), Visto el dictamen del Comite´ Econ(cid:243)mico y Social (2), Visto el dictamen del Comite´ de las Regiones (3), De conformidad con el procedimiento establecido en el art(cid:237)culo 251 del Tratado (4) (1) Considerando que el Reglamento (CE) no 1260/ 1999 del Consejo, de 21 de junio de 1999, por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos Estructurales (5) ha sustituido al Reglamento (CEE) no 2052/88 (6) y al Regla- mento (CEE) no 4253/88 (7); que es asimismo necesario sustituir el Reglamento (CEE) no 4255/ 88 del Consejo, de 19 de diciembre de 1988, por el que se aprueban las disposiciones de aplicaci(cid:243)n del Reglamento (CEE) no 2052/88 en lo relativo al Fondo Social Europeo (8); (1) DO C 176 de 9. 6. 1998, p. 39, y DO C 74 de 18. 3. 1999, p. 7. (2) DO C 407 de 28. 12. 1998, p. 74. (3) DO C 51 de 22. 2. 1999, p. 48. (4) Dictamen del Parlamento Europeo de 19 de noviembre de 1998 (DO C 379 de 7. 12. 1998, p. 186), Posici(cid:243)n comu´ n del Consejo de 14 de abril de 1999 (DO C 134 y 14. 5. 1999, p. 9) y Decisi(cid:243)n del Parlamento Europeo de 6 de mayo de 1999 (no publicada au´ n en el Diario Oficial). (5) Ve´ase la pa´ gina 1 del presente Diario Oficial. (6) DO L 185 de 15. 7. 1988, p. 9; Reglamento cuya u´ ltima modificaci(cid:243)n la constituye el Reglamento (CE) no 3193/ 94 (DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 11). (7) DO L 374 de 31. 12. 1988, p. 1; Reglamento cuya u´ ltima modificaci(cid:243)n la constituye el Reglamento (CE) no3193/ 94. (8) DO L 374 de 31. 12. 1988, p. 21; Reglamento modificado por el Reglamento (CEE) no 2084/93 (DO L 193 de 31. 7. 1993, p. 39). (2) Considerando que el Reglamento (CE) no 1260/ 1999 establece las condiciones generales por las que se rigen los Fondos Estructurales en su con- junto, y que es necesario definir las actividades que el Fondo Social Europeo (en lo sucesivo denominado «el Fondo») puede financiar en el marco de los objetivos nos 1, 2 y 3 a que se refie- ren los puntos 1, 2 y 3 del primer pa´ rrafo del art(cid:237)culo 1 del mencionado Reglamento (en lo sucesivo denominados «los objetivos nos 1, 2 y 3»), en el marco de la iniciativa comunitaria para combatir la discriminaci(cid:243)n y cualesquiera desigualdades en relaci(cid:243)n con el mercado laboral y en el marco de las medidas innovadoras y la asistencia te´cnica; (3) Considerando que es necesario definir la misi(cid:243)n del Fondo en relaci(cid:243)n con las tareas que se espe- cifican en el Tratado y en el contexto de las prio- ridades acordadas por la Comunidad en los a´ mbitos del empleo y del desarrollo de los recur- sos humanos; (4) Considerando que las conclusiones del Consejo Europeo celebrado en Amsterdam en junio de 1997 y su Resoluci(cid:243)n sobre crecimiento y empleo de 16 de junio de 1997 (9) dieron inicio a la apli- caci(cid:243)n de la estrategia europea de empleo y de las Directrices anuales de empleo, as(cid:237) como al proceso de establecimiento de planes nacionales de acci(cid:243)n para el empleo; (5) Considerando que es necesario volver a definir el a´ mbito de actuaci(cid:243)n del Fondo, sobre todo a ra(cid:237)z de la reestructuraci(cid:243)n y simplificaci(cid:243)n de los objetivos de los Fondos Estructurales para apo- yar la aplicaci(cid:243)n de la Estrategia Europea de Empleo y los planes nacionales de acci(cid:243)n para el empleo con e´sta relacionados; (6) Considerando que es necesario establecer un marco comu´ n para las intervenciones del Fondo en los tres objetivos de los Fondos Estructurales, de tal manera que se consiga la coherencia y complementariedad de las actuaciones en dichos objetivos con el fin de mejorar el funcionamiento del mercado de trabajo y de impulsar el desarro- llo de los recursos humanos; (9) DO C 236 de 2. 8. 1997, p. 3. 26. 6. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 161/49 (7) Considerando que los Estados miembros y la Comisi(cid:243)n debera´ n asegurarse de que la progra- maci(cid:243)n y aplicaci(cid:243)n de las acciones financiadas por el Fondo en todos los objetivos contribuyen a fomentar la igualdad de oportunidades entre hombres y mujeres, as(cid:237) como el fomento, la inte- graci(cid:243)n y el mantenimiento en el mercado de tra- bajo de los grupos e individuos desfavorecidos; (14) Considerando que pueden establecerse disposi- ciones mediante las cuales los grupos locales, incluidas las organizaciones no gubernamentales, que quieran introducir mecanismos para luchar contra la exclusi(cid:243)n social puedan acceder de manera sencilla y ra´ pida a la ayuda del Fondo, y de este modo aumentar su capacidad de acci(cid:243)n en este a´ mbito; (8) Considerando que los Estados miembros y la Comisi(cid:243)n procurara´ n que al poner en marcha las acciones financiadas por el Fondo se tengan debi- damente en cuenta la dimensi(cid:243)n social y el cap(cid:237)- tulo del empleo en el seno de la sociedad de la informaci(cid:243)n; relacionadas (9) Considerando que es necesario velar por que las operaciones con la adaptaci(cid:243)n industrial satisfagan las necesidades generales de los trabajadores, derivadas de los cambios econ(cid:243)- micos y de la evoluci(cid:243)n detectada o prevista en los sistemas de producci(cid:243)n, y de que no este´n concebidas para beneficiar a una u´ nica empresa o a un sector en particular; que ha de prestarse especial atenci(cid:243)n a las pequen˜ as y medianas empresas y a la mejora del acceso a la formaci(cid:243)n y de la organizaci(cid:243)n del trabajo; (10) Considerando que procede velar por que el Fondo continu´ e consolidando el empleo y las cualificaciones laborales mediante el apoyo — cuando sea posible— a las operaciones de antici- paci(cid:243)n, asesoramiento, cooperaci(cid:243)n y formaci(cid:243)n en toda la Comunidad, y que las actividades financiadas deben por tanto ser horizontales y cubrir la econom(cid:237)a como un todo, sin referirse a priori a industrias o sectores espec(cid:237)ficos; (11) Considerando que es necesario volver a definir las acciones subvencionables para aumentar la eficacia al poner en marcha pol(cid:237)ticas espec(cid:237)ficas en el contexto de todos los objetivos en que actu´ a el Fondo; que es necesario definir los gas- tos para los que se puede obtener la ayuda del Fondo en el marco del partenariado; (12) Considerando que es necesario completar y espe- cificar el contenido de los planes y formas de asistencia, sobre todo conforme a la redefinici(cid:243)n del objetivo no 3; (13) Considerando que la aplicaci(cid:243)n de las interven- ciones del Fondo a todos los niveles deber(cid:237)a apo- yarse en las prioridades pol(cid:237)ticas en materia social y de empleo de la Comunidad, as(cid:237) como en las prioridades incluidas en los planes de acci(cid:243)n nacionales; (15) Considerando que las medidas adoptadas a ini- ciativa de la Comisi(cid:243)n, tan importantes para la Comunidad, tienen un papel decisivo que desem- pen˜ ar en la consecuci(cid:243)n de los objetivos genera- les de la acci(cid:243)n estructural comunitaria a la que se refiere el art(cid:237)culo 1 del Reglamento (CE) no 1260/1999; que estas medidas deben ante todo fomentar la cooperaci(cid:243)n transnacional y la innovaci(cid:243)n de las pol(cid:237)ticas; (16) Considerando que el Fondo contribuye tambie´n a la financiaci(cid:243)n de la asistencia te´cnica, de las medidas innovadoras y de las medidas preparato- rias, de supervisi(cid:243)n y de evaluaci(cid:243)n, y del con- trol, de acuerdo con los art(cid:237)culos 22 y 23 del Reglamento (CE) no 1260/1999; (17) Considerando que conviene fijar las competen- cias para la adopci(cid:243)n de las disposiciones de aplicaci(cid:243)n y prever determinadas disposiciones transitorias; (18) Considerando que procede derogar el Regla- mento (CEE) no 4255/88, HAN ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:237)culo 1 Misi(cid:243)n En el marco de la misi(cid:243)n confiada al Fondo Social Europeo en el art(cid:237)culo 146 del Tratado, as(cid:237) como de las misiones confiadas a los Fondos Estructurales de conformidad con el art(cid:237)culo 159 del Tratado y con las disposiciones del Reglamento (CE) no 1260/1999, el Fondo apoyara´ medidas de prevenci(cid:243)n y lucha contra el desempleo y de desarrollo de los recursos humanos y de integraci(cid:243)n en el medio laboral a fin de promover un elevado nivel de empleo, la igualdad entre hombres y mujeres, un desarrollo sostenible y la cohesi(cid:243)n eco- n(cid:243)mica y social. En especial, el Fondo contribuira´ a las acciones emprendidas en virtud de la estrategia europea de empleo y de las Directrices anuales sobre el empleo. L 161/50 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 26. 6. 1999 Art(cid:237)culo 2 A´ mbito de aplicaci(cid:243)n 1. El Fondo apoyara´ y complementara´ las activida- des de los Estados miembros destinadas al desarrollo del mercado de trabajo y de los recursos humanos en los a´ mbitos de las pol(cid:237)ticas siguientes, en especial, en el marco de sus planes de acci(cid:243)n nacionales plurianua- les para el empleo: a) desarrollo y promoci(cid:243)n de pol(cid:237)ticas activas del mercado de trabajo para combatir y evitar el desempleo, evitar a las mujeres y hombres el desempleo de larga duraci(cid:243)n, facilitar la reintegra- ci(cid:243)n de los desempleados de larga duraci(cid:243)n en el mercado de trabajo y apoyar la integraci(cid:243)n profe- sional de los j(cid:243)venes y de las personas que se rein- corporan al mercado de trabajo tras un per(cid:237)odo de ausencia; b) promoci(cid:243)n de la igualdad de oportunidades para todos en el acceso al mercado de trabajo, con espe- cial atenci(cid:243)n a quienes corren peligro de quedar excluidos; c) fomento y mejora: — de la formaci(cid:243)n profesional, — de la formaci(cid:243)n general, y — del asesoramiento, en el marco de una pol(cid:237)tica de formaci(cid:243)n durante toda la vida, para: — facilitar y mejorar el acceso y la integraci(cid:243)n en el mercado de trabajo, — mejorar y mantener la capacidad de trabajar, y — fomentar la movilidad profesional; e) medidas especiales para mejorar el acceso y la par- ticipaci(cid:243)n de la mujer en el mercado de trabajo incluido el desarrollo de su carrera y su acceso a las nuevas oportunidades de trabajo y a la creaci(cid:243)n de empresas, y para reducir la segregaci(cid:243)n vertical y horizontal en el mercado de trabajo en funci(cid:243)n del sexo. En los en el 2. apartado 1, el Fondo tendra´ en cuenta los elementos siguientes; a´ mbitos pol(cid:237)ticos indicados a) la necesidad de apoyar el desarrollo local, incluidas las iniciativas de empleo locales y los pactos de empleo territoriales; b) la dimensi(cid:243)n social y el cap(cid:237)tulo del empleo en el seno de la sociedad de la informaci(cid:243)n, en especial mediante el desarrollo de pol(cid:237)ticas y programas concebidos para aprovechar el potencial de empleo de la sociedad de la informaci(cid:243)n y mediante la igualdad de acceso a sus posibilidades y beneficios; c) la igualdad de mujeres y hombres en el sentido de integraci(cid:243)n de las pol(cid:237)ticas de igualdad de oportu- nidades. Art(cid:237)culo 3 Actividades subvencionables 1. Las ayudas financieras del Fondo se destinara´ n especialmente a la asistencia en favor de las personas para las siguientes actividades de desarrollo de los recursos humanos que podra´ n formar parte de itinera- rios integrados de inserci(cid:243)n profesional: aprendizaje, a) educaci(cid:243)n y formaci(cid:243)n profesional —incluida la formaci(cid:243)n profesional equivalente a la escolaridad obligatoria—, previa, incluidas la adquisici(cid:243)n y la mejora de las compe- tencias ba´ sicas, rehabilitaci(cid:243)n profesional, medidas de fomento de la aptitud para el empleo en el mer- cado de trabajo, orientaci(cid:243)n, asesoramiento y per- feccionamiento profesional; formaci(cid:243)n d) promoci(cid:243)n de una mano de obra cualificada, con formaci(cid:243)n y adaptable, de la innovaci(cid:243)n y la adap- tabilidad de la organizaci(cid:243)n del trabajo, del desa- rrollo de la iniciativa empresarial, de la facilitaci(cid:243)n de la creaci(cid:243)n de empleo y de la cualificaci(cid:243)n y refuerzo del potencial humano en la investigaci(cid:243)n, la ciencia y la tecnolog(cid:237)a; b) ayudas al empleo y ayudas al autoempleo; c) en el a´ mbito de la investigaci(cid:243)n y del desarrollo cient(cid:237)fico y tecnol(cid:243)gico, la formaci(cid:243)n universitaria de tercer ciclo y la formaci(cid:243)n de directivos y te´cnicos en los centros de investigaci(cid:243)n y en las empresas; 26. 6. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 161/51 d) desarrollo de nuevas fuentes de empleo, incluido el sector de la econom(cid:237)a social (sector terciario). Art(cid:237)culo 4 2. Para aumentar la eficacia de las actividades men- cionadas en el apartado 1, podra´ concederse ayuda a las actividades siguientes; a) estructuras y sistemas: i) desarrollo y mejora de la formaci(cid:243)n profesio- nal, la educaci(cid:243)n y de la cualificaci(cid:243)n, incluida la formaci(cid:243)n del profesorado, de los instructo- res y del personal, y mejora del acceso de los trabajadores a la formaci(cid:243)n y las cualificacio- nes, ii) modernizaci(cid:243)n y mejora de la eficacia de los servicios de empleo, iii) desarrollo de v(cid:237)nculos entre el mundo del tra- bajo y los centros de ensen˜ anza, formaci(cid:243)n e investigaci(cid:243)n, iv) desarrollo —en lo posible— de sistemas para la anticipaci(cid:243)n de los cambios en el empleo y de las cualificaciones, particularmente en relaci(cid:243)n con las nuevas modalidades y formas de organi- zaci(cid:243)n del trabajo, teniendo en cuenta la necesi- dad de conciliar familia y profesi(cid:243)n y de permi- tir que los trabajadores de edad avanzada reali- cen una actividad estimulante hasta la jubila- ci(cid:243)n, excluye´ndose la financiaci(cid:243)n de las jubila- ciones anticipadas; b) medidas de acompan˜ amiento: i) asistencia a la prestaci(cid:243)n de servicios a benefi- ciarios, incluida la puesta a disposici(cid:243)n de ser- vicios e instalaciones de asistencia para perso- nas dependientes, ii) fomento de medidas de acompan˜ amiento socio- pedag(cid:243)gicas para facilitar un itinerario inte- grado de inserci(cid:243)n profesional, iii) sensibilizaci(cid:243)n, informaci(cid:243)n y publicidad. 3. El Fondo podra´ financiar actividades en aplica- ci(cid:243)n del pa´ rrafo segundo del apartado 4 del art(cid:237)culo 2 del Reglamento (CE) no 1260/1999. Concentraci(cid:243)n de las intervenciones 1. Partiendo de las prioridades nacionales estableci- das en particular en los planes nacionales de acci(cid:243)n para el empleo y de evaluaciones previas, se estable- cera´ una estrategia que tenga en cuenta todos los a´ mbitos pol(cid:237)ticos pertinentes y preste especial atenci(cid:243)n a los a´ mbitos contemplados en las letras d) y e) del apartado 1 del art(cid:237)culo 2. Para lograr la ma´ xima efica- cia posible de las ayudas del Fondo, en el marco de esa estrategia y teniendo en cuenta los a´ mbitos priori- tarios mencionados en el apartado 1 del art(cid:237)culo 2, sus intervenciones se concentrara´ n en un nu´ mero limitado de a´ reas o temas y en las necesidades ma´ s importantes y las acciones ma´ s eficaces. Respecto a los cre´ditos disponibles para cada interven- ci(cid:243)n del Fondo, se elegira´ n, segu´ n la f(cid:243)rmula del parte- nariado, los a´ mbitos pol(cid:237)ticos a los que se debe dar preferencia. Se tendra´ n en cuenta, en funci(cid:243)n de las prioridades nacionales, las acciones establecidas en el apartado 1 del art(cid:237)culo 2 del presente Reglamento. 2. La programaci(cid:243)n de las intervenciones del Fondo dispondra´ que un importe adecuado de los cre´ditos del Fondo disponibles para la intervenci(cid:243)n en los objetivos nos 1 y 3 se destine, de conformidad con el art(cid:237)culo 27 del Reglamento (CE) no 1260/1999, para la distribu- ci(cid:243)n de pequen˜ as subvenciones con condiciones de acceso especiales para organizaciones no gubernamen- tales y partenariados locales. Los Estados miembros podra´ n elegir poner en pra´ ctica este apartado de con- formidad con las disposiciones financieras contempla- das en el apartado 6 del art(cid:237)culo 29 del Reglamento (CE) no 1260/1999. Art(cid:237)culo 5 Iniciativa comunitaria 1. De conformidad con el art(cid:237)culo 20 del Regla- mento (CE) no 1260/1999, y de conformidad con el apartado 2 de su art(cid:237)culo 21, el Fondo debera´ contri- buir a la puesta en marcha de la iniciativa comunitaria para combatir la discriminaci(cid:243)n y cualesquiera desi- gualdades en relaci(cid:243)n con el mercado de trabajo (EQUAL). 2. De conformidad con el apartado 2 del art(cid:237)culo 21 del Reglamento (CE) no 1260/1999, las decisiones rela- tivas a la contribuic(cid:243)n del Fondo a la iniciativa comu- nitaria podra´ n ampliar el a´ mbito de las actividades subvencionables al que se refiere el art(cid:237)culo 3, con el fin de cubrir las medidas que pueden ser financiadas L 161/52 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 26. 6. 1999 conforme a los Reglamentos (CE) nos 1261/1999 (1), 1257/1999 (2) y 1263/1999 (3) y de permitir as(cid:237) la apli- caci(cid:243)n de todas las medidas previstas en la iniciativa. Art(cid:237)culo 7 Solicitudes de asistencia Art(cid:237)culo 6 Acciones innovadoras y asistencia te´cnica 1. De conformidad con el apartado 2 del art(cid:237)culo 22 del Reglamento (CE) no 1260/1999, la Comisi(cid:243)n financiar acciones de preparaci(cid:243)n, de segui- podra´ miento y de evaluaci(cid:243)n en los Estados miembros o a escala comunitaria necesarias para realizar las acciones relacionadas con el presente Reglamento, que podra´ n incluir: a) acciones de cara´ cter innovador y proyectos piloto relativos a los mercados de trabajo, al empleo y a la formaci(cid:243)n profesional; b) estudios, asistencia te´cnica e intercambio de expe- riencias con efecto multiplicador; c) asistencia te´cnica vinculada a la preparaci(cid:243)n la puesta en pra´ ctica, el acompan˜ amiento y la evalua- ci(cid:243)n, as(cid:237) como el control de las acciones financia- das por el Fondo; d) acciones dirigidas, en el marco del dia´ logo social, al personal de las empresas en dos o ma´ s Estados miembros, dirigidas a la transferencia de conoci- mientos espec(cid:237)ficos relativos a a´ reas de interven- ci(cid:243)n del Fondo; e) la informaci(cid:243)n a los socios participantes, a los beneficiarios finales de la participaci(cid:243)n del Fondo y al publico en general. 2. De conformidad con el apartado 2 del art(cid:237)culo 22 del Reglamento (CE) no 1260/1999, el a´ mbito de apli- caci(cid:243)n de los proyectos contemplados en la letra a) del apartado 1 del presente art(cid:237)culo se ampliara´ , por deci- si(cid:243)n de participaci(cid:243)n de los Fondos, a medidas que podra´ n financiarse con arreglo a los Reglamentos (CE) nos 1261/1999, 1257/1999 y 1263/1999, a fin a aplicar todas las medidas previstas por las acciones innovado- ras de que se trate. (1) Ve´ase la pa´ gina 48 del presente Diario Oficial. (2) Reglamento (CE) no 1257/1999 del Consejo, de 17 de mayo de 1999, sobre la ayuda al desarrollo rural a cargo del Fondo Europeo de Orientaci(cid:243)n y Garant(cid:237)a Agr(cid:237)cola (FEOGA) y que modifica y deroga ciertos Reglamentos (DO L 160 de 26. 6. 1999, p. 80). (3) Ve´ase la pa´ gina 54 del presente Diario Oficial. Las solicitudes para obtener la participaci(cid:243)n del Fondo debera´ n ir acompan˜ adas de un formulario informati- zado, elaborado en el marco del partenariado tras con- sultar a los Estados miembros, en el que figuren las acciones relativas a cada forma de ayuda, de modo que pueda ser objeto de seguimiento desde el compro- miso presupuestario hasta el pago final. Art(cid:237)culo 8 Disposiciones de aplicaci(cid:243)n Toda disposici(cid:243)n de aplicaci(cid:243)n del presente Regla- mento sera´ adoptada por la Comisi(cid:243)n de conformidad con el procedimiento previsto en el art(cid:237)culo 49 del Reglamento (CE) no 1260/1999. Art(cid:237)culo 9 Disposiciones transitorias en el transitorias Las disposiciones art(cid:237)culo 52 del Reglamento (CE) no 1260/1999 se apli- cara´ n mutatis mutandis al presente Reglamento. establecidas Art(cid:237)culo 10 Cla´ usula de revisi(cid:243)n A propuesta de la Comisi(cid:243)n, el Parlamento Europeo y el Consejo revisara´ n el presente Reglamento a ma´ s tar- dar el 31 de diciembre de 2006. El Consejo se pronunciara´ sobre dicha propuesta con arreglo al procedimiento establecido en el art(cid:237)culo 148 del Tratado. Art(cid:237)culo 11 Derogaci(cid:243)n El Reglamento (CEE) no 4255/88 queda derogado con efectos a partir del 1 de enero de 2000. Las referencias al Reglamento derogado se entendera´ n hechas al presente Reglamento. Art(cid:237)culo 12 Entrada en vigor El presente Reglamento entrara´ en vigor el tercer d(cid:237)a siguiente al de su publicaci(cid:243)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. 26. 6. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 161/53 El presente Reglamento sera´ obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Luxemburgo, el 21 de junio de 1999. Por el Parlamento Europeo El Presidente J. M. GIL-ROBLES Por el Consejo El Presidente G. VERHEUGEN


title: 1999/492/EG: Besluit van de Raad van 21 juni 1999 betreffende de sluiting van een overeenkomst in de vorm van een briefwisseling tussen de Europese Gemeenschap, enerzijds, en de Republiek IJsland, anderzijds, inzake protocol nr. 2 bij de overeenkomst tussen de Europese Economische Gemeenschap en de Republiek IJsland

eurovoc_concepts:
Iceland
Uruguay Round
protocol to an agreement
trade agreement (EU)

text: 24. 7. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 192/47 II (Besluiten waarvan de publicatie niet voorwaarde is voor de toepassing) RAAD BESLUIT VAN DE RAAD van 21 juni 1999 betreffende de sluiting van een overeenkomst in de vorm van een briefwisseling tussen de Europese Gemeenschap, enerz¶ds, en de Republiek (cid:246)sland, anderz¶ds, inzake protocol nr. 2 b¶ de overeenkomst tussen de Europese Economische Gemeenschap en de Republiek (cid:246)sland (1999/492/EG) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, inzonderheid op artikel 133 juncto artikel 300, lid 2, eerste zin, Gezien het voorstel van de Commissie, (1) Overwegende dat er een overeenkomst in de vorm van een briefwisseling tussen de Europese Gemeenschap, enerz¶ds, en de Republiek (cid:246)sland, anderz¶ds, betreffende protocol nr. 2 b¶ de overeenkomst tussen de Europese Economische Gemeenschap en de Republiek (cid:246)sland (1) is gesloten teneinde rekening te houden met de toetreding van de Republiek Oostenr¶k, de Republiek Finland en het Koninkr¶k Zweden tot de Europese Unie, en met de uitvoering van de Uruguayronderegeling; (2) Overwegende dat de overeenkomst dient goedgekeurd, te worden tussen de Europese Economische Gemeenschap en de Repu- bliek (cid:246)sland wordt namens de Gemeenschap goedgekeurd. De tekst van de overeenkomst is aan dit besluit gehecht. Artikel 2 Nadere bepalingen voor de toepassing van dit besluit worden vastgesteld door de Commissie, b¶gestaan door het in artikel 15 van Verordening (EG) nr. 3448/93 (2) genoemde comit(cid:130), volgens de procedure van artikel 16 van die verordening. Artikel 3 De voorzitter van de Raad wordt gemachtigd de persoon aan te w¶zen die bevoegd is de in artikel 1 genoemde overeenkomst te ondertekenen teneinde daardoor de Gemeenschap te binden. BESLUIT: Gedaan te Luxemburg, 21 juni 1999. Artikel 1 De overeenkomst in de vorm van een briefwisseling tussen de Europese Gemeenschap, enerz¶ds, en de Republiek (cid:246)sland, anderz¶ds, betreffende protocol nr. 2 b¶ de overeenkomst Voor de Raad De Voorzitter G. VERHEUGEN (1) PB L 301 van 31. 12. 1972, blz. 2. (2) PB L 318 van 20. 12. 1993, blz. 18. Verordening laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 2491/98 (PB L 309 van 19. 11. 1998, blz. 28)


title: Komission asetus (EY) N:o 1306/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, B-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antamisesta

eurovoc_concepts:
export licence
export restriction
fruit
vegetable

formats: pdf print

text: L 155/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 6. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1306/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, B-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen, koskevista yksityiskohtaisista ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1035/72 soveltamista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan vientitukien osalta 14 päivänä marraskuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2190/96 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1303/1999 (2), ja erityisesti sen 5 artiklan 5 kohdan, sekä katsoo, että komission asetuksessa (EY) N:o 927/1999 (3) vahvistetaan B-menettelyn mukaisten muiden kuin elintarvikeavun yhteydessä haettujen vientitodistusten ohjeelliset määrät, komission käytössä tällä hetkellä olevien tietojen mukaan meneillään olevan vientijakson ohjeellinen määrä on tomaattien osalta vaarassa ylittyä piakkoin; tämä ylitys olisi vahingollinen hedelmä- ja vihannesalan vientitodis- tusjärjestelmän moitteettomalle toiminnalle, ja tilanteen helpottamiseksi on syytä hylätä 21 päivän kesä- kuuta 1999 jälkeen tomaatteja koskevat B-menettelyn mukaiset todistushakemukset meneillään olevan vienti- jakson loppuun asti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla koskevat hakemukset, Hylätään tomaattien osalta B-menettelyn mukaisia vienti- todistuksia on jätetty asetuksen (EY) N:o 927/1999 1 artiklan mukaisesti 21 päivän kesäkuuta 1999 jälkeen ja ennen 1 päivää heinä- kuuta 1999. jotka 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 22 päivänä kesäkuuta 1999. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsen- valtioissa. Tehty Brysselissä 21 päivänä kesäkuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 292, 15. 11. 1996, s. 12. (2) Ks. tämän virallisen lehden sivu 29. (3) EYVL L 115, 4. 5. 1999, s. 7


title: Regulamento (CE) n° 1264/1999 do Conselho de 21 de Junho de 1999 que altera o Regulamento (CE) n° 1164/94 que institui um Fundo de Coesão

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
common transport policy
environmental protection

formats: fmx4 html pdf print xhtml

text: 26. 6. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 161/57 REGULAMENTO (CE) N. (cid:30) 1264/1999 DO CONSELHO de 21 de Junho de 1999 que altera o Regulamento (CE) n. (cid:30) 1164/94 que institui um Fundo de Coesa˜ o O CONSELHO DA UNIA˜ O EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente o segundo para´ grafo do seu artigo 161. (cid:30), Tendo em conta a proposta da Comissa˜ o (1), Tendo em conta o parecer favora´ vel do Parlamento Europeu (2), Tendo em conta o parecer do Comite´ Econ(cid:243)mico e Social (3), Tendo em conta o parecer do Comite´ das Regio˜ es (4), (1) Considerando que, nos termos do n. (cid:30) 1 do artigo 16. (cid:30) do Regulamento (CE) n. (cid:30) 1164/94 (5), o Conselho devera´ reexaminar aquele regula- mento ate´ 31 de Dezembro de 1999; (2) Considerando que, ate´ 2006, as actividades do Fundo de Coesa˜ o devem continuar a ser regidas pelos princ(cid:237)pios em 1994, embora a experieˆncia tenha revelado a necessidade de melhorias; fundamentais definidos (3) Considerando que as incideˆncias da moeda u´ nica, o euro, no contexto macroecon(cid:243)mico da Comunidade na˜ o alteram a necessidade de a ele- gibilidade dos pa(cid:237)ses beneficia´ rios se basear no produto nacional bruto; (5) Considerando que, na Decisa˜ o n. (cid:30) 1692/96/ /CE (6), o Parlamento Europeu e o Conselho adoptaram orientac¸o˜ es comunita´ rias para o desenvolvimento da rede transeuropeia de trans- portes; (6) Considerando que, durante o per(cid:237)odo de transi- c¸a˜ o (1 de Janeiro de 1999 a 31 de Dezembro de 2001), qualquer refereˆncia ao euro deve, em regra geral, ser entendida como uma refereˆncia ao euro enquanto unidade moneta´ ria, nos termos do segundo per(cid:237)odo do artigo 2. (cid:30) do Regula- mento (CE) n. (cid:30) 974/98 do Conselho, de 3 de Maio de 1998, relativo a` introduc¸a˜ o do euro (7); (7) Considerando que perante o constante progresso conseguido no avanc¸o para uma convergeˆncia real e face ao novo contexto macroecon(cid:243)mico em que passou a funcionar o Fundo de Coesa˜ o, a atribuic¸a˜ o global das ajudas aos Estados-Mem- bros que participam no euro sera´ ajustada de modo a ter em conta o aumento de prosperidade nacional alcanc¸ado no per(cid:237)odo anterior; (8) Considerando que os procedimentos relativos ao reforc¸o da supervisa˜ o das situac¸o˜ es orc¸amentais e a` supervisa˜ o e coordenac¸a˜ o das pol(cid:237)ticas econ(cid:243)- micas esta˜ o previstos no Regulamento (CE) n. (cid:30) 1466/97 (8); (9) Considerando que os dados preliminares e as estat(cid:237)sticas definitivas relativos a` s necessidades de financiamento das administrac¸o˜ es pu´ blicas, ao produto interno bruto e ao produto nacional bruto devem ser coligidos segundo as regras do Sistema Europeu de Contas Econ(cid:243)micas Integra- das estabelecido no Regulamento (CE) n. (cid:30) 2223/ /96 (9); (4) Considerando que cada Estado-Membro partici- pante no euro apresentara´ ao Conselho um pro- grama de estabilidade que definira´ , designada- mente, o objectivo a me´dio prazo de uma situa- c¸a˜ o orc¸amental pr(cid:243)xima do equil(cid:237)brio ou exce- denta´ ria; (10) Considerando que a resoluc¸a˜ o sobre o pacto de estabilidade e crescimento adoptada pelo Conse- lho Europeu de Amesterda˜ o em 17 de Junho de 1997 (10), define os pape´is dos Estados-Membros, da Comissa˜ o e do Conselho; (1) JO C 159 de 26. 5. 1998, p. 7. (2) Parecer emitido em 6 de Maio de 1999 (ainda na˜ o publi- cado no Jornal Oficial). (3) JO C 407 de 28. 12. 1998, p. 74. (4) JO C 51 de 22. 2. 1999, p. 10. (5) JO L 130 de 25. 5. 1994, p. 1. (6) JO L 228 de 9. 9. 1996, p. 1. (7) JO L 139 de 11. 5. 1998, p. 1. (8) JO L 209 de 2. 8. 1997, p. 1. (9) JO L 310 de 30. 11. 1996, p. 1. Regulamento alterado pelo Regulamento (CE) n. (cid:30) 448/98 (JO L 58 de 27. 2. 1998, p. 1). (10) JO C 236 de 2. 8. 1997, p. 1. L 161/58 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 26. 6. 1999 (11) Considerando que, embora se mantenha o princ(cid:237)- pio de um elevado n(cid:237)vel de intervenc¸a˜ o, o recurso a outras fontes de financiamento, em especial o esforc¸o dos Estados-Membros benefi- cia´ rios para maximizar o efeito de alavanca dos recursos do Fundo, encorajando uma maior utili- zac¸a˜ o de financiamento privadas devera´ ser apoiado pela Comissa˜ o; que e´ conve- niente modular as taxas de intervenc¸a˜ o, a fim de reforc¸ar o efeito de alavanca dos recursos do Fundo de Coesa˜ o e melhor ter em conta a renta- bilidade dos projectos; que, no contexto das acc¸o˜ es financiadas pelo Fundo, deve ser respei- tada a aplicac¸a˜ o do princ(cid:237)pio do poluidor-paga- dor previsto no artigo 174. (cid:30) do Tratado; fontes de (12) Considerando que deve ser claramente identifi- cada a responsabilidade dos Estados-Membros pelas operac¸o˜ es de controlo financeiro; (13) Considerando que e´ conveniente garantir a conti- nuidade dos financiamentos para as acc¸o˜ es em curso e a sua adaptac¸a˜ o a` s novas exigeˆncias regulamentares; (14) Considerando que, por conseguinte, o Regula- mento (CE) n. (cid:30) 1164/94 deve ser alterado, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. (cid:30) O Regulamento (CE) n. (cid:30) 1164/94 e´ alterado do seguinte modo: 1. a) Depois do considerando 6 e´ aditado um novo considerando com a seguinte redacc¸a˜ o: «Considerando que as actuais disposic¸o˜ es de condicionalidade macroecon(cid:243)mica continuam a ser aplica´ veis em relac¸a˜ o aos crite´rios de convergeˆncia econ(cid:243)mica; que, nesse sentido, na˜ o devem ser financiados pelo Fundo, num Estado-Membro, novos projectos ou novas fases de projectos, quando o Conselho, delibe- rando por maioria qualificada sob recomenda- c¸a˜ o da Comissa˜ o, considerar que o Estado- -Membro na˜ o respeitou o pacto de estabilidade e crescimento;»; b) Depois do novo considerando 7 e´ inserido um novo considerando com a seguinte redacc¸a˜ o: excessivos — que teˆm o objectivo de impedir de´fices orc¸amentais excessivos e, quando se verifiquem, de os corrigir imediatamente —, constam do Regulamento (CE) n. (cid:30) 1467/97 do Conselho (*); (*) JO L 209 de 2. 8. 1997, p. 6. »; c) Depois do antigo considerando 20 e´ inserido um novo considerando com a seguinte redac- c¸a˜ o: «Considerando que o total dos montantes recebidos do Fundo de Coesa˜ o por qualquer Estado-Membro ao abrigo do presente regula- mento — em conjugac¸a˜ o com a assisteˆncia prestada pelos Fundos estruturais — devera´ ser limitado por um tecto geral dependente da capacidade nacional de absorc¸a˜ o;»; d) O considerando 21 considerando 24 e a ter a seguinte redacc¸a˜ o: passa ser a o «Considerando que se deve prever uma certa condicionalidade na concessa˜ o de assisteˆncia financeira, em conjugac¸a˜ o com o preenchi- mento dos requisitos de convergeˆncia econ(cid:243)- mica estabelecidos no artigo 104. (cid:30) do Tratado e com a necessidade de uma gesta˜ o correcta do de´fice orc¸amental; que, nesse contexto, o cumprimento das obrigac¸o˜ es decorrentes do Tratado deve ser igualmente avaliado tendo devidamente em conta as directrizes adoptadas na Resoluc¸a˜ o do Conselho Europeu de 17 de Junho de 1997 sobre o pacto de estabilidade e crescimento (*) e que o conceito de de´fice excessivo deve ser interpretado a` luz dessa resoluc¸a˜ o; que, no que se refere a cada Estado-Membro participante, a condicionali- dade macroecon(cid:243)mica deve ser avaliada tendo em conta as responsabilidades desse Estado- -Membro em relac¸a˜ o a` estabilidade do euro; (*) JO C 236 de 2. 8. 1997, p. 1. ». 2. No artigo 2. (cid:30) e´ aditado um n. (cid:30) 4 com a seguinte redacc¸a˜ o: «(4) Para serem eleg(cid:237)veis para o Fundo, a partir de 1 de Janeiro de 2000, os Estados-Membros beneficia´ rios devera˜ o ter introduzido os progra- mas especificados nos artigos 3. (cid:30) e 7. (cid:30) do Regula- mento (CE) n. (cid:30) 1466/97 do Conselho (*). «Considerando que as diposic¸o˜ es para acelerar e clarificar o procedimento relativo aos de´fices Os quatro Estados-Membros que satisfazem o cri- te´rio do PNB referido no n. (cid:30) 1 sa˜ o a Espanha, a Gre´cia, Portugal e a Irlanda. 26. 6. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 161/59 A avaliac¸a˜ o intercalar prevista no n. (cid:30) 3 sera´ feita antes do final de 2003, numa base PNB per capita segundo os dados comunita´ rios para o per(cid:237)odo de 2000 a 2002. — 2002: 2,615 milho˜ es de euros, — 2003: 2,615 milho˜ es de euros, (*) JO L 209 de 2. 8. 1997, p. 2. ». — 2004: 2,515 milho˜ es de euros, 3. O artigo 3. (cid:30) e´ alterado do seguinte modo: a) No n. (cid:30) 1: — 2005: 2,515 milho˜ es de euros, — 2006: 2,510 milho˜ es de euros. i) no primeiro travessa˜ o, e´ suprimido o termo «quinto», No caso de um Estado-Membro deixar de ser ele- g(cid:237)vel, os recursos do Fundo de Coesa˜ o sera˜ o redu- zidos de modo correspondente. ». ii) o segundo travessa˜ o passa a ter a seguinte redacc¸a˜ o: 5. O artigo 5. (cid:30) passa a ter a seguinte redacc¸a˜ o: «— projectos de infra-estruturas de trans- portes de interesse comum, apoiados pelos Estados-Membros e identifica- dos no aˆ mbito das orientac¸o˜ es adop- tadas pela Decisa˜ o n. (cid:30) 1692/96/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 23 de Julho de 1996, sobre o desenvolvimento da rede transeuro- peia de transportes (*). (*) JO L 228 de 9. 9. 1996, p. 1»; b) No n. (cid:30) 2, o segundo travessa˜ o e´ alterado do seguinte modo: i) a frase introdut(cid:243)ria passa a ter a seguinte redacc¸a˜ o: «medidas de apoio te´cnico, incluindo cam- panhas de publicidade e de informac¸a˜ o, designadamente:», ii) na al(cid:237)nea b), e´ inserida a expressa˜ o «a supervisa˜ o» ap(cid:243)s «o acompanhamento». «Artigo 5. (cid:30) Repartic¸a˜ o indicativa Sera´ feita uma repartic¸a˜ o indicativa dos recursos totais do Fundo com base em crite´rios precisos e objectivos, principalmente a populac¸a˜ o, o PNB per capita tendo em conta o aumento da prosperi- dade nacional alcanc¸ado no per(cid:237)odo anterior, e a superf(cid:237)cie; sera˜ o tambe´m tidos em conta outros factores socioecon(cid:243)micos, como as deficieˆncias na infra-estrutura de transportes. A repartic¸a˜ o indicativa dos recursos totais resul- tante da aplicac¸a˜ o destes crite´rios consta do anexo I. O total dos montantes recebidos do Fundo de Coesa˜ o ao abrigo do presente regulamento — em conjugac¸a˜ o com as ajudas previstas pelos Fundos estruturais — na˜ o deve exceder 4 % do PNB nacional. ». 4. No artigo 4. (cid:30), sa˜ o aditados treˆs para´ grafos com a seguinte redacc¸a˜ o: 6. O artigo 6. (cid:30) passa a ter a seguinte redacc¸a˜ o: «A partir de 1 de Janeiro de 2000, o total dos recursos dispon(cid:237)veis para autorizac¸o˜ es no per(cid:237)odo de 2000 a 2006 devera´ ser de 18 mil milho˜ es de euros a prec¸os de 1999. As dotac¸o˜ es de autorizac¸a˜ o para cada ano desse per(cid:237)odo devera˜ o ser: — 2000: 2,615 milho˜ es de euros, — 2001: 2,615 milho˜ es de euros, «Artigo 6. (cid:30) Assisteˆncia condicional 1. O Fundo na˜ o financiara´ qualquer novo pro- jecto nem, no caso de projectos importantes, qual- quer nova fase de um projecto num Estado-mem- bro, se o Conselho, deliberando por maioria qua- lificada sob recomendac¸a˜ o da Comissa˜ o, verificar que o Estado-Membro em causa, na aplicac¸a˜ o do presente regulamento, na˜ o executou o programa referido no n. (cid:30) 4 do artigo 2. (cid:30) de modo a evitar um de´fice orc¸amental excessivo. L 161/60 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 26. 6. 1999 A suspensa˜ o do financiamento cessara´ logo que o Conselho, deliberando nas mesmas condic¸o˜ es, verificar que o Estado-Membro em causa tomou medidas para executar esse programa de modo a evitar um de´fice orc¸amental excessivo. 2. Excepcionalmente, no caso de projectos que afectem directamente mais do que um Estado- -Membro, o Conselho, deliberando por maioria qualificada sob recomendac¸a˜ o da Comissa˜ o, pode decidir adiar a suspensa˜ o do financiamento. ». 7. O artigo 7. (cid:30) e´ alterado do seguinte modo: a) O n. (cid:30) 1 e´ alterado do seguinte modo: i) o segundo para´ grafo passa a ter a seguinte redacc¸a˜ o: «No entanto, a partir de 1 de Janeiro de 2000, essa taxa pode ser reduzida para ter em conta, em cooperac¸a˜ o com o Estado- -Membro em questa˜ o, as receitas que previ- sivelmente sera˜ o geradas pelos projectos, bem como pela aplicac¸a˜ o do princ(cid:237)pio do poluidor-pagador. », ii) e´ aditado um per(cid:237)odo, com a seguinte redacc¸a˜ o: «Para esse fim, a Comissa˜ o apoiara´ os esforc¸os dos Estados-Membros beneficia´ - rios no sentido de maximizar o efeito de alavanca dos recursos do Fundo, promo- vendo uma maior utilizac¸a˜ o de fontes de financiamento privadas. »; b) No n. (cid:30) 2, sa˜ o suprimidos os termos «da des- pesa que servira´ de base ao ca´ lculo». 8. O artigo 10. (cid:30) e´ alterado do seguinte modo: a) No n. (cid:30) 3, o termo «ecus» e´ substitu(cid:237)do por «euros»; b) No n. (cid:30) 4, na nona linha, e´ suprimido o termo «eventual», antes da palavra «impacte»; c) No terceiro travessa˜ o do n. (cid:30) 5, ap(cid:243)s os termos inserida, entre «em mate´ria de ambiente» e´ v(cid:237)rgulas, a frase «incluindo o princ(cid:237)pio do poluidor-pagador». 9. O artigo 11. (cid:30) e´ alterado do seguinte modo: No n. (cid:30) 5, o termo «ecus» e´ «euros». substitu(cid:237)do por 10. O artigo 12. (cid:30) passa a ter a seguinte redacc¸a˜ o: a) Os n. os 1 e 2 passam a ter a seguinte redacc¸a˜ o: «1. Sem preju(cid:237)zo da responsabilidade da Comissa˜ o na execuc¸a˜ o do orc¸amento das Comunidades, os Estados-Membros sera˜ o os primeiros responsa´ veis pelo controlo finan- ceiro dos projectos. Para o efeito, tomara˜ o nomeadamente as seguintes medidas: a) Verificara˜ o se foram institu(cid:237)dos sistemas de gesta˜ o e de controlo e se estes sa˜ o aplica- dos de modo a assegurar uma utilizac¸a˜ o eficaz e correcta dos fundos comunita´ rios; b) Apresentara˜ o uma descric¸a˜ o desse sistemas a Comissa˜ o; c) Garantira˜ o a gesta˜ o dos projectos segundo o conjunto da regulamentac¸a˜ o comunita´ ria aplica´ vel e a utilizac¸a˜ o dos fundos postos a` sua disposic¸a˜ o segundo os princ(cid:237)pios de boa gesta˜ o financeira; d) Certificara˜ o a exactida˜ o das declarac¸o˜ es de despesas apresentadas a` Comissa˜ o e garan- tira˜ o a sua provenieˆncia de sistemas de contabilidade baseados em documentos de prova pass(cid:237)veis de verificac¸a˜ o; e) Prevenira˜ o e detectara˜ o as irregularidades e comunica´ -las-a˜ o a` Comissa˜ o, segundo a regulamentac¸a˜ o em vigor, mantendo aquela informada da evoluc¸a˜ o dos proce- sos administrativos e judiciais. Neste con- texto, os Estados-Membros e a Comissa˜ o tomara˜ o as medidas necessa´ rias para garantir a confidencialidade das informa- c¸o˜ es trocadas; f) Apresentara˜ o a` Comissa˜ o, aquando do fase de encerramento de cada projecto, projecto ou grupos de projectos, uma declarac¸a˜ o de uma pessoa ou de um ser- vic¸o funcionalmente independente da auto- ridade designada. A declarac¸a˜ o apresentara´ uma s(cid:237)ntese das concluso˜ es dos controlos efectuados nos anos anteriores e uma ava- liac¸a˜ o da validade do pedido de paga- mento do saldo, bem como da legalidade e regularidade das despesas abrangidas pelo 26. 6. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 161/61 certificado final. Os Estados-Membros fara˜ o acompanhar a declarac¸a˜ o do seu parecer, se o considerarem necessa´ rio; g) Cooperara˜ o para assegurar uma utilizac¸a˜ o dos fundos comunita´ rios segundo o princ(cid:237)- pio de boa gesta˜ o financeira; h) Recuperara˜ o os fundos na sequeˆncia de uma irregualaridade verifi- cada, aplicando, se for caso disso, juros de mora. perdidos 2. A Comissa˜ o, na sua qualidade de respon- sa´ vel pela execuc¸a˜ o do orc¸amento comunita´ - rio, certificar-se-a´ da existeˆncia e do bom fun- cionamento de sistemas de gesta˜ o e de con- trolo nos Estados-Membros, de modo a asse- gurar uma utilizac¸a˜ o eficaz e correcta dos fun- dos comunita´ rios. Para o efeito, e sem preju(cid:237)zo dos controlos efectuados pelos Estados-Membros de acordo com as disposic¸o˜ es legislativas, regulamentares e administrativas nacionais, os funciona´ rios ou agentes da Comissa˜ o podem, segundo os acor- dos feitos com os Estados-Membros no aˆ mbito da cooperac¸a˜ o prevista no n. (cid:30) 1, do artigo G, do anexo II, in loco, nomeadamente por amostragem, dos projectos financiados pelo Fundo e dos sistemas de ges- ta˜ o e de controlo, com um pre´-aviso m(cid:237)nimo de um dia u´ til. A Comissa˜ o informara´ o Estado-Membro em causa, a fim de obter todo o apoio necessa´ rio. Podem participar nestes controlos desse Estado-Membro. efectuar controlos funciona´ rios agentes ou rac¸o˜ es. Podem participar nesses controlos fun- ciona´ rios ou agentes da Comissa˜ o. »; b) O n. (cid:30) 4 e´ suprimido e o n. (cid:30) 5 passa a ser o n. (cid:30) 4. 11. No n. (cid:30) 1 do artigo 16. (cid:30), os termos «antes do final de 1999» sa˜ o substitu(cid:237)dos por «o mais tardar ate´ 31 de Dezembro de 2006». 12. O anexo I passa a ter a seguinte redacc¸a˜ o: «ANEXO I Repartic¸a˜ o indicativa dos totais do Fundo de Coesa˜ o pelos Estados-Membros benefi- cia´ rios: recursos — Espanha: 61 % a 63,5 % do total — Gre´cia: 16 % a 18 % do total — Irlanda: 2 % a 6 % do total — Portugal: 16 % a 18 % do total. ». Artigo 2. (cid:30) Os pedidos apresentados antes da data de entrada em vigor do presente regulamento manteˆm-se va´ lidos desde que, se necessa´ rio, sejam completados, por forma a cumprirem os requisitos do Regulamento (CE) n. (cid:30) 1164/94 na sua u´ ltima redacc¸a˜ o, no prazo de dois meses a contar da data de entrada em vigor do pre- sente regulamento. A Comissa˜ o pode solicitar ao Estado-Membro em causa que efectue um controlo in loco para verificar a regularidade de uma ou va´ rias ope- O presente regulamento entra em vigor em 1 de Janeiro de 2000. Artigo 3. (cid:30) O presente regulamento e´ obrigat(cid:243)rio em todos os seus elementos e directamente aplica´ vel em todos os Estados-Membros. Feito no Luxemburgo, em 21 de Junho de 1999. Pelo Conselho O Presidente G. VERHEUGEN


title: Uredba Sveta (ES) št. 1334/1999 z dne 21. junija 1999 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz magnezijevega oksida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

eurovoc_concepts:
China
anti-dumping duty
import
magnesium
originating product
oxide

text: 236 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31 31999R1334 25. 6. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 159/1 UREDBA SVETA (ES) št. 1334/1999 z dne 21. junija 1999 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz magnezijevega oksida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske SVET EVROPSKE UNIJE JE – Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 (v nadaljnjem besedilu: „osnovna uredba“). ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, št. 384/96 z dne ob upoštevanju Uredbe Sveta 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) in zlasti člena 11(2) Uredbe, (ES) ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija predložila po posvetu s svetovalnim odborom, ob upoštevanju naslednjega: A. POSTOPEK 1. Veljavni ukrepi (1) Junija leta 1992 so bili za uvoz kavstičnega žganega magnezijevega oksida (v nadaljnjem besedilu: „KŽM“) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske uvedeni dokončni protidampinški ukrepi z Uredbo Sveta (EGS) št. 1473/93 (2). Ti ukrepi so bili v obliki spremenljive dajatve, kar pomeni, da je bila dajatev uvedena na tisti uvoz, ki je bil pod minimalno uvozno ceno, opredeljeno v Uredbi, ki je predmet pregleda. Minimalna uvozna cena je temeljila na izračunani običajni vrednosti. 2. Prošnja za pregled (2) Po objavi obvestila o neizbežnem izteku protidampinških ukrepov, ki veljajo za uvoz KŽM s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (3), je Komisija marca leta 1998 prejela prošnjo za pregled teh ukrepov v skladu s členom 11(2) (1) UL L 56, 6. 3. 1996, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 905/98 (UL L 128, 30. 4. 1998, str. 18). (2) UL L 145, 17. 6. 1993, str. 1. (3) UL C 383, 17. 12. 1997, str. 9. (3) (4) (5) (6) Prošnjo je vložil Eurometaux v imenu proizvajalcev Skup- nosti, katerih skupni obseg proizvodnje zadevnega izdelka predstavlja 100 % proizvodnje Skupnosti tega izdelka. Prošnja je bila utemeljena s trditvijo, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil ponoven pojav dampinga in škode za industrijo Skupnosti. Ko je Komisija po posvetu s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek ponovnega pregleda, je pregled začela z objavo obvestila o začetku preiskave (4) v skladu s čle- nom 11(2) osnovne uredbe. 3. Preiskava Komisija je o začetku pregleda uradno obvestila proizva- jalce Skupnosti, ki so se pritožili, izvoznike in proizvajalce v državi izvoznici, uvoznike in njihova reprezentativna združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike države izvoznice. Komisija je poslala vprašal- nike vsem navedenim strankam ter tistim, ki so se oglasile v roku, določenem v obvestilu o začetku pregleda. Poleg tega so bili obveščeni in so prejeli vprašalnik tudi proizva- jalci v Indiji, ki je bila izbrana kot analogna država. Nepo- sredno vpletene stranke so imele možnost, da pisno pred- stavijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje. Na vprašalnik so se odzvali vsi proizvajalci. Odgovore so poslali tudi trije kitajski izvozniki - Liaoning Metals & Minerals Import & Export Corp. , Citic Trading Co. Ltd in Liaoning Foreign Trade Corp. (v nadaljnjem besedilu: „kitajski izvozniki“), en povezan uvoznik in en povezan trgovec. Po podatkih Eurostata je raven sodelovanja pred- stavljala več kot 87 % celotnega uvoza iz Ljudske (4) UL C 190, 18. 6. 1998, str. 4. 11/Zv. 31 SL Uradni list Evropske unije 237 republike Kitajske. Trije nepovezani uvozniki - Frank & Schulte Benelux iz Nizozemske, Timab Industries SA iz Francije in GBC Ltd iz Združenega kraljestva – so tudi odgovorili na vprašalnik in pisno izrazili svoja stališča. Noben odgovor pa ni bil prejet od uporabnikov izdelka razen Timab Industries, ki je sam uvažal zadevni izdelek. temperaturi od 700 do 1 000 °C. Tako se pridobi KŽM z različnimi vsebnostmi ali stopnjami kakovosti magnezije- vega oksida („MgO“). Glavne nečistote v KŽM so SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO in B2O3 (silicijev oksid, železov oksid, aluminijev oksid, kalcijev oksid in borov oksid v tem zapo- redju). KŽM se predvsem uporablja v kmetijstvu za krmlje- nje živali ali kot gnojilo in za industrijsko uporabo v gradbeništvu za talne in izolacijske plošče ter v proizvod- nji papirne kaše, papirja in brusiv. (7) Službe Komisije so pridobile in overile vse informacije, za katere so menile, da so potrebni za ugotovitev nadaljnjega ali ponovnega dampinga ali škode ter interesa Skupnosti. Preiskave so se opravile v prostorih naslednjih družb: (a) Proizvajalci Skupnosti: — Grecian Magnesite SA, Atene, Grčija — Magnesitas Navarras, Pamplona, Španija — Magnesitas de Rubian, Sarria (Lugo), Španija — Styromag GmbH, St Katharein an der Laming, Avstrija (b) Proizvajalci v analogni državi: — Tamil Nadu Magnesite Ltd, Salem, Indija (c) Nepovezani uvozniki v Skupnost: — Frank & Schulte Benelux, Capelle a/d Ijssel, Nizo- zemska — Timab Industries SA, St Malo, Francija (tudi upo- rabnik zadevnega izdelka) — GBC Ltd. , Ewell (Surrey), Združeno kraljestvo (d) Povezani uvozniki in trgovci: — Citic Germany GmbH, Bad Homburg, Nemčija — Lutz Mineralien GmbH, Schifferstadt, Nemčija (8) Preiskava dampinga je zajemala obdobje od 1. julija 1997 do 30. junija 1998 (v nadaljnjem besedilu: „OP“). Preiskava položaja industrije Skupnosti je zajemala obdobje od 1. januarja 1994 do konca OP (v nadaljnjem besedilu: „IOP“). B. OBRAVNAVANI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK 1. Obravnavani izdelek (10) KŽM ni kemično enoten. Vendar pa ni bilo ugotovljenih ločnic, ki bi omogočile razvrstitev KŽM v različne izdelke. Meja med stopnjami kakovosti je zamegljena zaradi pre- krivanja uporab, kajti uporabniki za enake namene uporabljajo magnezit z različnimi stopnjami kakovosti in iz različnih dobavnih virov. (11) Čeprav se je KŽM s poreklom iz Ljudske republike Kitaj- ske, ki se je prodajal na trgu Skupnosti, razlikoval glede vsebnosti MgO, to na splošno ni pomenilo znatne razlike v izmenljivosti, zaznavanju ali trženju zadevnega izdelka. Kot v prejšnji preiskavi je zato treba za namene te revizije vse stopnje kakovosti in vrste KŽM obravnavati kot en izdelek. značilnostih, fizikalnih osnovnih 2. Podoben izdelek (12) Ugotovljeno je bilo, da ni nobenih osnovnih razlik v fizi- kalnih in kemičnih lastnostih in uporabah KŽM, ki se izvaža v Skupnost, in izdelkom, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu analogne države. Poleg tega ni bilo nobenih razlik med zadevnim izdelkom in izdelkom, ki ga proizvaja in prodaja industrija Skupnosti, ki je tožnica, na trgu Skupnosti. Glede tega je preiskava potrdila sklep prejš- nje preiskave, da so lahko uporabniki predelovali tako uvo- žen proizvod kot izdelek, proizveden v Skupnosti, brez sprememb v proizvodnih procesih. (9) Izdelek, ki ga zadeva ta postopek, je oblika magnezijevega oksida, in sicer naravni kavstični žgani magnezit (KŽM), ki je predelan iz naravno prisotnega magnezijevega karbo- nata ali magnezita. Da bi proizvedli KŽM je treba magne- in žgati v peči pri razvrstiti zit izkopati, drobiti, (13) Nekaj nepovezanih uvoznikov je navedlo, da KŽM iz Ljudske republike Kitajske ni bil enak kot KŽM, ki ga pro- izvaja in prodaja industrija Skupnosti. Trdili so, da nave- denih izdelkov ni mogoče obravnavati kot podobnih, ker 238 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31 je bila surovina (MgCO3) v Ljudski republiki Kitajski na voljo v masovnih najdiščih, medtem ko je bilo treba v Skupnosti surovino pridobivati iz ozkih rudnih žil. Poleg tega je bila vsebnost MgO v kitajskem magnezitu naravno višja. primerljivi z Ljudsko republiko Kitajsko. Drugi so predla- gali, da bi običajna vrednost temeljila na domačih prodaj- nih cenah apnenca ali dolomita v Nemčiji, ki se izkopava in predeluje kot KŽM v Ljudski republiki Kitajski in ima podobno uporabo. (14) Zaradi metod pridobivanja se lahko vsebnost magnezita v nahajališču in proizvodnem procesu razlikuje od proizva- jalca do proizvajalca po vsem svetu, vendar te razlike nimajo večjega vpliva na končni izdelek in zaradi njih ni mogoče utemeljiti trditev nekaterih nepovezanih uvozni- kov, da je proizvodnja KŽM v Ljudski republiki Kitajski edinstvena kar zadeva uporabljene metode in procese ter kemične in fizikalne lastnosti magnezita. To potrjuje dej- stvo, da imajo proizvajalci Skupnosti in kitajski izvozniki številne skupne kupce. (15) KŽM, ki se izvaža v Skupnost, na eni strani ter izdelek, ki ga proizvaja in prodaja industrija Skupnosti na trgu Skup- nosti, in izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu analogne države, na drugi strani so zato izmenljivi izdelki in jih je treba obravnavati kot enak proizvod v smi- slu člena 1(4) osnovne uredbe. (18) Glede na pripombe uvoznikov na izbiro Turčije kot ana- logne države se za sodelovanje ni zaprosila le Turčija temveč tudi druge države, za katere je bilo znano, da pro- izvajajo KŽM v zadostnih količinah. Prošnja za sodelovanje je bila poslana trem znanim proizvajalcem v Turčiji, dvema v Braziliji, enemu v Slovaški in dvema v Indiji. Iz Brazilije ni prispel noben odgovor, Slovaški proizvajalec pa je izja- vil, da ni v stanju zagotoviti zahtevanih podatkov v zvezi z OP. Edini turški proizvajalec KŽM, ki je bil pripravljen sodelovati, je navedel obseg domače prodaje, ki se ne more obravnavati kot reprezentativen glede na kitajski izvoz v Skupnost, medtem ko je drugi turški proizvajalec proizva- jal samo drugačno obliko MgO, in sicer sintrani magnezit. En indijski proizvajalec se je strinjal, da bo zagotovil informacije, navedene v vprašalniku. C. DAMPING 1. Uvodne opombe (19) Kar zadeva predlog, da se uporabijo domače prodajne cene apnenca ali dolomita v Nemčiji, je treba poudariti, da se apnenec in dolomit ne moreta obravnavati enako kot KŽM, saj so njihove kemične lastnosti različne. (16) V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je s preiskavo preučilo, ali obstajajo razlogi za sklepanje, da se bo v pri- meru prenehanja veljavnosti ukrepov damping verjetno nadaljeval ali ponovno pojavil. 2. Analogna država (17) Za ugotovitev običajne vrednosti se je upoštevalo dejstvo, da je za to preiskavo običajna vrednost za uvoz iz Ljudske republike Kitajske morala temeljiti na podatkih tržnega gospodarstva tretje države. Glede tega je bila v obvestilu o začetku tega pregleda kot ustrezna tretja država s tržnim gospodarstvom za vrednosti ugotovitev predvidena Turčija. Vendar je več uvoznikov navedlo, da Turčija ni bila ustrezna, ker je dostop do surovin v Turčiji težji kot v Ljudski republiki Kitajski. Ker rudniki v Turčiji nimajo enakih naravnih prednosti kot v Ljudski republiki Kitajski, so stroški pridobivanja in predelave v Turčiji višji kot v kitajskih rudnikih. Kot drugo možnost je en uvoznik predlagal Slovaško, kjer naj bi bili naravni pogoji običajne (20) Ugotovljeno je bilo, da domača prodaja indijskega sodelu- jočega proizvajalca predstavlja dobrih 5 % celotnega uvoza v Skupnost iz Ljudske republike Kitajske v OP. Indijski trg s KŽM se je pokazal za konkurenčnega, saj je na njem tekmovalo vsaj pet domačih proizvajalcev KŽM. Magnezit, surovina za proizvodnjo KŽM, je na voljo v velikih količi- nah v dnevnih kopih v bližini obratov. Pridobivanje in pro- izvodni proces indijskega proizvajalca je zelo podoben pri- proizvodnim procesom kitajskih dobivanju proizvajalcev. in (21) Kitajski izvozniki so navedli, da bi bilo treba Turčijo ohra- niti kot analogno državo, čeprav ni popolnoma ustrezna, ker običajna vrednost, ugotovljena v Indiji, ne bi imela nobene povezave z običajno vrednostjo, ugotovljeno v Turčiji v prejšnji preiskavi. Vendar pa je bil, kot je že nave- deno, promet v Turčiji premajhen, da bi bil reprezentati- ven, zato ni bilo nobene druge možnosti, kot da se izbere druga analogna država. 11/Zv. 31 SL Uradni list Evropske unije 239 (22) Kitajski izvozniki so nasprotovali, češ da je sodelujoči indijski proizvajalec popolnoma v državni lasti in da zato cene KŽM v Indiji nadzoruje vlada. Zadevna družba je res v državni lasti. Vendar pa posluje v tržnem gospodarstvu in domača prodaja poteka v konkurenčnih okoliščinah, kjer je prisotnih več podjetij, ki ne pripadajo indijski vladi. Ni bilo ugotovljeno, da državno lastništvo vpliva na kakršno koli izkrivljanje stroškov ali cen. (23) Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da je Indija ustrezna analogna država za namene ugotavljanja običajne vrednosti. je bila izvozna cena prodajal povezanemu trgovcu, oblikovana tako, da so se od maloprodajne cene prvemu neodvisnemu kupcu odšteli vsi stroški od uvoza do nadalj- nje prodaje, ki sta jih imela povezani uvoznik in povezani trgovec, ter ustrezen znesek za dobiček, tako da se je ugo- tovila zanesljiva izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Znesek za dobiček se je izračunal glede na dobičke, ki so jih povprečno ustvarili sodelujoči neodvisni uvozniki, in sicer 9 % na obseg prodaje povezanega trgovca. 3. Običajna vrednost 5. Primerjava (24) Za edino stopnjo kakovosti KŽM, ki se proizvaja in pro- daja v Indiji, je običajna vrednost ugotovljena na podlagi cen, ki jih plačajo ali ki jih morajo plačati neodvisni kupci na domačem trgu za prodajo enakega izdelka, za katero je ugotovljeno, da je opravljena v zadostnih količinah in med običajnim trgovanjem. Glede drugih stopenj kakovosti, ki jih sodelujoča družba ne proizvaja, je običajna vrednost ugotovljena tako, da se uporabi faktor prilagoditve običajni vrednosti, ugotovljeni na podlagi stopnje kakovosti, ki jo proizvaja sodelujoča družba. Ker višja vsebnost MgO ustreza višji kakovosti in zato tudi izdelku z večjo vred- nostjo, je bilo ugotovljeno, da je primerno določiti znesek prilagoditve kot neposredni delež vsebnosti MgO za raz- lične stopnje kakovosti, ki se izvažajo iz Ljudske republike Kitajske. 4. Izvozna cena (25) Izvoz KŽM v Skupnost, ki so ga opravili kitajski izvozniki, je predstavljal približno 87 % celotnega uvoza zadevnega izdelka iz Ljudske republike Kitajske po ocenah odgovo- rov na vprašalnik in podatkih Eurostata v zvezi z oznako KN 2519 90 90, tarifna številka TARIC 10/80, pod katero je zapisan uvoz obravnavanega izdelka. (26) Za dva sodelujoča izvoznika, ki sta vso prodajo v Skupno- sti opravila nepovezanim uvoznikom, je bila izvozna cena ugotovljena na podlagi cene, ki je dejansko plačana ali ki jo je treba plačati za izdelek, ki je bil prodan za izvoz nepo- vezanim uvoznikom. (27) Kar zadeva izvoznika, ki je vso prodajo v Skupnosti opra- vil svojemu povezanemu uvozniku v Skupnosti, ki pa je (28) Tehtana povprečna normalna vrednost na stopnjo kako- vosti se je primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno za ustrezno stopnjo kakovosti KŽM na ravni franko ladja v pristanišču države proizvajalke v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe. (29) Da bi zagotovili pošteno primerjavo med običajno vred- nostjo in izvozno ceno so bili upoštevani različni dejav- niki, za katere se je trdilo in ki so pokazali, da vplivajo na primerljivost v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. V zvezi s tem so bile opravljene prilagoditve za stroške za notranji in čezmorski prevoz, zavarovanje, obdelavo, nakladanje in stranske stroške ter kreditne stroške. Poleg tega, ker imajo proizvajalci v Ljudski republiki Kitajski lažji dostop do surovin, je Komisija menila, da je treba opraviti dodaten odbitek, da bi upoštevali nižje stroške pridobiva- nja magnezitne rude, ki so rezultat ugodnejšega koeficienta dobivanja rude v Ljudski republiki Kitajski v primerjavi z Indijo. Ker je bilo ugotovljeno, da je koeficient dobivanja rude v Indiji podoben koeficientu, ugotovljenem v Turčiji, ki se je uporabila kot referenčna država v prejšnji preiskavi, in ker zainteresirane stranke niso predložile novih dejstev, je bilo sklenjeno, da se za običajno vrednost uporabijo enake prilagoditve, kot so jih kitajske stranke zahtevale v prejšnji preiskavi, in sicer 20 % znižanje stroškov pridobi- vanja, ugotovljenih v Indiji. (30) Ugotovljeno je bilo, da je zahteva kitajskih izvoznikov po prilagoditvi za razliko v obsegu trgovine upravičena, vendar se natančen izračun ni zdel potreben, saj gre za pre- gled v zvezi s prenehanjem veljavnosti in bi bila stopnja dampinga še vedno visoka, če bi se taka prilagoditev opra- vila. 240 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31 6. Stopnja dampinga (31) Primerjava običajne vrednosti in izvozne cene je pokazala na obstoj dampinga, pri čemer je stopnja dampinga enaka znesku, za katerega tako ugotovljena običajna vrednost presega ceno za izvoz v Skupnost. Ugotovljena je bila znatna stopnja dampinga kot odstotek uvozne cene CIF meja Skupnosti. D. VERJETNOST PONOVNEGA POJAVA ALI NADALJEVANJA DAMPINGA (36) (32) Po analizi obstoja dampinga med OP je bila preverjena verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi se odpravili zadevni ukrepi. Na podlagi informacij, ki so jih predložili izvozniki, se zdi verjetno, da se bo kitajski izvoz KŽM nadaljeval bodisi po enakih ali celo nižjih cenah kot med OP. To dokazuje tudi dejstvo, da je uradna statistika ZDA pokazala, da so bile kitajske FOB izvozne cene v to državo, ki je ena od glavnih namembnih krajev za KŽM iz Ljudske republike Kitajske, povprečno znatno nižje od ustreznih cen kitajskega izvoza v Skupnost med OP. (33) Glede na to, da je bilo ugotovljeno, da je bil izvoz KŽM s poreklom iz Kitajske opravljen po dampinških cenah med OP, in da se po informacijah, ki so jih predložili izvozniki, predvideva rahlo znižanje kitajskih izvoznih cen v Skup- nost, ter če upoštevamo kitajsko cenovno politiko, ki se je uporabljala za tretje države, kjer niso veljali protidampinški ukrepi, se sklene, da se bo damping verjetno nadaljeval, če bi se odpravili veljavni ukrepi. (34) Poleg tega bi v nadaljnjem besedilu navedena odprava sistema izvoznih dovoljenj verjetno povzročila padec kitajskih izvoznih cen na približno 75 evrov, kar bi pome- nilo nadaljnje povečanje dampinga. proizvodnje predstavlja glavni delež, kot je določen v členu 5(4) osnovne uredbe, celotne proizvodnje teh proiz- vodov v Skupnosti. Revizija je potrdila, da so proizvajalci Skupnosti prosilci predstavljali 100 % proizvodnje KŽM v Skupnosti. Zato predstavljajo industrijo Skupnosti v smi- slu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. F. ANALIZA RAZMER NA TRGU KŽM SKUPNOSTI Poudariti je treba, da je bila večina posebnih podatkov v zvezi z industrijo Skupnosti za IOP izračunanih na pod- lagi podatkov treh proizvajalcev Skupnosti: Grecian Magnesite, Magnesitas Navarras in Magnesitas de Rubián. Četrti proizvajalec Skupnosti, Styromag, je bil ustanovljen kot neodvisna družba šele leta 1996 kot rezultat stečaja podjetja Magindag leta 1994, ki je tudi proizvajalo KŽM. Ker so bili podatki za Styromag na voljo od leta 1996 je Komisija, da bi predstavila skladno sliko gospodarskih raz- mer v industriji Skupnosti, izrazila mnenje, da ni ustrezno upoštevati podatkov podjetja Styromag za analizo razmer v industriji Skupnosti. Podatki za Styromag so bili vklju- čeni v določitev skupne porabe Skupnosti in so se odražali v analizi zbijanja cen, ki zajema OP. Spodaj prikazana analiza razmer v industriji Skupnosti pa ne bi bila dru- gačna, če bi bili v njej zajeti podatki za Styromag za leti 1994 in 1995. 1. Poraba na trgu Skupnosti (37) Celotna poraba KŽM v OP je bila izračunana na podlagi: — obsega prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti, — uvoza KŽM v Skupnost iz Ljudske republike Kitajske, in — uvoza KŽM v Skupnost iz vseh drugih tretjih držav. E. OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI (35) V skladu s členom 4(1) osnovne uredbe se izraz „industrija Skupnosti“ razlaga, kot da se nanaša na proizvajalce ena- kega izdelka v Skupnosti kot celoto ali na tiste proizvajalce enakega izdelka v Skupnosti, katerih skupni obseg (38) Na tej podlagi se je poraba povečala iz 328 000 t v letu 1994 na 356 000 t v OP, kar predstavlja raven, ki je podobna ravni, ugotovljeni za obdobje prejšnje preiskave (368 000 t). Za obdobje od leta 1994 do leta 1996 je bila značilna stalna rast porabe do 422 000 t v letu 1996. Poraba v Skupnosti se je povečala zaradi vpliva vremenskih pogojev na povpraševanje po KŽM z nizkimi stopnjami 11/Zv. 31 SL Uradni list Evropske unije 241 kakovosti, ki se predvsem uporabljal v kmetijstvu, ter zaradi potencialnega razvoja več novih industrijskih trgov, ki so bili odkriti. Ko je povpraševanje doseglo najvišjo točko, se je v letu 1997 zmanjšalo za 18 %, v OP pa se je delno povrnilo. znatno povišale, nato pa so se stalno zniževale. Povprečne prodajne cene zadevnega uvoza so se tako med IOP pove- čale za približno 14 %. (39) Če zaključimo, poraba KŽM v Skupnosti za obe vrsti in uporabe je bila relativno enakomerno porazdeljena, sicer se je približno 50 % porabe uporabilo za kmetijske namene, druga polovica pa je bila namenjena industrijski uporabi. (44) 2. Uvoz iz zadevne države Predložena je bila trditev, da bi kitajski sistem izvoznih dovoljen, ki se je domnevno uvedel po uvedbi protidam- pinške dajatve, postopoma omejil dobavo kitajskega KŽM v Skupnost in s tem povišal kitajske prodajne cene v Skup- nosti. Vendar pa se je, kakor je navedeno zgoraj, obseg kitajskega uvoza povečal za 28 % med IOP in čeprav so se kitajske uvozne cene v Skupnosti povišale po uvedbi ukrepov od leta 1993 do 1995, so se od takrat stalno zniževale. (a) Obseg uvoza, delež uvoza in tržni delež zadevnega uvoza v IOP (ii) Vedenje izvoznikov glede cen (40) Obseg uvoza KŽM s poreklom iz Ljudske republike Kitaj- ske se je povečal iz 86 089 t v letu 1994 na 110 592 t v OP, kar predstavlja približno 28 % povečanje v IOP. Obseg uvoza med OP je blizu ravni iz obdobja prejšnje preiskave v prvotni preiskavi (120 000 t). (41) Delež KŽM, uvoženega iz Ljudske republike Kitajske, je bil glede na ves uvoz v Skupnost med 77 % in 82 % med OP. Najvišji delež uvoza je bil dosežen v letu 1996, ko je bilo povpraševanje največje. Poudariti pa je treba, da je v obdobju prejšnje preiskave delež uvoza iz Ljudske republike Kitajske zajemal le približno 54 %. (42) Tržni delež uvoza iz Ljudske republike Kitajske na trg Skupnosti se je od leta 1994 do OP povečal iz 26,3 % na 31 %. To predstavlja celotno povečanje za 4,7 točk med IOP. V letu 1996, ko je bilo povpraševanje izredno visoko, je kitajski tržni delež dosegel 36,4 %. V prejšnji preiskavi je uvoz iz Ljudske republike Kitajske zajemal 32 % tržni delež v OP. (b) Spreminjanje in vedenje cen uvoza zadevnega izdelka (i) Spreminjanje cen zadevnega uvoza (45) Da bi ugotovili vedenje izvoznikov glede cen v primerjavi z vedenjem proizvajalcev Skupnosti glede cen, so se anali- zirale cene izvoznikov in cene industrije Skupnosti za OP. Za to analizo so se uporabile prodaja industrije Skupnosti in prodaja kitajskih sodelujočih izvoznikov nepovezanim uvoznikom v Skupnosti, kot tudi nadaljnja prodaja, ki jo opravijo povezani uvozniki nepovezanim kupcem, ki naj bi imele enak obseg trgovine. Pri tej analizi je bil izdelek razdeljen v dve kategoriji glede na uporabo za kmetijske in industrijske namene. Na tej podlagi so se prodajne cene za KŽM, ki ga proizvaja in prodaja industrijska panoga Skup- nosti, primerjale s prodajnimi cenami kitajskega KŽM, ki se uporablja za enak namen. (46) Poudariti je treba, da so sodelujoči kitajski izvozniki pro- dali znaten delež svojega obsega izvoza v Skupnost prek kupcev, ki se nahajajo zunaj Skupnosti, na ravni FOB kitajska meja. Zato je bilo treba opraviti prilagoditve, da bi dobili raven CIF meja Skupnosti na podlagi podatkov sode- lujočih uvoznikov in izvoznikov. (43) Po podatkih Eurostata so se povprečne kitajske CIF prodajne cene v Skupnost med letoma 1994 in 1995 (47) Povprečne tehtane CIF cene zadevnega uvoza so se primerjale s cenami proizvajalcev Skupnosti, prilagojenimi za razlike v dobavnih pogojih, za tiste trge, kjer sta obe stranki opravljali prodajo, saj se le na takih trgih lahko izvede smiselna primerjava. Preiskava je pokazala, da so 242 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31 bile na splošno povprečne prodajne cene kitajskih izvozni- kov za obe vrsti uporabe nižje od cen industrije Skupnosti. Zlasti je bilo ugotovljeno, da je bila povprečna razlika med cenami kitajskega izvoza in cenami industrije Skupnosti sorazmerno večja za KŽM, ki se uporablja v industriji, kot za KŽM, ki se uporablja v kmetijstvu. (d) Promet (53) Celotni promet proizvajalcev Skupnosti se je povečal iz približno 209 000 t v letu 1994 na skoraj 211 000 t v OP. Promet se je med leti 1994 in 1995 znatno povečal, vendar se od takrat stalno zmanjšuje. (48) Analiza odgovorov sodelujočih uvoznikov na vprašalnik je pokazala, da je za znatno prodajo KŽM, ki se uporablja v kmetijstvu, bila CIF prodajna cena izvoznikov točno na ravni minimalne cene v višini 112 ECU na tono, kar kaže, da so bile te cene omejene s protidampinškimi ukrepi, ki se trenutno uporabljajo. (e) Tržni delež (49) Kljub dejstvu, da cene izvoznikov niso odražale večje čistote kitajskega KŽM v primerjavi s KŽM, ki ga proizvaja industrija Skupnosti, je Komisija menila, da ni potrebno uporabiti prilagoditvenega faktorja. Tako prilagoditev je zahtevala industrija Skupnosti. 3. Gospodarski položaj industrije Skupnosti (54) Tržni delež industrije Skupnosti na trgu Skupnosti se je zmanjšal iz 63 % v letu 1994 na 58 % v OP. To predstavlja zmanjšanje za pet točk med IOP. V letu 1996, ko je bilo povpraševanje izredno veliko, je tržni delež industrije Skupnosti padel na 50 %. Čeprav je v naslednjem letu industrija Skupnosti zopet pridobila izgubljene odstotne točke, se je delež industrije Skupnosti od leta 1997 spet začel zmanjševati. (a) Proizvodnja (f) Spreminjanje cen (50) Če primerjamo razmere na začetku in na koncu IOP, je bila celotna proizvodnja KŽM relativno stabilna od leta 1994 do OP. Proizvodnja se je povečala za 6 %, in sicer iz pri- bližno 207 000 t na približno 219 000 t v zgoraj navede- nem obdobju. (55) (b) Proizvodna zmogljivost Preiskava je pokazala, da se je povprečna prodajna cena KŽM proizvajalcev Skupnosti povišala za 7 % od leta 1994 do OP. Prodajne cene industrije Skupnosti so dosegle naj- višjo točko v letu 1996 zaradi velikega povpraševanja na trgu v istem letu. Cene KŽM, ki se uporablja v kmetijstvu, so se med IOP povišale za 13 %, prodajne cene za KŽM, ki se uporablja v industriji, pa so se povišale za 6 %. Medtem ko so cene KŽM, ki se uporablja v kmetijstvu, ostale relativno stabilne po najvišji točki v letu 1996 pa so cene za KŽM, ki se uporablja v industriji, padle za 5 %. (51) Proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti se je povečala iz 265 000 t v letu 1994 na 280 000 t v OP. To predstav- lja povečanje za 6 % med IOP. (g) Donosnost (c) Izkoriščenost zmogljivosti (52) Z 78 % je bila izkoriščenost zmogljivosti industrije Skup- nosti v letu 1994 na približno enaki ravni kot v OP. Vendar se je izkoriščenost zmogljivosti v letu 1995 povečala na 89 %, v letu 1996 pa na 88 %. To je bila posledica priča- kovanj po močni prodaji v tem obdobju, ki pa se zlasti v letu 1996 niso uresničila. Od tedaj se izkoriščenost zmog- ljivosti industrije Skupnosti stalno zmanjšuje. (56) Za namen analize donosnosti se je upoštevala prodaja nekaterih stranskih izdelkov v proizvodnji KŽM industrije Skupnosti, zaradi česar so se znižali stroški, značilni za KŽM, in povečali dobički, povezani s KŽM. Vendar je industrija Skupnosti trdila, da je bila ta prodaja le začasne narave in da se lahko nemudoma preneha. Komisija je menila, da se je zaradi znatnega zneska prodaje stranskih izdelkov tako po vrednosti kot po količini, ki so se proda- jali v daljšem obdobju, to morali odražati v analizi donos- nosti KŽM, zaradi česar se je povečal dobiček, ustvarjen pri prodaji KŽM. 11/Zv. 31 SL Uradni list Evropske unije 243 (57) Na tej podlagi se je donosnost industrije Skupnosti, izra- žena kot odstotek neto prodaje, povečala med IOP iz teh- tane povprečne izgube v višini 4 % v letu 1994 na dobiček v višini 5,2 % v OP. Donosnost industrije Skupnosti se je na splošno povečala za 9,2 odstotnih točk med IOP. Vendar pa industrijska panoga Skupnosti meni, da je za ohranitev njenih dejavnosti potrebna 10 % letna stopnja donosnosti. (h) Zaposlenost (58) Zaposlenost v industriji Skupnosti se je med IOP zmanj- šala za 6,7 %. (i) Zaloge (59) Končne zaloge proizvajalcev Skupnosti so se povečale iz 24 788 t v letu 1994 na 34 240 t v OP, kar predstavlja pri- bližno 38 % povečanje v IOP. Končne zaloge so se od leta 1994 do leta 1997 stalno povečevale, vendar so se v OP zmanjšale. (j) Naložbe (60) Znesek vseh naložb industrije Skupnosti se je povečal za približno 23 % v obdobju od leta 1994 do OP. Industrija Skupnosti je veliko investirala zlasti v letih 1995 in 1996. Naložbe so bile zlasti povezane z izboljšanjem in nadalj- njo racionalizacijo proizvodnega procesa, da bi se znižali stroški. V delu industrije Skupnosti so v svoje peči vgradili moderne filtre, da bi zmanjšali onesnaževanje okolja. (k) Izvozna dejavnost industrije Skupnosti (61) Izvoz KŽM industrijske panoge Skupnosti v tretje države je bil relativno stabilen. Letni izvoz med IOP je obsegal pri- bližno 8 000 t do 11 000 t na leto. in naložbe, so pokazali pozitiven razvoj. Tako proizvodnja kot proizvodna zmogljivost sta se povečali za približno 6 % med IOP, povprečne prodajne cene pa so se v istem obdobju povečale za približno 7 %. Po dveh letih izgub je bila prodaja industrije Skupnosti od leta 1996 zopet donosna. Do tega je prišlo verjetno zaradi zmanjšanja zaposlenih in zaradi naložb v prejšnjem letu za racionali- zacijo proizvodnje. V OP sta promet in izkoriščenost zmogljivosti industrije Skupnosti dosegla enako raven kot v letu 1994. Kljub temu pa navedena analiza kaže tudi, da se vsi kazalniki niso enako razvijali in da se je zlasti od leta 1996 pojavila tendenca zmanjševanja. (63) Dejansko se izkoriščenost zmogljivosti, tržni delež, zapo- slenost in končne zaloge niso ugodno razvijali. Industrija Skupnosti je med tem obdobjem izgubila pet odstotnih točk trga Skupnosti. Industrija Skupnosti je v primerjavi z letom 1994 v OP zaposlovala 6,7 % manj osebja. Končne zaloge industrije Skupnosti so od leta 1994 do leta 1997 stalno naraščale, celotno povečanje v IOP pa je bilo 38 %. Poleg tega se je izkoriščenost zmogljivosti industrije Skup- nosti od leta 1995 stalno zmanjševala, in celo v letu 1996, ko je bilo povpraševanje veliko, se izkoriščenost zmoglji- vosti ni povečala na več kot 88 %. (64) Preiskava je pokazala, da se kljub izboljšanju razmer indu- strije Skupnosti na nekaterih področjih drugi ekonomski dejavniki niso razvijali tako ugodno. To je treba obravna- vati v povezavi z nizkimi cenami kitajskega uvoza, ki je bil skoraj enak najnižji ceni in ki je pomenil cenovni pritisk za industrijsko panogo Skupnosti. Zaradi tega si industrija Skupnosti ni mogla popolnoma opomoči od učinkov prejšnjega izvajanja dampinga. (1) Sklep (62) Po uvedbi spremenljive protidampinške dajatve leta 1993 so se razmere v industriji Skupnosti med IOP izboljšale. Ekonomski dejavniki, kot so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, povprečne prodajne cene na tono, donosnost (65) Predložena je bila trditev, da je industrija Skupnosti izbolj- šala svoj položaj na trgu Skupnosti kljub stalni prisotnosti uvoza iz zadevne države. V zvezi s tem je treba poudariti, da je bil učinek protidampinških ukrepov oslabljen, kot je navedeno zgoraj, kljub temu, da so prispevali k izboljšanju gospodarskih razmer industrije Skupnosti. To potrjuje dej- stvo, da se je uvoz iz Ljudske republike Kitajske med IOP povečal za 28 % in tako v istem obdobju pridobil 4,7 odstotnih točk kar zadeva tržni delež. 244 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31 4. Obseg in cene uvoza iz drugih tretjih držav (71) (a) Obseg uvoza (66) Obseg uvoza KŽM iz drugih tretjih držav se je v IOP pove- čal iz približno 25 000 t v letu 1994 na 26 000 t v IP. To predstavlja približno 4 % povečanje. Zaradi zgoraj navede- nega velikega povpraševanja po KŽM v letu 1996 je uvoz iz drugih tretjih držav dosegel najvišjo točko v navedenem letu, in sicer več kot 33 000 ton. Industrija Skupnosti si je precej prizadevala, da bi izbolj- šala svojo konkurenčnost glede na glavne kitajske konkurente in konkurente iz drugih tretjih držav. Ta pri- zadevanja so zlasti opazna pri obsegu naložb med IOP. Od leta 1994 do leta 1997 je industrija Skupnosti vložila znatna sredstva, da bi posodobila in racionalizirala svoje proizvodne zmogljivosti. Vendar pa zaradi stalnega dampinškega uvoza iz Ljudske republike Kitajske ta priza- devanja niso bila v celoti uspešna. Industrija Skupnosti je bila še naprej v občutljivem položaju. G. VERJETNOST PONOVNEGA OŠKODOVANJA (67) Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav je bil 8 % od leta 1994 do leta 1996, v letu 1997 pa se je zmanjšal za eno odstotno točko. Tržni delež za te države je bil tako med IOP relativno stabilen. 1. Analiza razmer v zadevni državi izvoznici (b) Prodajne cene za uvoz iz tretjih držav (a) Kitajski sistem dovoljenj (68) Po podatkih Eurostata se je povprečna prodajna cena za uvoz iz tretjih držav povečala za 43 % v IOP. 5. Sklep (69) V primerjavi s številkami prejšnje preiskave je poraba v Skupnosti pokazala relativno stabilen razvoj. Podana je bila trditev, da se je povpraševanje v Skupnosti med letoma 1995 in 1996 hitro povečevalo in tako preseglo zmoglji- vosti industrije Skupnosti, zaradi česar je neizogibno pri- šlo do povečanja kitajskega uvoza KŽM. Treba pa je opozoriti, da je bila leta 1995 stopnja izkoriščenosti zmog- ljivosti industrije Skupnosti približno 89-odstotna in da se je od takrat stalno zmanjševala. Zato lahko sklenemo, da poraba v Skupnosti ni imela večjega vpliva na razmere v industriji Skupnosti med IOP. (72) Aprila leta 1994 sta MOFTEC (Ministrstvo za zunanjo trgovino in gospodarsko sodelovanje) in CCCMMC (Kitaj- ska gospodarska zbornica uvoznikov in izvoznikov kovin, rudnin in kemikalij) uvedla sistem izvoznih dovoljenj za ves izvoz nekaterih mineralov, ki je v bistvu enak sistemu izvoznih kvot. Od takrat ta sistem dovoljenj zajema vse različne vrste magnezita vključno s kavstičnem žganim magnezitom. V letu 1998 je bila licenčnina približno 37 ECU na tono KŽM. To pomeni, da bi ob izpolnitvi najnižje cene v višini 112 ECU na tono dejanska prodajna cena brez licenčnine znašala približno 75 ECU na tono. (73) Poleg tega je po podatkih Eurometaux provinca Liaoning, kjer se nahaja največ proizvajalcev, leta 1995 uvedla še en lokalni davek, ki je v letu 1997 znašal približno 15 ekujev na tono. Podana je bila trditev, da ta sistem dovoljenj zado- stuje za zmanjšanje tveganja ponovnega škodljivega dampinga. (70) Poleg tega se zdi, da se je obseg kitajskega uvoza povečal verjetneje zaradi zniževanja kitajskih uvoznih cen od leta 1995. Vsekakor pa v obdobju do OP ni bilo tako znatnega povečanja povpraševanja, ki bi lahko upravičilo povečanje uvoza in tržnega deleža kitajskega KŽM, ki sta bila ugotov- ljena med preiskavo. (74) Eurometaux je trdil, da bi se lahko kitajski sistem dovoljenj za magnezit kmalu odpravil, in opozoril, da bi se zaradi odprave povečal obseg in znižale cene kitajskega izvoza magnezita, če ne bi ohranili protidampinških ukrepov. 11/Zv. 31 SL Uradni list Evropske unije 245 (75) Izvozniki so trdili, da je sistem dovoljenj uvedel stabilnost in zanesljivost pri izvozu magnezita iz Ljudske republike Kitajske in da ni razlogov za domnevo, da bi se sistem lahko kmalu odpravil. Trdili so tudi, da izvozniki zagotovo ne bi znižali svojih cen na tako stabilnem trgu, kot je trg Evropske skupnosti, in se nenadoma prostovoljno odrekli višjih dobičkov, če se protidampinški ukrepi ne bi ohranili in če bi se sistem dovoljenj odpravil. je bilo ugotovljeno, da so uvozne cene zelo blizu ali enake najnižji ceni in se zdi, da so na tej ravni zgolj zaradi obstoja najnižje cene. (c) Proizvodnja, zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti in zaloge (76) Glede na navedene trditve in ob upoštevanju narave zgoraj opredeljenega sistema, ki ga vlada države izvoznice uprav- lja neodvisno, je treba skleniti, da obstoj ali odprava sistema izvoznih dovoljenj ne more vplivati na odločitev ustanov Skupnosti, ali naj podaljšajo protidampinške ukrepe. Vendar je analiza tega sistema zgolj poudarila možnost, da bi kitajski izvozniki lahko prodajali KŽM po zelo nizkih cenah. (b) Kitajski izvoz v tretje države (81) Komisija je poslala vprašalnike osmim Kitajskim proizva- jalcem in trgovsko družbo, med drugim, da bi ugotovila raven proizvodnje, proizvodne zmogljivosti, izkoriščeno- sti zmogljivosti in zalog. Vendar pa Komisija ni mogla določiti proizvodnih ravni kitajskih proizvajalcev niti točne zmogljivosti, izkoriščenosti zmogljivosti in zalog, ker so tri od štirih sodelujočih podjetij izključno trgovske družbe in le ena družba samo proizvaja KŽM. Drugi pro- izvajalci niso sodelovali. Ker zato ni bilo mogoče opraviti reprezentativne analize kitajske proizvodnje KŽM in ker ni bilo na razpolago uradne statistike, je Komisija v skladu s členom 18 osnovne uredbe morala uporabiti razpoložljive informacije. (77) Komisija je na podlagi trgovinskih statistik ZDA analizirala kitajski izvoz KŽM v ZDA. Ta uvoz je v letu 1997 zajemal 67 % uvoza KŽM iz vsega sveta v ZDA in se je do avgu- sta 1998 zvišal na 63 %. (82) Zato je bilo odločeno, da se uporabijo podatki, predloženi v prošnji za pregled, ki odražajo informacije o raziskavah industrije in trga. Po teh virih se proizvodnja v zadnjih nekaj letih lahko oceni na približno 600 000 t letno, od katerih je samo 200 000 t namenjenih kitajskemu doma- čem trgu. (78) Celoten obseg kitajskega izvoza v ZDA se je povečal iz 72 477 t v letu 1994 na 89 440 t v letu 1997, kar pred- stavlja 23 % povečanje. V letu 1995 se je kitajski izvoz v ZDA povečal na več kot 96 000 t, kar je najvišji znesek in je po obsegu na približno enaki ravni kot je obseg kitaj- skega izvoza v Skupnost, vendar se je ta trend v letu 1996 zopet začel zmanjševati. (83) Na isti osnovi je bilo treba uporabiti informacije iz prošnje za pregled pri določitvi proizvodne zmogljivosti, izkoriš- čenosti zmogljivosti in zalogah. Po tem viru je proizvodna zmogljivost kitajskih proizvajalcev znašala več kot 700 000 t na leto. Kar zadeva izkoriščenost zmogljivosti imajo kitajski proizvajalci veliko neizrabljenih proizvodnih zmogljivosti. Kitajske zaloge KŽM pa so znašale približno 500 000 t. (79) Čeprav so se kitajske CIF prodajne cene Združenim državam od leta 1994 do leta 1995 povečale za 80 % iz zelo nizke ravni, se od takrat znižujejo in so ostale znatno pod najnižjo ceno v EU v višini 112 ECU na tono, ki je bila uvedena leta 1993. 2. Sklep o ponovnem pojavu škodljivega dampinga (80) Primerjava cen za vse vrste KŽM po Eurostatu kaže kitajsko povprečno prodajno ceno na trgu Skupnosti, ki je pri- bližno za tretjino višja od povprečne prodajne cene na trgu ZDA. Zato se zdi, da ni razlogov, da bi verjeli, da se kitajske cene ne bi znižale na ravni, primerljive s cenami uvoza v ZDA v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov, zlasti ker (84) Kitajske izvozne cene za trg ZDA, ki je drugi glavni trg za KŽM, za katerega se tudi uporablja sistem izvoznih dovo- ljenj, so bile od leta 1994 do sredine leta 1998 zelo nizke. Čeprav so se te cene od leta 1994 do leta 1997 iz zelo nizke ravni povišale za približno 70 %, so bile še vedno znatno pod najnižjo ceno EU, ki je bila uvedena leta 1993, in dejanskimi kitajskimi izvoznimi cenami za Skupnost. 246 (85) SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31 Poleg tega, glede na naravo kitajskega sistema dovoljenj, katerega odprava bi sama po sebi omogočila, da se kitajske cif cene znižajo za približno 37 EUR na tono, ogromne zaloge surovin in znatne neizkoriščene zmogljivosti na Kitajskem kažejo, da obstaja velika možnost, da bodo kitaj- ski izvozniki ponovno izvajali škodljivi damping. Zato je bilo sklenjeno, da v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov obstaja verjetnost ponovnega pojava škodljivega dampinga in da bi bilo treba zaradi tega veljavne ukrepe ohraniti. 2. Interesi industrije Skupnosti (90) Na podlagi rezultatov preiskave je sklenjeno, da bo polo- žaj industrije Skupnosti še naprej občutljiv ali pa se bo celo poslabšal, če se ukrepi ne bodo ohranili. H. INTERES SKUPNOSTI 1. Uvod (91) Industrija je zaradi uvoza KŽM pod ceno iz Ljudske republike Kitajske v slabem položaju. Cilj obravnavanih protidampinških ukrepov, da bi se ponovno vzpostavila lojalna konkurenca na trgu Skupnosti med proizvajalci Skupnosti in izvozniki iz tretjih držav, ni bil v celoti dose- žen, kot je obrazloženo zgoraj. (86) V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je preučilo, ali bi bilo podaljšanje veljavnosti protidampinških ukrepov v nasprotju z interesi Skupnosti kot celote. Določitev inte- resa Skupnosti je temeljila na oceni vseh različnih intere- sov, kot so interes industrijske panoge Skupnosti, uvozni- kov in trgovcev, uporabnikov zadevnega izdelka. Da bi ocenila verjeten učinek nadaljnje veljavnosti ukrepov, so službe Komisije vse zgoraj navedene zainteresirane stranke zaprosile za informacije. (92) Industrija Skupnosti si je zelo prizadevala, da bi izboljšala produktivnost v zadnjih letih in tako znižala stroške pro- izvodnje ter povečala konkurenčnost na tem cenovno občutljivem trgu. Med IOP so opazna prizadevala za racio- nalizacijo in upad vlaganj v prodajne, splošne in upravne stroške industrije Skupnosti. Poleg tega je šel en proizva- jalec Skupnosti v Grčiji, ki je sodeloval v prejšnji preiskavi, v stečaj, matična družba na novo sodelujočega avstrijskega proizvajalca Skupnosti Styromag, Magindag pa je šlo v stečaj leta 1994, podjetje Styromag pa se je moralo popol- noma prestrukturirati. Med IOP industrija Skupnosti ni bila v takem položaju, da bil lahko ustvarila primeren dobiček. (87) Poudariti je treba, da je v prejšnji preiskavi veljalo, da sprejem ukrepov ni v nasprotju z interesi Skupnosti. Poleg tega je treba opozoriti, da je trenutna revizija dejansko pre- gled, s katerim se analizirajo razmere, v katerih so protidampinški ukrepi že veljali. Zato sta časovni okvir in narava trenutne revizije omogočila oceno kakršnega koli negativnega učinka uvedenih protidampinških ukrepov na zadevne stranke. (88) Komisija je poslala vprašalnike 24 uvoznikom, od katerih so polno sodelovali trije nepovezani uvozniki in en pove- zan uvoznik. Vprašalnike je poslala tudi dvema organiza- cijama uporabnicama, CEFIC in Emfema. Vendar na vprašalnik nista odgovorili. intervencijski ukrepi. To bi (93) Glede na naravo gospodarskih težav, s katerimi se je soočala industrija Skupnosti, in zlasti glede na dejstvo, da si ni mogla opomoči od nezdravih razmer, ki jih je povzro- čil dampinški uvoz, službe Komisije menijo, da bo glede na raven izgub v daljšem obdobju verjetno prišlo do nadalj- njega slabšanja položaja industrije Skupnosti, če ne bodo uvedeni lahko povzročilo občutno zmanjšanje števila zaposlenih. V tej preiskavi je bilo ugotovljeno, da je industrija Skupnosti sposobna za obstoj, vendar je še naprej v negotovem položaju, in da je zelo verjetno, da se bo finančni položaj industrijske panoge Skupnosti poslabšal, če se ne bo podaljšala veljavnost protidampinških ukrepov, s katerimi bi lahko popravili učinke dampinškega uvoza. Tako so v nevarnosti obstoj industrije Skupnosti in veliko delovnih mest. (89) Na tej podlagi se je preučilo, ali kljub ugotovitvam o dampingu, škodi ter nadaljevanju ali ponovnem pojavu škodljivega dampinga obstajajo nujni razlogi, na podlagi katerih bi bilo mogoče skleniti, da v tem primeru ohrani- tev ukrepov ni v interesu Skupnosti. (94) Poleg tega nenehna prizadevanja industrije Skupnosti za preoblikovanje kažejo, da ni pripravljena opustiti tega seg- menta proizvodnje. Ohranitev protidampinških ukrepov bi zato bila v interesu industrije Skupnosti. 11/Zv. 31 SL Uradni list Evropske unije 247 3. Interesi uvoznikov in trgovcev niso preprečili, da bi uvoz iz zadevne države prišel na trg Skupnosti. Kot je navedeno zgoraj se je uvoz iz Ljudske republike Kitajske med IOP znatno povečal, in sicer za 28 %. (95) Po eni strani nekateri uvozniki in trgovci nasprotujejo pod- aljšanju veljavnosti protidampinških ukrepov, ker naj bi fiksna najnižja cena motila mednarodno trgovino in umetno povišala uvozno ceno zadevnega izdelka. Trdijo, da je industrija med OP stalno zniževala svoje cene, medtem ko kitajski proizvajalci industriji Skupnosti niso mogli konkurirati, saj so bili omejeni z najnižjo ceno. Vendar pa je treba poudariti, da uvozniki niso mogli zagotoviti nikakršnih dokazov za to trditev. Po drugi strani pa je preiskava pokazala, da so se prodajne cene industrije Skupnosti med IOP povišale za približno 7 % in da se je kitajski tržni delež v Skupnosti med IOP povečal za pri- bližno 5 %. (96) Po drugi strani je nekaj uvoznikov in en uvoznik uporab- nik navedlo, da so protidampinški ukrepi ustvarili dolo- čeno stabilnost cen na trgu Skupnosti za KŽM. Poleg tega je najnižja cena omogočila industriji Skupnosti, da je še naprej proizvajala, in tako ohranila konkurenco med kitajskimi proizvajalci in proizvajalci Skupnosti. (97) Zato se sklene, da uvedba protidampinških ukrepov ni negativno vplivala na razmere v zvezi s stroški uvoznikov zadevnega izdelka. Verjetno je, da podaljšanje veljavnosti ukrepov ne bo povzročilo poslabšanja njihovih razmer v zvezi s stroški v prihodnosti. 4. Interesi uporabnikov (100) Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je nevarnost splošnega ima industrija pomanjkanja ponudbe zelo majhna, saj Skupnosti znaten tržni delež, je sposobna za obstoj in je veliko investirala v izboljšanje konkurenčnosti, poleg tega pa so prisotni tudi drugi dobavitelji izven Skupnosti. (101) Ker ukrepi veljajo že daljše obdobje in bi bili ohranjeni na enaki ravni, se lahko sklene, da to ne bi pomenilo poslab- šanja razmer uporabnikov, če bi do poslabšanja sploh pri- šlo. 5. Posledice za konkurenčnost na trgu Skupnosti (102) Kar zadeva konkurenčno okolje na trgu Skupnosti spodaj predlagani ukrepi niso take narave, da bi iz trga Skupnosti izključili obravnavane izvoznike, zato bodo ti izvozniki lahko še naprej prisotni na trgu. Poudariti je treba, da so uvozniki in uporabniki vedno uživali prisotnost številnih konkurentov na trgu. Tudi če je izkoristila vse proizvodne zmogljivosti, je industrija Skupnosti je lahko zadovoljila le približno 80 % povpraševanja na trgu Skupnosti. Zato bo uvoz iz tretjih držav vedno potreben. Torej, tudi če bi veljavni protidampinški ukrepi še naprej veljali, bi izvozniki iz zadevne države lahko še naprej izvažali v Skupnosti po poštenih cenah. (98) Noben uporabnik Skupnosti ni odgovoril na vprašalnik, ki so ga poslale službe Skupnosti med trenutno preiskavo, niti zagotovil dokazov o učinku veljavnih ukrepov na nji- hove proizvodne stroške. Ker uporabniki niso predložili utemeljenih informacij v zvezi z vplivom veljavnih ukrepov na strukturo proizvodnih stroškov pri uporabi KŽM, se ni opravila nadaljnja analiza. Glede na to, da se lahko sklepamo, da uporabniki niso odzvali, pa protidampinški ukrepi niso imeli negativnega vpliva na nji- hove razmere v zvezi s stroški. (99) Vsekakor pa namen sedanjih protidampinških ukrepov ni bil, da se zapre trg Skupnosti za uvoz, temveč da se pre- prečijo nelojalna konkurenca in učinki izkrivljanja zaradi dampinškega uvoza. V zadevnem primeru se zdi, da ukrepi 6. Sklep o interesu Skupnosti (103) Na podlagi razpoložljivih podatkov in analize različnih interesov službe Komisije sklenejo: Po eni strani bo podalj- šanje veljavnosti protidampinških ukrepov verjetno povzročilo stabilno ceno KŽM na trgu Skupnosti, za katero se zdi, da med obdobjem veljavnosti ukrepov ni imela negativnih učinkov na gospodarski položaj uporabnikov in uvoznikov. Po drugi strani pa bi se brez ustrezne zaščite pred dampinškim uvozom ne le poslabšale težave indu- strije Skupnosti, ampak bi ta lahko popolnoma izginila. Cenovna prednost, ki bi imeli, če se protidampinški ukrepi ne bi podaljšali, ne odtehta ugod- nosti, ki bi se dosegla, če bi se odpravilo izkrivljanje trgo- vine zaradi dampinškega uvoza. jo uporabniki 248 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 31 I. PROTIDAMPINŠKI UKREPI SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: (104) Vse zadevne stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih naj bi se priporočila ohranitev veljavnih ukrepov. Določeno je bilo tudi obdobje, v katerem lahko izrazijo stališča glede razkritij. Preučile so se pripombe strank in, kjer je to primerno, so se ugotovitve ustrezno spremenile. (105) Iz zgoraj navedenega sledi, da bi bilo treba ohraniti, kot je predvideno s členom 11(2) osnovne uredbe, protidampin- ške ukrepe v obliki spremenljive dajatve, v povezavi z naj- nižjo uvozno ceno v višini 112 ECU na tono, za uvoz KŽM s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki so uvedeni z Uredbo (EGS) št. 1473/93, vendar jih je treba izraziti v novi evropski valuti evro. Nova najnižja cena mora torej znašati 112 EUR na tono – Člen 1 1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz magne- zijevega oksida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki se uvršča v oznako KN ex 2519 90 90 (oznaka Taric 2519 90 90*10). 2. Znesek dajatve je razlika med 112 EUR na tono in neto ceno franko meja Skupnosti pred carinjenjem, če je slednja cena nižja. 3. Če ni določeno drugače se uporabljajo veljavne določbe o dajatvah in carinah. Člen 2 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Ta uredba je v celoti zavezujoča in neposredno velja v vseh državah članicah. V Luxembourgu, 21. junija 1999 Za Svet Predsednik G. VERHEUGEN