title: Tolliprotseduuride lihtsustamise ja kooskõlastamise rahvusvahelise konventsiooni muutmise protokoll (Brüssel, 26. juuni 1999)

eurovoc_concepts:
World Customs Organisation
accession to an agreement
customs harmonisation
international convention
protocol to an agreement
revision of an agreement
simplification of formalities

formats: pdf print

text: 264 ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd 22003A0403(01) 3. 4. 2003 EUROOPA LIIDU TEATAJA L 86/23 I LISA TOLLIPROTSEDUURIDE LIHTSUSTAMISE JA KOOSKÕLASTAMISE RAHVUSVAHELISE KONVENTSIOONI MUUTMISE PROTOKOLL (Brüssel, 26. juuni 1999) Tollikoostöö Nõukogu (edaspidi “nõukogu”) egiidi all vastu võetud tolliprotseduuride lihtsustamise ja kooskõlastamise rahvusvahelise konventsiooni (koostatud Kyotos 18. mail 1973. aastal ja jõustunud 25. septembril 1974), edaspidi “konventsioon”, osalised, ARVESTADES, et järgmiste eesmärkide: — kõrvaldada erinevused konventsiooniosaliste tolliprotseduurides ja -tavades, mis võivad takistada rahvusvahelist kaubandust ja muud rahvusvahelist vahetust, — vastata rahvusvahelise kaubanduse ja tolli vajadustele seoses tolliprotseduuride ja -tavade hõlbustamise, lihtsustamise ja kooskõlastamisega, — näha ette tollikontrolli asjakohased normid ja — võimaldada tollil kohanduda suuremate muudatustega äritegevuses ja haldustavades, saavutamiseks tuleb konventsiooni muuta, ARVESTADES, et ka muudetud konventsioonis: — tuleb sätestada, et sellise lihtsustamise ja kooskõlastamise põhiprintsiibid oleksid kohustuslikud muudetud konventsiooni osalistele, — tuleb tollile ette näha tõhusad menetlused, mida toetavad asjakohased ja tõhusad kontrollimeetodid, ja — lihtsustatakse ja kooskõlastatakse tunduvalt tolliprotseduure ja -tavasid, mis on nõukogu põhieesmärk, ja edendatakse seega tõhusalt rahvusvahelise kaubanduse hõlbustamist, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Konventsiooni preambulit ja artikleid muudetakse käesoleva pro- tokolli I liites sisalduva teksti kohaselt. Artikkel 2 Konventsiooni lisad asendatakse II liites sisalduva üldlisaga ja III liites sisalduvate erilisadega. Artikkel 3 3. Käesolev protokoll koos selle I ja II liitega jõustub kolme kuu möödumisel sellest, kui 40 konventsiooniosalist on käesolevale protokollile ratifitseerimisreservatsioonita alla kirjutanud. 4. Pärast seda, kui 40 konventsiooniosalist on artikli 1 kohaselt väljendanud oma nõusolekut või on hoiule andnud oma ratifitseerimis- või ühinemiskirja. end käesoleva protokolliga sidu- da, võtab konventsiooniosaline konventsiooni muudatused vastu üksnes käesoleva protokolliga ühinedes. Sellise konventsiooni- osalise jaoks jõustub käesolev protokoll kolme kuu möödumisel sellest, kui ta on käesolevale protokollile ratifitseerimisreservat- sioonita alla kirjutanud või on hoiule andnud oma ratifitseerimis- või ühinemiskirja. 1. Iga konventsiooniosaline võib väljendada oma nõusolekut end siduda käesoleva protokolliga, sealhulgas selle I ja II liitega: Artikkel 4 a) kirjutades sellele alla ratifitseerimisreservatsioonita; b) andes pärast ratifitseerimisreservatsiooniga allakirjutamist hoiule ratifitseerimiskirja; või Iga konventsiooniosaline võib siis, kui ta väljendab oma nõusole- kut end käesoleva protokolliga siduda, vastu võtta mis tahes selle III liites sisalduva erilisa või selle peatüki ning teatada nõukogu peasekretärile sellisest vastuvõtmisest või neist soovituslikest tava- dest, mille suhtes ta teeb reservatsiooni. c) ühinedes sellega. 2. Protokoll on konventsiooniosalistele allakirjutamiseks avatud kuni 30. juunini 2000 nõukogu peakorteris Brüsselis. Pärast seda on protokoll avatud ühinemiseks. Pärast käesoleva protokolli jõustumist ei võta nõukogu peasekre- tär vastu konventsiooni ratifitseerimis- või ühinemiskirju. Artikkel 5 02/13. kd ET Euroopa Liidu Teataja 265 Artikkel 6 Artikkel 9 Konventsiooniosaliste omavahelistes suhetes käesolev protokoll ja selle liited asendavad konventsiooni. Artikkel 7 Nõukogu peasekretär on käesoleva protokolli hoiulevõtja ja täi- dab käesoleva protokolli I liites sisalduvas artiklis 19 sätestatud ülesandeid. Artikkel 8 Protokoll on konventsiooniosalistele allakirjutamiseks avatud ala- tes 26. juunist 1999 nõukogu peakorteris Brüsselis. Käesolev protokoll ja selle liited registreeritakse nõukogu peasek- retäri taotlusel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja artik- li 102 kohaselt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaa- dis. Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale protokol- lile alla kirjutanud. Sõlmitud tuhande üheksasaja üheksakümne üheksanda aasta juu- nikuu kahekümne kuuendal päeval Brüsselis ühes eksemplaris inglise ja prantsuse keeles, kusjuures mõlemad tekstid on võrdselt autentsed, mis antakse hoiule nõukogu peasekretärile, kes saadab tõestatud koopiad kõigile käesoleva protokolli I liites sisalduva artikli 8 lõikes 1 osutatud üksustele. 266 ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd I lisa I liide TOLLIPROTSEDUURIDE LIHTSUSTAMISE KOOSKÕLASTAMISE RAHVUSVAHELINE JA KONVENTSIOON (muudetud) PREAMBUL Käesoleva, Tollikoostöö Nõukogu egiidi all koostatud konventsiooni osalised, PÜÜDES kõrvaldada erinevused konventsiooniosaliste tolliprotseduurides ja -tavades, mis võivad takistada rahvusvahelist kaubandust ja muud rahvusvahelist vahetust, SOOVIDES aidata tõhusalt kaasa sellise kaubanduse ja vahetuse arengule tolliprotseduure ja -tavasid lihtsustades ja kooskõlastades ning rahvusvahelist koostööd edendades, MÄRKIDES, et rahvusvahelise kaubanduse hõlbustamises seisnev märkimisväärne kasu on saavutatav tollikontrolli asjakohaseid norme kitsendamata, TUNNISTADES, et selline lihtsustamine ja kooskõlastamine saab toimuda eelkõige järgmisi põhimõtteid kohaldades: — tolliprotseduuride ja -tavade pidevale moderniseerimisele ning seega tulemuslikkusele ja tõhususele suunatud programmide rakendamine, — tolliprotseduuride ja -tavade kohaldamine prognoositaval, järjekindlal ja läbipaistval viisil, — tolliseadusi, -määrusi, haldussuuniseid, protseduure ja tavasid käsitleva vajaliku teabe jagamine kõikidele huvitatud isikutele, — moodsate meetodite, nagu riskijuhtimine ja auditipõhine kontroll, kasutuselevõtmine ning infotehnoloogia maksimaalne kasutamine, — asjakohane koostöö teiste riigiasutuste, tolliasutuste ja kaubandusettevõtjatega, — asjakohaste rahvusvaheliste normide rakendamine, — tagamine, et asjaosalistel on lihtne juurdepääs haldus- ja kohtumenetlustele kaebuse läbivaatamiseks, OLLES VEENDUNUD, et sisaldab eelloetletud eesmärke ja põhimõtteid, mida konventsiooniosalised kohustuvad kohaldama, lihtsustatakse ja kooskõlastatakse tunduvalt tolliprotseduure ja -tavasid, mis on Tollikoostöö Nõukogu põhieesmärk, ja edendatakse seega tõhusalt rahvusvahelise kaubanduse hõlbustamist, rahvusvaheline õigusakti abil, mis ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: I PEATÜKK Mõisted Artikkel 1 Käesolevas konventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) norm – säte, mille rakendamist peetakse vajalikuks tolliprotse- duuride ja -tavade kooskõlastamiseks ja lihtsustamiseks; b) siirdenorm – üldlisa norm, mille elluviimiseks on lubatud pikem tähtaeg; c) soovituslik tava – erilisa säte, mida peetakse tolliprotseduuride ja -tavade kooskõlastamist ja lihtsustamist edendavaks ning mille võimalikult lai kohaldamine on soovitav; d) siseriiklikud õigusaktid – konventsiooniosalise pädeva asutuse kehtestatud seadused, määrused ja muud meetmed, mida kohaldatakse asjaomase konventsiooniosalise territooriumil, või jõus olevad lepingud, millega konventsiooniosaline on ühinenud; e) üldlisa – kõikide käesolevas konventsioonis osutatud tolliprot- seduuride ja -tavade suhtes kohaldatav sätete kogum; e) erilisa – ühe või mitme käesolevas konventsioonis osutatud tolliprotseduuri ja -tava suhtes kohaldatav sätete kogum; g) suunised – üldlisa, erilisade või nende peatükkide sätete selgi- tuste kogum, milles osutatakse mõnele võimalikule toimimis- viisile normide, siirdenormide või soovitusliku tava kohalda- misel, milles ja soovituslikke näiteid suurematest hõlbustustest; kirjeldatakse parimat eelkõige tava h) alaline tehniline komitee – nõukogu alaline tehniline komitee; 02/13. kd ET Euroopa Liidu Teataja 267 ij) nõukogu – 15. detsembril 1950. aastal Brüsselis sõlmitud Tol- likoostöö Nõukogu asutamiskonventsiooniga loodud organi- satsioon; k) tolli- või majandusliit – liit, mille on asutanud ja mille liikmed on riigid, kes on pädevad vastu võtma oma määrusi, mis on neile riikidele kohustuslikud käesolevas konventsioonis regu- leeritud küsimustes, ning kes oma siseriiklikule menetlusele kohaselt on pädevad otsustama käesolevale konventsioonile allakirjutamise, selle ratifitseerimise või sellega ühinemise üle. III PEATÜKK KONVENTSIOONI RAKENDAMINE Korralduskomitee Artikkel 6 II PEATÜKK REGULEERIMISALA JA STRUKTUUR 1. Asutatakse korralduskomitee, kes uurib käesoleva konvent- siooni rakendamist, arutab selle ühtset tõlgendamist ja kohalda- mist tagavaid meetmeid ja kaalub väljapakutud muutmisettepa- nekuid. Konventsiooni reguleerimisala 2. Konventsiooniosalised on korraladuskomitee liikmed. Artikkel 2 Iga konventsiooniosaline kohustub tolliprotseduuride lihtsusta- mist ja kooskõlastamist edendama ning selleks käesoleva kon- ventsiooni sätete kohaselt käesoleva konventsiooni lisades sisal- duvaid norme, siirdenorme ja soovituslikke tavasid järgima. Konventsiooniosalist ei piirata andmast konventsioonis sätesta- tuist suuremaid hõlbustusi ja igal konventsiooniosalisel soovita- takse anda selliseid suuremaid hõlbustusi võimalikult laialdaselt. 3. Iga üksuse, kellel on õigus artikli 8 kohaselt saada käesoleva konventsiooni osaliseks, või Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikme pädeval asutusel on õigus osaleda korralduskomitee koos- olekul vaatlejana. Vaatlejate staatus ja õigused määratakse kind- laks nõukogu otsusega. Nimetatud õigusi ei või kasutada enne otsuse jõustumist. 4. Korralduskomitee võib kutsuda rahvusvaheliste valitsusvahe- liste ja valitsusväliste organisatsioonide esindajaid vaatlejatena korralduskomitee koosolekutel osalema. Artikkel 3 5. Korralduskomitee: Käesoleva konventsiooni sätted ei välista siseriiklike õigusaktide kohaldamist seoses tollikontrollialuse kauba suhtes kohaldatavate keeldude või piirangutega. a) annab konventsiooniosalistele soovitusi: i) käesoleva konventsiooni põhiosa muutmiseks, Konventsiooni struktuur ii) üldlisa, erilisade ja nende peatükkide muutmiseks ning üld- lisasse uute peatükkide lisamiseks, ja iii) uute erilisade lisamiseks ja erilisadesse uute peatükkide lisa- Artikkel 4 miseks; 1. Konventsioon koosneb põhiosast, üldlisast ja erilisadest. 2. Käesoleva konventsiooni üldlisa ja iga erilisa koosneb üldju- hul liigendavatest peatükkidest, mis käsitlevad järgmist: a) mõisted; ning b) võib otsustada muuta soovituslikku tava või lisada erilisadesse või nende peatükkidesse uusi soovituslikke tavasid artikli 16 kohaselt; c) kaalub käesoleva konventsiooni sätete rakendamist artikli 13 lõike 4 kohaselt; b) normid, millest mõned üldlisa normid on siirdenormid. d) vaatab üle ja ajakohastab suuniseid; 3. Iga erilisa sisaldab ka soovituslikke tavasid. 4. Iga lisa täiendavad suunised, mille tekst ei ole konventsiooni- osaliste suhtes siduv. e) uurib muid talle suunatud, käesoleva konventsiooniga seotud küsimusi; f) teavitab oma otsustest alalist tehnilist komiteed ja nõukogu. Artikkel 5 Mis tahes käesoleva konventsiooni erilisa või selle peatükki, mida konventsiooniosaline on kohustunud järgima, käsitatakse kon- ventsiooni kohaldamisel selle lahutamatu osana ja kõnealuse osa- lise puhul käsitatakse mis tahes viidet konventsioonile viitena ka sellisele lisale või peatükile. 6. Konventsiooniosaliste pädevad asutused edastavad nõukogu peasekretärile käesoleva artikli lõike 5 punktide a, b, c ja d koha- sed ettepanekud ja nende põhjendused ning korralduskomitee istungite päevakorrapunktide lisamist käsitlevad taotlused. Nõu- kogu peasekretär tutvustab ettepanekuid käesoleva artikli lõige- tes 2, 3 ja 4 osutatud konventsiooniosaliste pädevatele asutustele ja vaatlejatele. 268 ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd 7. Korralduskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas. Komitee valib igal aastal esimehe ja aseesimehe. Nõukogu peasekretär edas- tab kutse ja päevakorra projekti käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud konventsiooniosaliste pädevatele asutustele ja vaatleja- tele vähemalt kuus nädalat enne korralduskomitee koosolekut. a) kirjutades sellele alla ratifitseerimisreservatsioonita; b) andes pärast ratifitseerimisreservatsiooniga allakirjutamist hoiule ratifitseerimiskirja; või c) ühinedes sellega. 8. Kui otsust ei võeta vastu konsensuse alusel, otsustatakse kor- ralduskomitee ees seisvad küsimused kohal olevate konventsioo- niosaliste hääletusega. Käesoleva artikli lõike 5 punktide a, b või c kohased ettepanekud kiidetakse heaks kahekolmandikulise hääl- teenamusega. Kõik muud küsimused otsustab korralduskomitee lihthäälteenamusega. 9. Kui kohaldatakse käesoleva konventsiooni artikli 8 lõiget 5, on konventsiooniosalistest tolli- või majandusliitudel hääletamisel hääli üksnes nii palju, kui neid on nende konventsiooniosalistest liikmetel kokku. 10. Enne istungi lõpetamist võtab korralduskomitee vastu istungi aruande. Aruanne edastatakse nõukogule ja lõigetes 2, 3 ja 4 osu- tatud konventsiooniosalistele ja vaatlejatele. 11. Asjakohaste sätete puudumisel käesolevas artiklis kohalda- takse nõukogu töökorda, kui korralduskomitee ei otsusta teisiti. Artikkel 7 Korralduskomitee hääletab iga erilisa ja iga erilisa iga peatükki eraldi. a) b) Igal konventsiooniosalisel on õigus hääletada konventsiooni põhiosa ja üldlisa tõlgendamisega, kohaldamisega ja muutmi- sega seotud küsimustes. Juba jõus olevate erilisade või erilisa peatükkidega seotud küsi- mustes on õigus hääletada ainult neil konventsiooniosalistel, kes on asjaomase erilisa või selle peatüki vastu võtnud. c) Igal konventsiooniosalisel on õigus hääletada uute erilisade või erilisa uute peatükkide eelnõusid. IV PEATÜKK KONVENTSIOONIOSALINE Konventsiooni ratifitseerimine Artikkel 8 1. Käesoleva konventsiooni osalisteks võivad saada kõik nõu- kogu liikmed ja kõik Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni või selle spetsialiseeritud asutuste liikmed: 2. Käesolev konventsioon on kõigile käesoleva artikli lõikes 1 osutatud liikmetele allakirjutamiseks avatud 30. juunini 1974 nõukogu peakorteris Brüsselis. Pärast seda on konventsioon nime- tatud liikmetele avatud ühinemiseks. 3. Konventsioonile alla kirjutades, seda ratifitseerides või sellega ühinedes täpsustab iga konventsiooniosaline, missuguse erilisa või erilisa peatüki ta sellega vastu võtab. Seejärel võib ta teatada hoiu- levõtjale, et ta võtab vastu ühe või mitu erilisa või erilisa peatük- ki. 4. Konventsiooniosaline, kes võtab vastu mis tahes uue erilisa või erilisa mis tahes uue peatüki, teatab sellest hoiulevõtjale käesoleva artikli lõike 3 kohaselt. 5. a) Iga tolli- või majandusliit võib käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt saada käesoleva konventsooni osaliseks. Sel- line tolli- või majandusliit teatab hoiulevõtjale oma pädevu- sest käesoleva konventsiooniga reguleeritavates küsimustes. Selline tolli- või majandusliit teatab hoiulevõtjale ka kõiki- dest olulistest muudatustest oma pädevuse ulatuses. b) Käesoleva konventsiooni osaliseks olev tolli- või majandus- liit kasutab oma pädevuses olevate küsimuste osas enda nimel õigusi ja täidab kohustusi, mis konventsiooniga on antud või pandud sellise liidu liikmetele, kes on konvent- siooniosalised. Sellisel juhul ei ole selliste liitude liikmetel õigust nimetatud õigusi, sealhulgas hääleõigust, iseseisvalt teostada. Artikkel 9 1. Käesolevat konventsiooni ratifitseeriv või sellega ühinev kon- ventsiooniosaline kohustub seeläbi järgima ka kõiki käesoleva konventsiooni, sealhulgas üldlisa muudatusi, mis on jõustunud tema ratifitseerimis- või ühinemiskirja hoiuleandmise kuupäe- vaks. 2. Iga konventsiooniosaline, kes võtab vastu erilisa või selle pea- tüki, kohustub järgima kõiki selles erilisas või peatükis sisalduvate normide muudatusi, mis on jõustunud selleks kuupäevaks, mil ta vastuvõtmisest hoiulevõtjale teatab. Iga konventsiooniosaline, kes võtab vastu erilisa või selle peatüki, kohustub järgima kõiki neis sisalduvate soovituslike tavade muudatusi, mis on jõustunud sel- leks kuupäevaks, kui ta on vastuvõtmisest hoiulevõtjale teatanud, välja arvatud juhul, kui ta teeb reservatsiooni ühe või mitme asja- omase soovituse suhtes vastavalt käesoleva konventsiooni artik- lile 12. 02/13. kd ET Euroopa Liidu Teataja 269 Konventsiooni kohaldamine Sätete rakendamine Artikkel 10 Artikkel 13 1. Iga konventsiooniosaline võib käesoleva konventsiooni ratifit- seerimisreservatsioonita allakirjutamise või oma ratifitseerimis- või ühinemiskirja hoiuleandmise ajal või hiljem teatada hoiulevõt- jale, et käesolev konventsioon laieneb kõikidele või mõnedele ter- ritooriumidele, mille rahvusvaheliste suhete eest ta vastutab. See teade jõustub kolme kuu möödumisel kuupäevast, mil see on hoiulevõtjale laekunud. Käesolevat konventsiooni ei kohaldata teates nimetatud territooriumide suhtes siiski enne, kui konvent- sioon on asjaomase konventsiooniosalise suhtes jõustunud. 2. Iga konventsiooniosaline, kes on käesoleva artikli lõike 1 alu- sel esitanud teate, mis käsitleb käesoleva konventsiooni kohalda- territooriumi suhtes, mille rahvusvaheliste misala laienemist suhete eest ta vastutab, võib konventsiooni artiklis 19 sätestatud korras teatada hoiulevõtjale, et kõnealuse territooriumi suhtes konventsiooni enam ei kohaldata. Artikkel 11 Käesoleva konventsiooni kohaldamiseks teatab konventsiooni- osalisest tolli- või majandusliit nõukogu peasekretärile tolli- või majandusliitu kuuluvad territooriumid ning neid territooriume käsitatakse ühtse territooriumina. Sätete vastuvõtmine ja reservatsioonid Artikkel 12 1. Üldlisa on siduv kõigi konventsiooniosaliste suhtes. 2. Konventsiooniosaline võib vastu võtta ühe või mitu erilisa või ühe või mitu erilisa peatükki. Konventsiooniosaline, kes võtab vastu erilisa või selle peatüki(d), kohustub järgima kõiki neis sisal- duvaid norme. Konventsiooniosaline, kes võtab vastu erilisa või selle peatüki(d), kohustub järgima kõiki neis sisalduvaid soovitus- likke tavasid, välja arvatud juhul, kui ta on vastuvõtmise ajal või mis tahes ajal pärast seda hoiulevõtjale teatanud neist soovitusli- kest tavadest, mille suhtes ta teeb reservatsiooni, nimetades erine- vused oma siseriiklike õigusaktide ja asjaomaste soovituslike tavade vahel. Iga reservatsioonid teinud lepinguosaline võib need igal ajal tervikuna või osaliselt tühistada, teatades sellest hoiule- võtjale ja täpsustades tühistamise jõustumiskuupäeva. 3. Iga konventsiooniosaline, kes on kohustunud järgima erilisa või ühte või mitut selle peatükki, uurib võimalust tühistada lõike 2 tingimuste kohaselt soovituslike tavade suhtes tehtud reservat- sioonid ja teatab selle uurimise tulemustest nõukogu peasekretä- rile iga kolmeaastase ajavahemiku järel alates käesoleva konvent- siooni jõustumisest nimetatud konventsiooniosalise suhtes, täpsustades need siseriiklike õigusaktide sätted, mis tema arvates on vastuolus reservatsioonide tühistamisega. 1. Iga konventsiooniosaline rakendab tema poolt vastu võetud üldlisa ja erilisa(de) või nende ühe või mitme peatüki normid 36 kuu jooksul pärast seda, kui need lisad või peatükid on selle kon- ventsiooniosalise suhtes jõustunud. 2. Iga konventsiooniosaline rakendab üldlisa siirdenormid 60 kuu jooksul pärast seda kuupäeva, kui üldlisa on selle konvent- siooniosalise suhtes jõustunud. 3. Iga konventsiooniosaline rakendab tema poolt vastu võetud erilisa(de) või nende ühes või mitmes peatükis sisalduvad soovi- tuslikud tavad 36 kuu jooksul pärast seda, kui need erilisad või peatükid on selle konventsiooniosalise suhtes jõustunud, välja arvatud juhul, kui ta on ühe või mitme sellise soovitusliku tava suhtes teinud reservatsiooni. 4. a) Kui käesoleva artikli lõikes 1 või 2 sätestatud tähtaeg on tegelikkuses ebapiisav, et konventsiooniosaline saaks üldlisa sätted rakendada, võib see konventsiooniosaline taotleda korralduskomiteelt enne käesoleva artikli lõikes 1 või 2 osu- tatud tähtaja lõppu nimetatud tähtaja pikendamist. Kon- ventsiooniosaline nimetab taotluses need üldlisa sätted, mille suhtes ta tähtaja pikendamist taotleb, ja esitab sellise taotluse põhjendused. b) Erandlike asjaolude korral võib korralduskomitee otsustada tähtaja pikendamise. Korralduskomitee mis tahes otsuses tähtaega pikendada esitatakse selle aluseks olevad erandli- kud asjaolud ning tähtaega ei või mingil juhul pikendada rohkem kui üks aasta. Pikendatud tähtaja möödumisel tea- tab konventsiooniosaline hoiulevõtjale nende sätete raken- damisest, mille suhtes tähtaja pikendus anti. Vaidluste lahendamine Artikkel 14 1. Käesoleva konventsiooni tõlgendamise või kohaldamisega seo- tud vaidlused kahe või enama konventsiooniosalise vahel lahen- datakse võimalust mööda nendevaheliste läbirääkimiste teel. 2. Vaidluse, mida ei ole lahendatud läbirääkimiste teel, suunavad vaidlevad konventsiooniosalised korralduskomiteele, kes uurib seda ja esitab soovitused selle lahendamiseks. 270 ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd 3. Vaidlevad konventsiooniosalised võivad eelnevalt kokku lep- pida, et nad aktsepteerivad korralduskomitee soovitusi siduvate- na. b) kuupäeval, mil lõpeb käesoleva artikli lõikes 4 osutatud 18-kuuline tähtaeg. Konventsiooni muudatused Artikkel 15 1. Korralduskomitee poolt artikli 6 lõike 5 punkti a alapunktide i ja ii kohaselt tehtud muudatusettepanekute teksti edastab nõu- kogu peasekretär kõigile konventsiooniosalistele ja nendele nõu- kogu liikmetele, kes ei ole konventsiooniosalised. 2. Konventsiooni põhiosa muudatused jõustuvad kõigi konvent- siooniosaliste suhtes 12 kuu jooksul pärast seda, kui need kon- ventsiooniosalised, kes olid kohal korralduskomitee koosolekul, kus muudatusettepanekud tehti, on hoiule andnud oma vastuvõt- miskirjad, tingimusel et ükski konventsiooniosaline ei ole esita- nud vastuväiteid 12 kuu jooksul alates nende muudatuste edasta- mise kuupäevast. 3. Üldlisa, erilisade või nende peatükkide mis tahes muudatuset- tepanekud loetakse vastuvõetuks kuue kuu möödumisel kuupäe- vast, kui muudatusettepanek on konventsiooniosalistele teatavaks tehtud, välja arvatud juhul, kui: a) konventsiooniosaline, või erilisade või nende peatükkidega seoses, selline konventsiooniosaline, kes on kohustunud asja- omast erilisa või peatükki järgima, on esitanud vastuväite; või b) konventsiooniosaline teatab nõukogu peasekretärile, et kuigi ta kavatseb muudatusettepaneku vastu võtta, ei ole selliseks vastuvõtmiseks vajalikud tingimused veel täidetud. 4. Kui konventsiooniosaline saadab nõukogu peasekretärile käes- oleva artikli lõike 3 punktis b osutatud teatise, võib ta juhul, kui ta ei ole nõukogu peasekretärile teatanud muudatusettepaneku vastuvõtmisest, esitada muudatusele vastuväite 18 kuu jooksul alates käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kuuekuulise tähtaja möö- dumisest. 5. Kui muudatusettepanekule esitatud vastuväitest on teatatud käesoleva artikli lõike 3 punkti a või lõike 4 kohaselt, loetakse, et muudatus ei ole vastu võetud ja see ei jõustu. 6. Kui konventsiooniosaline on saatnud teatise käesoleva artikli lõike 3 punkti b kohaselt, loetakse muudatus vastuvõetuks vara- semal alljärgnevalt nimetatud kuupäevadest: a) kuupäeval, milleks kõik sellise teatise saatnud konventsiooni- osalised on nõukogu peasekretärile teatanud muudatusettepa- neku vastuvõtmisest, tingimusel et kõigist vastuvõtmistest on teatatud enne käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud kuuekuu- lise tähtaja lõppu; seda kuupäeva loetakse nimetatud kuuekuu- lise tähtaja lõppkuupäevaks; 7. Üldlisa või erilisade või nende peatükkide mis tahes vastuvõe- tuks loetud muudatus jõustub kas kuue kuu möödumisel kuupäe- vast, mil see on loetud vastuvõetuks, või muudatusettepanekus täpsustatud muu tähtaja puhul selle tähtaja möödumisel kuupäe- vast, mil muudatus on loetud vastuvõetuks. 8. Nõukogu peasekretär teatab konventsiooniosalistele võimali- kult kiiresti lõike 3 punkti a kohaselt esitatud mis tahes vastuväi- test muudatusettepanekule ja mis tahes teatisest, mis on saabu- lõike 3 punkti b kohaselt. Nõukogu nud käesoleva artikli peasekretär teatab järgnevalt konventsiooniosalistele, kas kon- ventsiooniosaline või -osalised, kes on saatnud sellise teatise, esi- tavad muudatusettepanekule vastuväite või võtavad selle vastu. Artikkel 16 1. Olenemata käesoleva konventsiooni artiklis 15 sätestatud muudatuste tegemise korrast, võib korralduskomitee artikli 6 kohaselt otsustada muuta mis tahes soovituslikku tava või lisada mis tahes erilisasse või selle peatükki uue soovitusliku tava. Nõu- kogu peasekretär kutsub kõiki konventsiooniosalisi osalema kor- ralduskomitee nõupidamistel. Iga sel viisil otsustatud muudatuse või uue soovitusliku tava teksti edastab nõukogu peasekretär kon- ventsiooniosalistele ja nendele nõukogu liikmetele, kes ei ole kon- ventsiooniosalised. 2. Käesoleva artikli lõike 1 kohaselt otsustatud mis tahes muuda- tus või uue soovitusliku tava lisamine jõustub kuue kuu möödu- misel sellest, kui nõukogu peasekretär on need edastanud. Iga konventsiooniosaline, kes on kohustunud järgima erilisa või selle peatükki, milles muudatused tehakse või millesse uued soovitus- likud tavad lisatakse, loetakse nimetatud muudatused või uued soovituslikud tavad vastuvõtnuks, välja arvatud juhul, kui ta teeb reservatsiooni käesoleva konventsiooni artiklis 12 ettenähtud kor- ras. Konventsiooni kehtivusaeg Artikkel 17 1. Käesoleva konventsiooni kehtivusaeg ei ole piiratud, kuid iga konventsiooniosaline võib käesoleva konventsiooni denonssee- rida igal ajal pärast selle jõustumist artikli 18 alusel. 2. Denonsseerimisest teatatakse nõukogu peasekretärile hoiule antava kirjaliku dokumendiga. 3. Denonsseerimine jõustub kuue kuu möödumisel denonsseeri- miskirja laekumisest hoiulevõtjale. 02/13. kd ET Euroopa Liidu Teataja 271 4. Käesoleva artikli lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse ka erilisade ja nende peatükkide suhtes, mille puhul konventsiooniosaline võib oma vastuvõtmise tühistada igal ajal pärast selle jõustumist. 5. Konventsiooniosaline, kes tühistab üldlisa vastuvõtmise, loe- takse konventsiooni denonsseerinuks. Ka sel juhul kohaldatakse lõikeid 2 ja 3. V PEATÜKK LÕPPSÄTTED Konventsiooni jõustumine Artikkel 18 1. Käesolev konventsioon jõustub kolme kuu möödumisel sellest, kui viis artikli 8 lõigetes 1 ja 5 osutatud üksust on sellele ratifit- seerimisreservatsioonita alla kirjutanud või oma ratifitseerimis- või ühinemiskirja hoiule andnud. 2. Käeolev konventsioon jõustub mis tahes konventsiooniosalise suhtes kolme kuu möödumisel sellest, kui temast on saanud kon- ventsiooniosaline artikli 8 kohaselt. 3. Käesoleva konventsiooni mis tahes erilisa või selle peatükk jõustub kolme möödumisel sellest, kui viis konventsiooniosalist on selle erilisa või selle peatüki vastu võtnud. 4. Pärast seda, kui mis tahes erilisa või selle peatükk on käesoleva artikli lõike 3 kohaselt jõustunud, jõustub nimetatud erilisa või peatükk mis tahes konventsiooniosalise suhtes kolme kuu möö- dumisel sellest, kui ta on vastuvõtmisest teatanud. Ükski erilisa või selle peatükk ei jõustu konventsiooniosalise suhtes siiski enne, kui konventsioon on selle konventsiooniosalise suhtes on jõustunud. Konventsiooni hoiulevõtja Artikkel 19 1. Käesolev konventsioon, kõik ratifitseerimisreservatsiooniga või -reservatsioonita antud allkirjad ja kõik ratifitseerimis- või ühi- nemiskirjad antakse hoiule nõukogu peasekretärile. 2. Hoiulevõtja: a) võtab vastu käesoleva konventsiooni originaaltekstid ja hoiab neid; b) valmistab käesoleva konventsiooni originaaltekstidest tõesta- tud ärakirjad ja saadab need konventsiooniosalistele ja nendele nõukogu liikmetele, kes ei ole konventsiooniosalised, ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile; c) võtab vastu kõik käesoleva konventsiooni suhtes antud ratifit- seerimisreservatsiooniga või -reservatsioonita allkirjad ning selle ratifitseerimise või sellega ühinemise kirjad ning võtab vastu kõik konventsiooniga seotud kirjad, teated ja teatised ning hoiab neid; d) uurib, kas käesoleva konventsiooniga seotud allkiri või kiri, teade või teatis on nõuetekohases vormis, ja vajaduse korral juhib küsimusele asjaomase konventsiooniosalise tähelepanu; e) teatab konventsiooniosalistele, nendele nõukogu liikmetele, kes ei ole konventsiooniosalised, ja Ühinenud Rahvaste Orga- nisatsiooni peasekretärile: — käesoleva konventsiooni artikli 8 kohased ning lisade ja peatükkidega seotud allkirjad, ratifitseerimised, ühinemised ning vastuvõtmised, — üldlisa uued peatükid ja uued erilisad või nende peatükid, mida korralduskomitee otsustab soovitada käesolevale konventsioonile lisada, — käesoleva konventsiooni, üldlisa ja iga erilisa või selle pea- tüki jõustumiskuupäeva käesoleva konventsiooni artikli 18 kohaselt, — käesoleva konventsiooni artiklite 8, 10, 11, 12 ja 13 koha- selt saadud teated, — lisade/peatükkide vastuvõtmise tühistamise konventsioo- niosaliste poolt, — denonsseerimise vastavalt käesoleva konventsiooni artik- li 17 kohaselt ja — käesoleva konventsiooni artikli 15 kohaselt vastu võetud mis tahes muudatuse ja selle jõustumiskuupäeva. 3. Kui konventsiooniosalise ja hoiulevõtja vahel esineb lahkarva- musi hoiulevõtja ülesannete täitmise osas, juhib hoiulevõtja või kõnealune konventsiooniosaline sellele küsimusele muude kon- ventsiooniosaliste ja allakirjutanute või vajaduse korral korraldus- komitee või nõukogu tähelepanu. Registreerimine ja autentsed tekstid Artikkel 20 Käesolev konventsioon registreeritakse nõukogu peasekretäri taotlusel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja artikli 102 kohaselt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadis. Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale protokol- lile alla kirjutanud. Sõlmitud tuhande üheksasaja seitsmekümne kolmanda aasta mai- kuu kaheksateistkümnendal päeval Kyotos ühes eksemplaris ing- lise ja prantsuse keeles, kusjuures mõlemad tekstid on võrdselt autentsed, mis antakse hoiule nõukogu peasekretärile, kes saadab tõestatud koopiad kõigile käesoleva konventsiooni artikli 8 lõi- kes 1 osutatud üksustele. 272 ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd I lisa II liide ÜLDLISA SISUKORD 1. peatükk Üldpõhimõtted 2. peatükk Mõisted 3. peatükk Tollivormistus ja muud tolliformaalsused 4. peatükk Tollimaksud ja muud maksud A. Tollimaksude ja muude maksude määramine, sissenõudmine ja tasumine B. Tollimaksude ja muude maksude tasumise edasilükkamine C. Tollimaksude ja muude maksude tagasimaksmine 5. peatükk Tagatis 6. peatükk Tollikontroll 7. peatükk Infotehnoloogia rakendamine 8. peatükk Suhted tolli ja kolmandate isikute vahel 9. peatükk Tolli esitatav teave ning tehtavad otsused ja määrused A. Üldteave B. Konkreetne teave C. Otsused ja määrused 10. peatükk Kaebused tolliküsimustes A. Kaebuse esitamise õigus B. Kaebuse vorm ja põhjendused C. Kaebuse arutamine LK 273 273 274 279 279 280 281 281 282 283 283 284 284 284 284 284 284 285 285 02/13. kd ET Euroopa Liidu Teataja 273 1. PEATÜKK ÜLDPÕHIMÕTTED 1. 1. N o r m Käesoleva lisa määratlusi, norme ja siirdenorme kohaldatakse käesolevas lisas määratletud tolliprotseduuride ja -tavade suhtes ning asjakohasel juhul erilisades määratletud tolliprotseduuride ja -tavade suhtes. 1. 2. N o r m Käesolevas lisas määratletud tolliprotseduuride ja -tavade puhul täidetavad tingimused ja tolliformaalsused määratletakse siseriiklikes õigusaktides ja need peavad olema võimalikult lihtsad. 1. 3. N o r m Toll loob ja hoiab ametlikke konsultatsioonisuhteid kaubandusettevõtjatega, et suurendada koostööd ja hõlbustada osalemist tõhusaimate töömeetodite loomisel siseriiklike sätete ja rahvusvaheliste lepingute kohaselt. 2. PEATÜKK MÕISTED Käesolevas konventsiooni lisades kasutatakse järgmisi mõisteid: E1. /F23. E2. /F19. E3. /F4. E4. /F15. E5. /F9. E6. /F10. Kaebus – toiming, millega isik, keda tolli otsus või tegevusetus otseselt puudutab ja kes peab ennast see- läbi kahjustatuks, taotleb hüvitust pädevalt asutuselt Tollimaksude ja muude maksude määramine – tasumisele kuuluvate tollimaksude ja muude maksude summa kindlaksmääramine Auditipõhine kontroll – meetmed, mille abil toll veendub deklaratsioonide ehtsuses ja õigsuses, kontrol- lides asjaomase isiku asjaomaseid raamatupidamis- ja äridokumente, ärisüsteeme ja -andmestikku Kaubadeklaratsiooni kontroll – tolli toiming, mille abil ta veendub, et kaubadeklaratsioon on koostatud korrektselt ja täiendavad dokumendid vastavad esitatud tingimustele Tollivormistus – kauba vabasse käibesse lubamiseks, ekspordiks või muule tolliprotseduurile suunami- seks vajalike tolliformaaluste täitmine Toll – riiklik teenistus, mis vastutab tolliseaduse kohaldamise ning tollimaksude ja muude maksude sis- senõudmise eest ning vastutab ka teiste kauba impordi, ekspordi, liikumise või ladustamisega seotud õigusnormide kohaldamise eest E7. /F3. Tollikontroll – tolliseaduste järgimise tagamiseks tolli poolt kohaldatavad meetmed E8. /F11. Tollimaksud – tollitariifistikus ettenähtud maksud, mis tuleb tasuda kaubalt, kui see siseneb tolliterri- tooriumile või lahkub sealt E9. /F16. Tolliformaalsused – kõik toimingud, mida asjaomane isik ja toll peavad tegema tolliseaduste järgmiseks E10. /F18. Tolliseadus – seadused ja rakendusaktid, mis on seotud kauba impordi, ekspordi, liikumise või ladusta- misega ning mille haldamine ja täitmine on konkreetselt tolli ülesanne, ning kõik tolli seaduslike voli- tuste kohaselt antud määrused E11. /F2. Tolliasutus – tolli haldusüksus, kes on pädev tolliformaalsusi täitma, ning rajatised ja muud alad, mis on pädevate asutuste poolt sel eesmärgil heaks kiidetud E12. /F25. Tolliterritoorium – territoorium, kus konventsiooniosalise tolliseadust kohaldatakse E13. /F6. Otsus – üksikakt, millega toll otsustab tolliseadusega seotud küsimuse üle 274 ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd E14. /F7. Deklarant – mis tahes isik, kes esitab kaubadeklaratsiooni või kelle nimel selline deklaratsioon esita- takse E15. /F5. Maksetähtpäev – kuupäev, mil tollimaksud ja muud maksud tuleb tasuda E16. /F12. Tollimaksud ja muud maksud – imporditollimaksud ja muud impordimaksud ja/või eksporditollimaksud ja muud ekspordimaksud E17. /F27. Kauba läbivaatamine – kauba füüsiline kontrollimine tolli poolt veendumaks, et kauba laad, päritolu, sei- sund, kogus ja väärtus vastab kaubadeklaratsioonis esitatud üksikasjadele E18. /F13. E19. /F8. E20. /F14. E21. /F1. Eksporditollimaksud ja muud ekspordimaksud – tollimaksud ning kõik muud maksud ja tasud, mis nõu- takse sisse kaupade ekspordil või seoses ekspordiga, välja arvatud mis tahes tasud summas, mis vastab osutatud teenuste ligilähedasele maksumusele või mille toll sisse nõuab muu riigiasutuse eest Kaubadeklaratsioon – tolli poolt ette nähtud vormis esitatav teatis, millega asjaomane isik osutab kauba suhtes kohaldatavale tolliprotseduurile ning esitab üksikasjad, mida toll nõuab asjaomase protseduuri kohaldamiseks Imporditollimaksud ja muud impordimaksud – tollimaksud ning kõik muud maksud ja tasud, mis nõu- takse sisse kaupade impordil või seoses impordiga, välja arvatud mis tahes tasud summas, mis vastab osutatud teenuste ligilähedasele maksumusele või mille toll sisse nõuab muu riigiasutuse eest Vastastikune haldusabi – tolliasutuse toimingud teise tolliasutuse eest või koos teise tolliasutusega tolli- seaduse nõuetekohaseks kohaldamiseks ning tollieeskirjade rikkumiste ärahoidmiseks, uurimiseks ja nende eest karistamiseks E22. /F21. Tegevusetus – tolliseaduses ettenähtud ja tollilt eeldatava tegevuse tegemata jätmine või otsuse tegemata jätmine mõistliku aja jooksul küsimuses, mis oli tollile nõuetekohaselt esitatud E23. /F22. Isik – nii füüsiline kui ka juriidiline isik, kui kontekst ei nõua teisiti E24. /F20. Kauba vabastamine – tolli toiming, millega lubatakse tollivormistuse alused kaubad asjaomase isiku käsu- tusse E25. /F24. Tagasimaksmine – kaupadelt tasutud tollimaksude ja muude maksude täielik või osaline tagasimaks- mine või täielik või osaline vabastus tollimaksudest või muudest maksudest, kui need ei ole tasutud E26. /F17. Tagatis – see, mis tagab tolli veenval viisil, et kohustus tolli ees täidetakse. Tagatis on üldine, kui see tagab mitmest toimingust tulenevate kohustuste täitmise E27. /F26. Kolmas isik – isik, kes suhtleb tolliga otse teise isiku eest või tema nimel kauba impordi, ekspordi, lii- kumise või ladustamisega seotud küsimustes 3. PEATÜKK TOLLIVORMISTUS JA MUUD TOLLIFORMAALUSED Pädevad tolliasutused 3. 1. N o r m Toll määrab tolliasutused, kus kaupa võib esitada ja selle tollivormistust läbi viia. Selliste tolliasutuste pädevuse ja asukoha ning tööaja määramisel arvestatakse eelkõige kaubandusnõudeid. 3. 2. N o r m Asjaomase isiku taotlusel ja tolli poolt mõjuvaks loetud põhjustel sooritab toll vahendite olemasolul tolliprotseduuri ja -tavadega seoses ettenähtud toimingud väljaspool määratud tööaega ja väljaspool tolliasutust. Tolli sissenõutavad kulud piirduvad osutatud teenuse ligilähedase maksumusega. 02/13. kd ET Euroopa Liidu Teataja 275 3. 3. N o r m Kui tolliasutused asuvad ühises piiriületuskohas, kooskõlastavad asjaomased tolliasutused oma tööajad ja pädevuse. 3. 4. S i i r d e n o r m Ühises piiriületuskohas teevad asjaomased tolliasutused võimaluse korral ühist kontrolli. 3. 5. S i i r d e n o r m Kui tolli kavatseb rajada uue tolliasutuse või viia olemasoleva asutuse ühisesse piiriületuskohta, teeb ta võimaluse korral alati koostööd naaberriigi tolliasutusega, et asutada ühise kontrolli hõlbustamiseks ühine tolliasutus. a) Isikud, kellel on õigus tegutseda deklarandina Deklarant 3. 6. N o r m Siseriiklikes õigusaktides määratletakse tingimused, mille kohaselt isikul on õigus tegutseda deklarandina. 3. 7. N o r m Mis tahes isikul, kelle on õigus kaupa käsutada, on õigus tegutseda deklarandina. b) Deklarandi vastutus 3. 8. N o r m Deklarant vastutab tolli ees kaubadeklaratsioonis esitatud üksikasjade ehtsuse eest ning tollimaksude ja muude maksude tasumise eest. c) Deklarandi õigused N o r m 3. 9. Enne kaubadeklaratsiooni esitamist on deklarandil lubatud tolli ettenähtud tingimustel: a) kaupa kontrollida; ning b) võtta kaubaproove või -näidiseid. 3. 10. N o r m Toll ei nõua eraldi kaubadeklaratsiooni tollijärelevalve all võtta lubatud kaubaproovide või -näidiste kohta, tingimusel et need proovid või näidised on hõlmatud asjaomase saadetise kaubadeklaratsiooniga. Kaubadeklaratsioon a) Kaubadeklaratsiooni vorm ja sisu 3. 11. N o r m Kaubadeklaratsiooni sisu näeb ette toll. Paberkandjal esitatav kaubadeklaratsioon peab vastama ÜRO näidisvormile. Automaatse tollivormistuse puhul peab elektroonilise kaubadeklaratsiooni vorm põhinema elektroonilise teabevahetuse rahvusvahelisel standardil, nagu on ette nähtud Tollikoostöö Nõukogu infotehnoloogiat käsitleva soovitusega. 276 ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd 3. 12. N o r m Toll piirdub kaubadeklaratsioonis nõutavate andmete puhul üksnes selliste üksikasjadega, mis on vajalikud tollimaksude ja muude maksude määramisel ja sissnõudmisel, statistika koostamisel ja tolliseaduse kohaldamisel. 3. 13. N o r m Kui tolli poolt mõjuvaks loetud põhjustel ei ole deklarandil kaubadeklaratsiooni täitmiseks kogu vajalikku teavet, võib toll lubada esialgse või mittetäieliku kaubadeklaratsiooni esitamist, tingimusel et selles sisalduvad tolli poolt vajalikuks peetavad üksikasjad ja deklarant kohustub deklaratsiooni kindlaksmääratud tähtaja jooksul täitma. 3. 14. N o r m Kui toll registreerib esialgse või mittetäieliku kaubadeklaratsiooni, ei või kauba tariifne kohtlemine erineda sellest, mida kohaldataks siis, kui kohe esitataks täielik ja korrektne kaubadeklaratsioon. Kauba vabastamisega ei tohi viivitada, kui mis tahes nõutav tagatis on esitatud mis tahes kohaldatavate tollimaksude ja muude maksude tasumise tagamiseks. 3. 15. N o r m Toll nõuab kaubadeklaratsiooni originaali ja üksnes võimalikult väheste koopiate esitamist. b) Kaubadeklaratsiooni täiendavad dokumendid 3. 16. N o r m Kaubadeklaratsiooni täiendavate dokumentidena nõuab toll üksnes neid dokumente, mis on vajalikud toimingute kontrollimiseks ja selle tagamiseks, et kõiki tolliseaduse kohaldamisega seotud nõudeid on järgitud. 3. 17. N o r m Kui koos kaubadeklaratsiooniga ei saa teatud täiendavaid dokumente esitada tolli poolt mõjuvaks loetud põhjustel, võib toll lubada nende dokumentide esitamist kindlaksmääratud tähtaja jooksul. 3. 18. S i i r d e n o r m Toll lubab täiendavad dokumendid esitada elektroonilisel teel. 3. 19. N o r m Toll ei nõua täiendavate dokumentide üksikasjade tõlkimist, välja arvatud juhul, kui see on vajalik kaubadeklaratsiooni töötlemisel. Kaubadeklaratsiooni esitamine, registreerimine ja kontrollimine 3. 20. N o r m Toll lubab kaubadeklaratsiooni esitada mis tahes selleks määratud tolliasutuses. 3. 21. S i i r d e n o r m Toll lubab kaubadeklaratsiooni esitada elektroonilisel teel. 3. 22. N o r m Kaubadeklaratsioon esitatakse tolliasutuse määratud kellaaegadel. 02/13. kd ET Euroopa Liidu Teataja 277 3. 23. N o r m Kui siseriiklikes õigusaktides nähakse kaubadeklaratsiooni esitamiseks tähtaeg, peab see tähtaeg olema piisav, et deklarant jõuaks kaubadeklaratsiooni täita ja nõutavad täiendavad dokumendid hankida. 3. 24. N o r m Deklarandi taotlusel ja tolli poolt mõjuvaks loetud põhjustel pikendab toll kaubadeklaratsiooni esitamise tähtaega. 3. 25. N o r m Siseriiklikes õigusaktides sätestatakse, et kaubadeklaratsioon ja täiendavad dokumendid esitatakse, registreeritakse või kontrollitakse enne kauba saabumist. 3. 26. N o r m Kui toll ei saa kaubadeklaratsiooni registreerida, põhjendab ta seda deklarandile. 3. 27. N o r m Toll lubab deklarandil juba esitatud kaubadeklaratsiooni muuta, tingimusel et taotluse saabumise ajal ei ole toll veel alustanud deklaratsiooni kontrollimist või kauba läbivaatamist. 3. 28. S i i r d e n o r m Toll lubab deklarandil kaubadeklaratsiooni muuta, kui taotlus on laekunud pärast kaubadeklaratsiooni kontrollimise alustamist, juhul kui toll loeb deklarandi esitatud põhjendused mõjuvaks. 3. 29. S i i r d e n o r m Deklarandil on lubatud kaubadeklaratsioon tagasi võtta ja taotleda muu tolliprotseduuri kohaldamist, tingimusel et asjaomane taotlus esitatakse tollile enne kauba vabastamist ning toll loeb selle põhjendused mõjuvaks. 3. 30. N o r m Kaubadeklaratsiooni kontrollimine peab toimuma samaaegselt kaubadeklaratsiooni registreerimisega või võimalikult kiiresti pärast seda. 3. 31. N o r m Kaubadeklaratsiooni kontrollimisel teeb toll üksnes selliseid toiminguid, mida ta peab vajalikuks tolliseaduse järgmise tagamiseks. Volitatud isikutega seotud erimenetlused S i i r d e n o r m 3. 32. Volitatud isikutele, kes täidavad tolli seatud kriteeriume, sealhulgas tollinõuete varasem täitmine ja nõuetekohane äridokumentide haldamise süsteem, näeb toll ette: — kauba vabastamise, kui talle esitatakse kauba identifitseerimiseks vajalik minimaalne teave, mille abil saab hiljem lõpliku kaubadeklaratsiooni täita, — tollivormistuse deklarandi valdustes või mõnes muus tolli heakskiidetud kohas, — lisaks sellele, võimalikus ulatuses järgmised erimenetlused: — luba esitada ühtne kaubadeklaratsioon kogu impordi või ekspordi kohta teatud perioodi jooksul, kui sama isik impordib või ekspordib kaupu sageli, — luba volitatud isikul ise oma äridokumentide kohaselt määrata oma tollimaksude ja muude maksude kohustus ning asjakohasel juhul tagada muude tollinõuete täitmine, — luba esitada kaubadeklaratsioon volitatud isiku raamatupidamisse arvestuskande tegemise teel, mida hiljem täiendatakse kaubadeklaratsiooniga. 278 ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd Kauba läbivaatamine a) Kauba läbivaatamiseks nõutav aeg 3. 33. N o r m Kui toll otsustab, et deklareeritud kaup tuleb läbi vaadata, toimub läbivaatamine võimalikult kiiresti pärast seda, kui kaubadeklaratsioon on registreeritud. 3. 34. N o r m Kauba läbivaatamisel antakse eelisjärjekord elusloomadele ja riknevale kaubale ning muule kaubale, mida toll peab kiireloomuliseks. 3. 35. S i i r d e n o r m Kui lisaks tollile peavad kaupa kontrollima ka muud pädevad asutused, tagab toll, et kontrollimised kooskõlastatakse ja tehakse võimaluse korral samal ajal. b) Deklarandi juurdepääs kauba läbivaatamisele 3. 36. N o r m Toll kaalub deklarandi taotlust olla kauba läbivaatamise juures või saata sinna oma esindaja. Sellised taotlused rahuldatakse, välja arvatud erandlike asjaolude korral. 3. 37. N o r m Kui toll peab vajalikuks, võib ta nõuda, et deklarant oleks kauba läbivaatamise juures või saadaks sinna oma esindaja, et läbivaatamise hõlbustamiseks vajalikku abi anda. c) Kaubaproovide või -näidiste võtmine tolli poolt 3. 38. N o r m Kaubaproove või -näidiseid võetakse ainult siis, kui toll peab seda vajalikuks deklareeritud kauba tariifistikujärgse kirjelduse ja/või väärtuse määramiseks või siseriiklike õigusaktide muude sätete kohaldamiseks. Võetud kaubaproovid või -näidised peavad olema nii väiksed kui võimalik. 3. 39. N o r m Vead Toll ei määra rangeid karistusi vigade eest, kui ta on veendunud, et need on tulenenud hooletusest ega ole tingitud petmiskavatsusest või raskest ettevaatamatusest. Kui toll peab vajalikuks seda selliste vigade kordumise ärahoidmiseks, võib ta määrata karistuse, mis aga ei tohi olla rangem, kui sel otstarbel vajalik. Kauba vabastamine N o r m 3. 40. Kaup vabastatakse kohe, kui toll on selle läbi vaadanud või otsustanud mitte läbi vaadata, tingimusel et: — tollieeskirjade rikkumist ei tuvastatud, — impordi- või ekspordilitsents või mis tahes muu nõutav dokument on olemas, — kõik asjaomase protseduuriga seotud load on olemas ja — mis tahes tollimaksud ja muud maksud on tasutud või on võetud asjakohased meetmed nende sissenõudmiseks. 02/13. kd ET Euroopa Liidu Teataja 279 3. 41. N o r m Kui toll on veendunud, et deklarant täidab hiljem kõik tollivormistusega seotud formaalsused, vabastab ta kauba, tingimusel et deklarant esitab tollile vastuvõetava äridokumendi või ametliku dokumendi, milles on asjaomast saadetist käsitlevad olulised üksikasjad, ning nõudmise korral on esitatud tagatis, mis kindlustab kõigi kohaldatavate tollimaksude ja muude maksude tasumise. 3. 42. N o r m Kui toll otsustab, et on vaja kaubaproovide või -näidiste laboratoorset analüüsi, üksikasjalikke tehnilisi dokumente või eksperdiga nõupidamist, vabastab ta kauba enne nimetatud uuringute tulemuste selgumist, tingimusel et mis tahes nõutavad tagatised on esitatud ja toll on veendunud, et asjaomase kauba suhtes tule kohaldada keelde või piiranguid. 3. 43. N o r m Kui on tuvastatud tollieeskirjade rikkumine, ei oota toll enne kauba vabastamist haldus- või kohtumenetluse lõpetamist, tingimusel et kaupa ei tule konfiskeerida ega ära võtta ning seda ei vajata tõendina menetluse hilisemas etapis, ning kui deklarant tasub tollimaksud ja muud maksud ning esitab tagatise, et tagada mis tahes lisatollimaksude või -maksude või määratavate trahvide tasumine. Kauba loovutamine või hävitamine 3. 44. N o r m Kui kaupa ei ole veel lubatud vabasse käibesse või see on suunatud muule tolliprotseduurile ja tingimusel, et ei ole tuvastatud tollieeskirjade rikkumist, ei nõuta asjaomaselt isikult tollimaksude ja muude maksude tasumist ning isikul on õigus nende tagasimaksmisele: — kui isiku taotlusel loovutatakse nimetatud kaup riigile, hävitatakse või tehakse tollikontrolli all kaubanduslikult väärtusetuks vastavalt sellele, kuidas toll otsustab. Mis tahes sellega seotud kulud kannab asjaomane isik, — kui nimetatud kaup on õnnetusjuhtumi või vääramatu jõu tõttu hävinud või pöördumatult kahjustunud, tingimusel et selline hävimine või kahjustumine on tollile nõuetekohaselt tõendatud, — kui kaup on oma laadi tõttu vähenenud, tingimusel et selline vähenemine on tollile nõuetekohaselt tõendatud. Hävitamisest järele jäänud jääkide või jäätmete eest, kui need deklareeritakse vabasse käibesse või eksporditakse, tuleb tasuda tollimaksud ja muud maksud, mida kohaldatakse sellisel kujul jääkide või jäätmete suhtes impordil või ekspordil. 3. 45. S i i r d e n o r m Kui toll müüb kauba, mida ei ole deklareeritud lubatud aja jooksul ja mida ei saa vabastada olenemata sellest, et ei ole tuvastatud tollieeskirjade rikkumist, tuleb müügitulu, millest on maha arvatud tollimaksud ja muud maksud ning kõik muud maksud ja kulud, üle anda isikutele, kellel on õigus see saada, või, kui see ei ole võimalik, hoida teatud tähtaja jooksul tolli käsutuses. 4. PEATÜKK TOLLIMAKSUD JA MUUD MAKSUD A. Tollimaksude ja muude maksude määramine, kogumine ja tasumine 4. 1. N o r m Siseriiklikes õigusaktides määratletakse asjaolud, mille puhul tollimaksude ja muude maksude tasumise kohustus tekib. 4. 2. N o r m Siseriiklikes õigusaktides määratakse ajavahemik, mille jooksul kohaldatavad tollimaksud ja muud maksud määratakse. Määramine toimub võimalikult kiiresti pärast tollideklaratsiooni esitamist või kohustuse tekkimist muul viisil. 4. 3. N o r m Siseriiklikes õigusaktides määratletakse tegurid, millel tollimaksude ja muude maksude määramine põhineb, ning tingimused, mille alusel need määratakse. 4. 4. N o r m Tollimaksude ja muude maksude määrad avaldatakse ametlikes väljaannetes. 280 ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd 4. 5. N o r m Siseriiklikes õigusaktides määratletakse ajahetk, mis võetakse arvesse tollimaksude ja muude maksude määrade kindlaksmääramisel. 4. 6. N o r m Siseriiklikes õigusaktides määratletakse meetodid, mida võib kasutada tollimaksude ja muude maksude tasumisel. 4. 7. N o r m Siseriiklikes õigusaktides määratletakse isikud, kes vastutavad tollimaksude ja muude maksude tasumise eest. 4. 8. N o r m Siseriiklikes õigusaktides määratakse maksetähtpäev ja -koht. 4. 9. N o r m Kui siseriiklikes õigusaktides määratakse, et maksetähtpäev võib olla kauba vabastamise järel, peab see olema vähemalt 10 päeva jooksul pärast kauba vabastamist. Kauba vabastamise ja maksetähtpäeva vahelise aja eest ei nõuta intressi. 4. 10. N o r m Siseriiklikes õigusaktides määratletakse ajavahemik, mille jooksul toll võib võtta õiguslikke meetmeid tollimaksude ja muude maksude sissenõudmiseks, mida ei ole maksetähtpäevaks tasutud. 4. 11. N o r m Siseriiklikes õigusaktides määratakse intressimäär, mida kohaldatakse tollimaksude ja muude maksude suhtes, mida ei ole maksetähtpäevaks tasutud, ning sellise intressimäära kohaldamise tingimused. 4. 12. N o r m Kui tollimaksud ja muud maksud on tasutud, väljastatakse maksjale tasumist tõendav kviitung, välja arvatud juhul, kui tasumine on tõendatud muul viisil. 4. 13. S i i r d e n o r m Siseriiklikes õigusaktides määratletakse tollimaksude või muude maksude minimaalne väärtus või summa, millest väiksemaid tollimakse või muid makse sisse ei nõuta. 4. 14. N o r m Kui toll leiab, et viga kaubadeklaratsioonis või tollimaksude ja muude maksude määramisel põhjustab või on põhjustanud tollimaksude ja muude maksude sissenõudmise või tasumise seaduses ettenähtust väiksemas summas, parandab toll vead ja nõuab sisse vähem makstud summad. Kui asjaomane summa on siiski väiksem kui siseriiklikes õigusaktides määratletud miinimumsumma, ei nõua toll nimetatud summat sisse. B. Tollimaksude ja muude maksude tasumise edasilükkamine 4. 15. N o r m Kui siseriiklikes õigusaktides nähakse ette tollimaksude ja muude maksude tasumise edasilükkamine, määratletakse seal selle hõlbustuse lubamise tingimused. 4. 16. N o r m Tasumise edasilükkamist lubatakse võimaluse korral ilma intressideta. 4. 17. N o r m Tollimaksude ja muude maksude tasumise edasilükkamise aeg on vähemalt 14 päeva. 02/13. kd ET Euroopa Liidu Teataja 281 C. Tollimaksude ja muude maksude tagasimaksmine 4. 18. N o r m Tagasimaksmine võimaldatakse, kui on tõendatud, et on tollimakse ja muid makse on tasutud vajalikust rohkem maksude määramisel tekkinud vea tõttu. 4. 19. N o r m Sellise imporditud või eksporditud kauba puhul, mis on impordi või ekspordi ajal osutunud defektseks või muul viisil kokkulepitud kirjeldusele mittevastavaks ning mis on tagastatud tarnijale või muule tarnija poolt määratud isikule, võimaldatakse tagasimaksmine järgmistel tingimustel: — kaupa ei ole impordiriigis töödeldud, parandatud ega kasutatud ning see reeksporditakse mõistliku aja jooksul, — kaupa ei ole ekspordiriigis töödeldud, parandatud ega kasutatud ning see reimporditakse mõistliku aja jooksul. Kauba kasutamine ei takista siiski tagasimaksmist, kui selline kasutamine on olnud vältimatu defektide või muude reekspordi või reimpordi põhjustanud asjaolude avastamiseks. Alternatiivina reekspordile või reeimpordile võib nimetatud kauba loovutada riigile, hävitada või teha tollikontrolli all kaubanduslikult väärtusetuks vastavalt sellele, kuidas tolli otsustab. Selline loovutamine või hävitamine ei tohi riigile kaasa tuua kulusid. 4. 20. S i i r d e n o r m Kui toll annab loa kohaldada muud tolliprotseduuri kauba suhtes, mis oli algselt deklareeritud tollimaksude ja muude maksude tasumist eeldavale tolliprotseduurile, makstakse tagasi tollimaksud ja muud maksud, mis ületavad uue protseduuri alusel tasumisele kuuluvat summat. 4. 21. N o r m Tagasimaksunõuete suhtes langetatakse otsused ja need teatakse asjaomasele isikule kirjalikult ilma põhjendamatu viivituseta ning enammakstud summade tagasimaksmine toimub võimalik kiiresti pärast nõude õigsuse tõendamist. 4. 22. N o r m Kui toll on teinud kindlaks, et enammaksmise on põhjustanud tolli viga tollimaksude ja muude maksude määramisel, tehakse tagasimakse eelisjärjekorras. 4. 23. N o r m Kui on kindlaks määratud tähtaeg, mille ületamisel tagasimaksenõudeid vastu ei võeta, peab see tähtaeg olema piisav, et võtta arvesse iga tagasimaksmist võimaldava juhtumi erilisi asjaolusid. 4. 24. N o r m Tagasimaksmist ei võimaldata, kui asjaomane summa on väiksem kui siseriiklikes õigusaktides määratletud miinimumsumma. 5. PEATÜKK TAGATIS 5. 1. N o r m Siseriiklikes õigusaktides loetletakse juhtumid, mille puhul tagatist nõutakse, ja määratletakse tagatise vormid. 5. 2. N o r m Toll määrab tagatise suuruse. 5. 3. N o r m Isikul, kellelt nõutakse tagatise esitamist, on õigus valida mis tahes tagatisvorm, tingimusel et see on tollile vastuvõetav. 5. 4. N o r m Kui see on siseriiklikes õigusaktides ette nähtud, ei nõua toll tagatist, kui ta on veendunud, et kohustused tolli ees täidetakse. 282 ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd 5. 5. N o r m Kui tagatist nõutakse tolliprotseduurist tulenevate kohustuste täitmise tagamiseks, aktsepteerib toll üldtagatise, eelkõige deklarantide puhul, kes deklareerivad kaupu regulaarselt tolliterritooriumi eri tolliasutuses. 5. 6. N o r m Kui tagatist nõutakse, peab tagatis olema nii väike kui võimalik ega või ületada tollimaksude ja muude maksude võimalikku sissenõutavat summat. 5. 7. N o r m Kui tagatis on esitatud, vabastatakse see võimalikult kiiresti pärast seda, kui toll on veendunud, et kohustused, millega seoses tagatist nõuti, on nõuetekohaselt täidetud. 6. PEATÜKK TOLLIKONTROLL 6. 1. N o r m Tolliterritooriumile siseneva või sealt tollikontrolli, sõltumata sellest, kas selle kauba suhtes kohaldatakse tollimaksusid ja muid maksusid. lahkuva kauba suhtes, sealhulgas transpordivahendid, kohaldatakse 6. 2. N o r m Tollikontroll piirdub tolliseaduse järgimise tagamiseks vajalikuga. 6. 3. N o r m Tollikontrolli kohaldamisel kasutab toll riskijuhtimist. 6. 4. N o r m Toll kasutab riskianalüüsi, et määrata kindlaks, missugused isikud ja missugune kaup, sealhulgas transpordivahendid, tuleb läbi vaadata, ning läbivaatamise ulatuse. 6. 5. N o r m Toll võtab vastu riskijuhtimist toetava strateegia tollieeskirjadele vastavuse mõõtmiseks. 6. 6. N o r m Tollikontrollisüsteemid sisaldavad auditipõhist kontrolli. 6. 7. N o r m Toll püüab teha koostööd teiste tolliasutustega ja sõlmida vastastikuse haldusabi andmise lepingud tollikontrolli tõhustamiseks. 6. 8. N o r m Toll püüab teha koostööd kaubandusettevõtjatega ja sõlmida vastastikuse mõistmise memorandumid tollikontrolli tõhustamiseks. 6. 9. S i i r d e n o r m Toll kasutab võimalikult tõhustamiseks. 6. 10. N o r m laialdaselt infotehnoloogia ja elektroonilise kaubanduse vahendeid tollikontrolli Tollinõuete täitmise tagamiseks hindab toll kaubandusettevõtjate ärisüsteeme, kui nendel süsteemidel on mõju tollitoimingutele. 02/13. kd ET Euroopa Liidu Teataja 283 7. PEATÜKK INFOTEHNOLOOGIA RAKENDAMINE 7. 1. N o r m Tollitoimingute toetuseks rakendab toll infotehnoloogiat, kui see on tolli ja kaubanduse seisukohalt tasuv ja tõhus. Toll määratleb infotehnoloogia rakendamise tingimused. 7. 2. N o r m Arvutirakenduste kasutuselevõtmisel kasutab toll asjaomaseid rahvusvaheliselt heakskiidetud norme. 7. 3. N o r m Infotehnoloogia kasutuselevõtmine toimub võimalikult ulatuslikus konsultatsioonis asjaomaste osapooltega, keda see otseselt mõjutab. N o r m 7. 4. Uutes või muudetud siseriiklikes õigusaktides nähakse ette: — elektroonilise kaubanduse meetodid, mida võidakse kasutada nõutavate paberipõhiste dokumentide asemel, — elektroonilise ja paberipõhise autentimise meetodid, — tolli õigus säilitada enda tarbeks teavet ja, kui see on asjakohane, vahetada seda teavet teiste tolliasutustega ja kõigi seadusega volitatud osapooltega elektroonilise kaubanduse vahendeid kasutades. 8. PEATÜKK SUHTED TOLLI JA KOLMANDATE ISIKUTE VAHEL 8. 1. N o r m Asjaomased isikud võivad tolliga suhelda kas otse või määrates kolmanda isiku enda esindajaks. 8. 2. N o r m Siseriiklikes õigusaktides määratletakse tingimused, mille kohaselt isik võib teise isiku eest või nimel tolliga asju ajada, ning nähakse ette kolmandate isikute vastutus tolli ees seoses tollimaksude ja muude maksude tasumisega ning mis tahes eeskirjade rikkumisega. 8. 3. N o r m Kui asjaomane isik otsustab teha tollitehinguid ise, ei käsitleta neid tehinguid ebasoodsamalt ega seata nende suhtes rangemaid nõudeid, kui tehingute puhul, mida teeb asjaomase isiku nimel kolmas isik. 8. 4. N o r m Kolmandaks isikuks määratud isikul on tolliga seotud asjaajamistes samad õigused kui isikul, kes on tema määranud asjaomaseid tehinguid tegema. 8. 5. N o r m Toll võimaldab kolmandatel isikutel osaleda oma ametlikel nõupidamistel kaubandusettevõtjatega. 8. 6. N o r m Toll määratleb asjaolud, mille korral ta ei ole valmis kolmanda isikuga tehinguid tegema. 8. 7. N o r m Toll annab kolmandale isikule kirjalikult teada oma otsusest tehinguid mitte teha. 284 ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd TOLLI ESITATAV TEAVE NING TEHTAVAD OTSUSED JA MÄÄRUSED 9. PEATÜKK A. Üldteave 9. 1. N o r m Toll tagab, et kogu tolliseadusega seotud üldteave on kergelt kättesaadav igale huvitatud isikule. 9. 2. N o r m Kui kättesaadavaks tehtud teavet tuleb muuta tolliseaduse, halduskorralduse või -nõuete muutumise tõttu, teeb toll muudetud teabe kergelt kättesaadavaks aegsasti enne muudatuste jõustumist, et võimaldada huvitatud isikutel neid arvesse võtta, välja arvatud juhul, kui muudatusi ei saa ette teatada. 9. 3. S i i r d e n o r m Toll kasutab infotehnoloogiat, et teabe andmist tõhustada. B. Konkreetne teave 9. 4. N o r m Huvitatud isiku taotlusel annab toll võimalikult kiiresti ja täpselt teavet konkreetse küsimuste kohta, mille huvitatud isik on tolliseadusega seotud küsimuses tõstatanud. 9. 5. N o r m Lisaks konkreetselt küsitud teabele peab toll esitama ka muu asjassepuutuva teabe, millest tema hinnangul tuleb huvitatud isikut teavitada. 9. 6. N o r m Teabe andmisel tagab toll, et ta ei avalda tolli või kolmandate isikutega seotud isiklikku või salajast laadi üksikasju, välja arvatud juhul, kui sellist avaldamist nõutakse või lubatakse siseriiklike õigusaktidega. 9. 7. N o r m Kui toll ei saa teavet anda tasuta, peab mis tahes tasu piirduma osutatud teenuse ligilähedase maksumusega. C. Otsused ja määrused 9. 8. N o r m Asjaomase isiku kirjalikul taotlusel teatab toll oma otsusest kirjalikult siseriiklikes õigusaktides ettenähtud tähtaja jooksul. Kui otsus on asjaomase isiku suhtes negatiivne, esitatakse otsuse põhjendus ja teavitatakse kaebuse esitamise õigusest. 9. 9. N o r m Huvitatud isiku taotlusel annab toll siduvaid määrusi, tingimusel et tollil on olemas kogu tema poolt vajalikuks peetav teave. 10. PEATÜKK KAEBUSED TOLLIKÜSIMUSTES A. Kaebuse esitamise õigus 10. 1. N o r m Siseriiklikes õigusaktides nähakse ette tolliküsimustes kaebuse esitamise õigus. 10. 2. N o r m Igal isikul, keda tolli ostus või tegevusetus otseselt puudutab, on kaebuse esitamise õigus. 02/13. kd ET Euroopa Liidu Teataja 285 10. 3. N o r m Igale isikule, keda tolli ostus või tegevusetus otseselt puudutab, põhjendatakse tema taotlusel sellist otsust või tegevusetust siseriiklikes õigusaktides ettenähtud tähtaja jooksul. See põhjendus võib viia kaebuse esitamiseni. 10. 4. N o r m Siseriiklikes õigusaktides nähakse ette õigus esitada esmane kaebus tollile. 10. 5. N o r m Kui tollile esitatud kaebust ei rahuldata, on kaebajal õigus edasi kaevata tollist sõltumatule pädevale asutusele. 10. 6. N o r m Viimases instantsis on kaebajal õigus pöörduda kohtusse. B. Kaebuse vorm ja põhjendused 10. 7. N o r m Kaebus esitatakse kirjalikult ja selles esitatakse kaebuse esitamise põhjendused. 10. 8. N o r m Tolli otsuse suhtes kaebuse esitamiseks nähakse ette tähtaeg, mis peab andma kaebajale piisava aja 10. peatüki punktis 2 osutatud vaidlustatavat otsust uurida ning kaebust koostada. 10. 9. N o r m Kui kaebus esitatakse tollile, ei saa toll menetluse käigus nõuda tõendavate dokumentide esitamist kaebusega samaaegselt, vaid lubab sõltuvalt asjaoludest selliste dokumentide esitamist mõistliku aja jooksul. C. KAEBUSE ARUTAMINE 10. 10. N o r m Toll teeb kaebuse suhtes otsuse ja teatab sellest kaebajale kirjalikult nii kiiresti kui võimalik. 10. 11. N o r m Kui tollile esitatud kaebust ei rahuldata, esitab toll selle põhjendused kirjalikult ja teavitab kaebajat tema õigusest edasi kaevata haldusasutusele või sõltumatule asutusele ning sellise kaebuse esitamise tähtajast. 10. 12. N o r m Kui kaebus rahuldatakse, rakendab toll sõltumatu asutuse või kohtu otsuse või määruse nii kiiresti kui võimalik, välja arvatud juhul, kui ta otsustab selle edasi kaevata. 286 ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd II LISA TEADE Muutmisprotokolliga muudetud konventsiooni artikli 8 lõike 5 punkti a kohaldamiseks teatab Euroopa Ühendus konventsiooni hoiulevõtjale, et Euroopa Ühendus on pädev kõigis konventsiooni põhiosaga ja üldlisaga reguleeritavates küsimustes, välja arvatud need küsimused, mis ei kuulu tema otsesesse või kaudsesse pädevusse, mis on sätestatud Euroopa Ühenduse asutamislepingus, nagu seda on muudetud, ja ühenduse teisestes õigusaktides. 02/13. kd ET Euroopa Liidu Teataja 287 III LISA TEADE Muudetud Kyoto konventsiooni artikli 11 kohaldamiseks teatab Euroopa Ühendus Tollikoostöö Nõukogu peasekretärile kui nimetatud konventsiooni hoiulevõtjale, et ühenduse tolliterritooriumi tuleb käsitada ühtse territooriumina ja sellesse kuuluvad: — Belgia Kuningriigi territoorium, — Taani Kuningriigi territoorium, välja arvatud Fääri saared ja Gröönimaa, — Saksamaa Liitvabariigi territoorium, välja arvatud Helgolandi saar ja Büsingeni territoorium (Saksamaa Liitvabariigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline 23. novembri 1964. aasta leping), — Hispaania Kuningriigi territoorium, välja arvatud Ceuta ja Melilla, — Kreeka Vabariigi territoorium, — Prantsuse Vabariigi territoorium, välja arvatud ülemerealad, Saint-Pierre ja Miquelon ning Mayotte, — Iirimaa territoorium, — Itaalia Vabariigi territoorium, välja arvatud Livigno ja Campione d’Italia haldusüksused ning Itaaliale kuuluv osa Lugano järvest, mis jääb Ponte Tresa ja Porto Ceresio vahelisel alal rannajoone ja riigipiiri vahele, — Luksemburgi Suurhertsogiriigi territoorium, — Hollandi Kuningriigi territoorium Euroopas, — Austria vabariigi territoorium, — Portugali Vabariigi territoorium, — Soome vabariigi territoorium, — Rootsi Kuningriigi territoorium, — Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ning Kanalisaarte ja Mani saare territoorium. Monaco Vürstiriigi territoorium, nagu on määratletud 18. mail 1963. aastal Pariisis alla kirjutatud tollikonventsioonis (27. septembri 1963. aasta “Journal Officiel de la République Française”, lk 8679), on kõnealuse konventsiooni alusel ühenduse tolliterritooriumi osa, kuigi see asub väljaspool Prantsusmaa territooriumi. Ühenduse tolliterritoorium hõlmab ka liikmesriikide territoriaalveed, sisemere ja õhuruumi ning ülalnimetatud territooriumid, välja arvatud nende territooriumide territoriaalveed, sisemeri ja õhuruum, mis ei kuulu ühenduse tolliterritooriumi alla vastavalt eespool märgitule