title: Ir-Riżoluzzjoni tal-Kunsill tal-21 ta' Ġunju 1999 rigward ir-riforma tas-sistemi ta' transitu doganali (1999/C 193/01)

eurovoc_concepts:
EU customs procedure
administrative reform
information technology applications
transit

text: 02/Vol. 9 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 63 31999Y0709(01) C 193/1 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 9. 7. 1999 IR-RIŻOLUZZJONI TAL-KUNSILL tal-21 ta’ Ġunju 1999 rigward ir-riforma tas-sistemi ta’ transitu doganali (1999/C 193/01) IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Wara li kkunsidra it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, Billi: (1) (2) (1) (2) (3) Il-proċeduri transiti doganali żviluppaw, kemm għall- operaturi ekonomiċi u għall-amministrazzjonijiet doganali, fi strumenti approvati ta’ strateġija kummerċjali, essenzjal- ment għall-iffaċilitar u l-immaniġjar ta’ tkabbir enormi ta’ kummerċ f’merkanzija; dan japplika f’miżura egwali għal: internazzjonali — il-proċedura transita tal-Komunità għall-karreġġjata ta’ merkanzija fil-Komunità fuq il-bażi tal-Kodiċi Doganali tal-Kominutà (1). — il-proċedura transita komuni għal kummerċ bejn il-Komunita, il-pajjiżi tal-AEKĦ u l-pajjiżi Visegrad fuq il-bażi tal-Konvenzjoni multilaterali KE-AEKĦ dwar il-proċedura transita komuni (2), u — il-proċedura ta’ transitu taħt il-koperta tal-carnet TIR għal kummerċ f’merkanzija bejn l-Istati Membri tal- Komunità u l-Partijiet Kontrattwanti l-oħrajn tal- Konvenzjoni TIR (3) ), partikolarment fl-Ewropa ċentrali u tal-vant, li permezz tagħhom merkanzija tista tkun mibgħuta fi ħdan it-territorji doganali tal-Komunità jew bejn dan it-territorju u pajjiżi terzi b’formalitajiet minimi u bid-dazji doganali u l-imposti nazzjonali sospiżi; In vista taż-żieda kontinwa fil-volum tat-traffiku li joriġina mill-ftuħ tal-fruntieri mal-pajjiżi ta’ l-Ewropa ċentrali u tal- l-esperjenza ma vant u l-proċess tal-globalizzazzjoni, tat- l-iżvilupp fil-kummerċ tat-transitu bħala riżultat (3) (4) (5) (6) (7) Ir-Regolament kif Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2913/92 tat-12 ta’ Ottubru 1992 li jistabbilixxi Kodiċi Doganali Komuni (ĠU L 302, tad-19. 10. 1992, p. 1) (KE) nru 955/1999 (ĠU L 119, tas-7. 5. 1999, p. 1). Il-Konvenzjoni ta’ komuni (ĠU L 226, tat-18. 8. 1987, p. 2). IL-Konvenzjoni Doganali dwar it-Trasport Internazzjonali ta’ mer- kanzija taħt il-koperta tal-carnet TIR ta’ l-14 ta’ Novembru 1975. l-20 ta’ Mejju 1987 dwar proċedura transita l-aħħar emendat bir-Regolament twettieq tas-suq intern u l-estenzjoni ppjanata fis-sistema transita komuni lejn aktar pajjiżi ta’ l-Ewropa ċentrali u tal- vant, proċeduri ta’ transitu għandhom isiru ferm aktar importanti fil-futur, anki wara t-tkabbir tal-Komunità; l-amministrazzjoni doganali tal-Komunit preżentament jipproċessaw madwar 20 miljun operazjoni ta’ transitu kull sena fuq il-bażi tad-dokumenti doganali standard. organizzazzjonijiet Is-sistemi ta’ transitu doganali kienu ġew esplojtati bi frodi minn internazzjonali, partikolarment jirrigwardja l-kuntrabandu ta’ oġġetti ntaxxati ħafna (sigaretti, alkoħol) u oġġetti sensit- tivi CAP (laħam, trab tal-ħalib, zokkor, eċċ. ) mibgħuta bit- triq; kriminali f’dak li ta’ Problemi mal-frodi wasslu għall-adozzjoni kmieni miżuri u regoli speċjali l-operaturi ekonomiċi u l-amministrazzjonijiet doganali isiru konside- revolment aktar attenti għar-riskji u għenu ħalli jnaqqsu l-abbuż tas-sistemi tat-transitu; li diġa wasslu ħalli B’dana kollu, in vista tad-defiċjenzi li fil-prattika seħħew fl-applikazzjoni tas-sistema minħabba n-numru kbir ta’ l-operazzjonijiet ta’ transitu, riforma tat-transitu għandha vigorożament titkompla; Ir-rakkommandazzjonijiet tal-Parlament Ewropew u l-proposti li l-Kummissjoni għamlet fuq il-bażi tal-pjan tagħha ta’ azzjoni għal transitu fl-Ewropa (4) huma l-bażi ewlenija għall-miżuri meħtieġa sabiex jassiguraw kondotta u kontroll aktar effiċjenti tal-proċeduri tat-transitu; Fid-dawl ta’ l-esperjenza preċedenti fl-implenetazzjoni tal- pjan ta’ azzjoni, u billi tittieħed konsiderazzjoni tar-rapport tal-progress tal-Presidenza dwar ir-riforma fil-proċeduri tat-transitu doganali, li l-Kunsill ħa nota tiegħu fil-21 ta’ Ġunju 1999, aktar sforzi immirati lejn miżuri leġislattivi w operazzjonali u l-kompjuterizzazzjoni tas-sistema tat- transitu għandhom ikunu mfissra fid-dettall, hekk li aktar progress prattiku jkun jista jsir malajr kemm jista jkun pos- sibbli; (4) Il-komunikazzjoni tal-Kummissjoni tal-Parlament Ewropew u tal- Kunsill — Pjan ta’ azzjoni għal transitu fl-Ewropa — Strateġija doganali ġdida (ĠU C 176, ta’ l-10. 6. 1997, p. 3). MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 02/Vol. 9 64 (8) (9) (10) l-operaturi kemm ta’ u Fl-interessi l-amministraturi doganali, riforma fis-sistema tat-transitu tal-Komunità għandha sa kemm jista jkun possibbli timxi flimkien mar-riforma tal-proċedura transita doganali bejn il-Komunità u l-pajjiżi AEKĦ u Visegrad; ekonomiċi Tibdiliet fil-ħtiġiet legali ta’ dawn il-ferm diversi sferi għandhom ikunu bbażati fuq analiżi l-aktar profonda tas- sitwazzjoni referenza ddetterminata bl-esperjenza prattika kif akwistata; ir-regola ġenerali għandha tkun li l-kwalità tad-dispożizzjonijiet il-ġodda għandha jkollha l-ewwel prijorità attwali u fil-qasas ġdid ta’ Il-miżuri operazzjonali kif intiżi jeħtieġu aktar sforzi kon- ġunti konsistenti jekk il-progress għandu jsir lejn l-għanijiet tad-Deċiżjoni Nru 210/97/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 tad-Diċembru 1996 li tadotta programm ta’ azzjoni dwar id-dwana fil-Komunità (Dwana 2000) (1) l-amministrazzjonijiet doganali jkollu l-funzjoni li Ewropej bħala waħda; ta’ (11) Huwa wkoll xieraq li jkun imfakkar li l-għanijiet diġa segwiti bir-Reżoluzzjoni tal-Kunsill tat-23 ta’ Novem- bru 1995 dwar il-komputerizzazzjoni tat- transitu doganali (2), jekk il-komputerizzazzjoni tas-sistemi tat-transitu doganli fil-pajjiżi kollha kkonċernati għandha tkun milħuqha malajr kemm jista jkun possibbli, tas-sistemi tkompli l-prevenzjoni ta’ u l-ġlieda kontra l-frodi, sistema suffeċjentament sigura li tissosspendi d-dazji; — li riforma tas-sistemi transiti doganali għandha tipproċiedi, l-opinjonijiet tan- billi tittieħed konsiderazzjoni xierqa ta’ negozi, permezz ta’ miżuri operazzjonali leġislattivi w uniformi, flimkien ma komputerizzazzjoni mħaffa, matul il-pajjiżi kollha kkonċernati, — li leġislattivi meħtieġa u l-miżuri operazzjonali l-passi uniformi, jwasslu għall-applikazzjoni armonizzata tad- li dispożizzjonijiet relevanti mill-operaturi ekonomiċi u mill- amministrazzjonijiet doganali, għandhom jittieħdu b’ordni ta’ urġenza, JISTIEDEN — lill-Kummissjoni, billi jieħu akkont ta’ l-għanijiet imsemmija hawn fuq tar-riforma tas-sistemi ta’ transitu, li tipproċiedi bl-istess pass mas-sħubija mal-Istati Membri u fi djalogu man- negozju, prijorità għandha tkun dwar il-miżuri għall- applikazzjoni uniformi tar-regoli tat-transitu u l-introduzzjoni f’waqqta tat-tibdiliet leġislattivi meħtieġa, — lill-Istati Membri da parti tagħhom li jikkontribwixxu attiva- jieħdu ment għar-riforma tas-sistemi konsiderazzjoni xierqa ta’ l-opinjonijiet tan-negozu billi: transitu billi ta’ ISOSTNI — jżommu l-prijorità tar-riforma tat-transitu, il-konklużjonijiet tal-Parlament Ewropew li s-sistemi ta’ transitu doganali huma vitali għall-akwist ta’ struttura ekonomika effiċ- jenti fl-Ewropa u li għandu għalhekk ikun assigurat li dawn jif- funzjonaw effettivament f’ambjent sigur u kontrollabbli, — jieħdu l-miżuri operazzjonali xierqa sabiex jassiguraw il-funzjonament tajjeb tas-sistemi tat-transitu, JINNOTA — jieħdu l-passi meħtieġa implementazzjoni mħaffa tal-komputerizzazzjoni sistemi tat-transitu, sabiex jassiguraw tas- li progress konsiderevoli kien sar, partikolarment leġislattiv, fir-riforma tas-sistemi tat-transitu, fil-qasam JISTIEDEN JAQBEL — li r-riforma fis-sistemi tat-transitu doganali għandha tassigura il-kontinwazzjoni tagħhom bħala strument sabiex jiffaċilita it-traffiku trans-fruntieri ta’ merkanzija, kif ukoll, sabiex lill-Kummissjoni lejn il-Partijiet li twassal din ir-Riżoluzzjoni Kontrattwanti tal-Konvenzjoni KE-AEKĦ dwar proċedura transita komuni, bil-għan ta’ l-adozzjoni ta’ Rakkommandazzjoni tal- Kumitat Konġunt li tirrefletti dan kemm jista jkun possibbli. (1) ĠU L 33, ta’ l-4. 2. 1997, p. 24. (2) ĠU C 327, tas-7. 12. 1995, p. 2


title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 1268/1999, 21. juuni 1999, ühenduse toetuse kohta ühinemiseelsetele meetmetele põllumajanduse ja maaelu arendamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriikides ühinemiseelsel perioodil

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU aid
accession to the European Union
aid to agriculture
enlargement of the Union
rural development

formats: html pdf print

text: 268 ET Euroopa Liidu Teataja 31999R1268 26. 6. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 11/31. kd L 161/87 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1268/1999, 21. juuni 1999, ühenduse toetuse kohta ühinemiseelsetele meetmetele põllumajanduse ja maaelu arendamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriikides ühinemiseelsel perioodil EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, (4) võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (3) ühinemiseelse Ühenduse toetus ühinemiseelsetele meetmetele põlluma- janduse ja maaelu arendamiseks Kesk- ja Ida-Euroopa kan- didaatriikides ühinemiseelsel perioodil ning nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1267/1999 (millega struktuuripoliitika luuakse rahastamisvahend) (5) alusel antav ühendus abi tuleb koos- kõlastada nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1266/1999 (kandidaatriikidele ühinemiseelse strateegia raames antava abi kooskõlastamise ja määruse (EMÜ) nr 3906/89 muutmise kohta) (6) ning nende suhtes kohal- datakse nõukogu 16. märtsi 1998. aasta määruse (EÜ) nr 622/98 (abi kohta kandidaatriikidele ühinemiseelse stra- teegia raames ja eelkõige ühinemispartnerluse loomise kohta) (7) tingimuslikkuse sätteid. võttes arvesse regioonide komitee arvamust (4) ning arvestades järgmist: (5) Euroopa Ülemkogu 12. ja 13. detsembri 1997. aasta Luxembourgi istungjärgu otsuste lõikega 17 nähakse ette, et laienemisprotsessi kaasatud riikidele antav rahaline toe- tus põhineb toetuse jagamisel võrdse kohtlemise põhimõt- tel, sõltumata ühinemise ajast, pöörates erilist tähelepanu enim tuge vajavatele riikidele. (1) (2) (3) Euroopa Ülemkogu 12. ja 13. detsembri 1997. aasta istungjärgu otsustega nähakse ette tõhustatud ühinemi- seelne strateegia Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriikide jaoks ning ühinemiseelne eristrateegia Küprose jaoks. Euroopa Ülemkogu otsustega nähakse ette, et käesoleva määrusega ettenähtud abi antakse praegu kümnele Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriigile. Ühendus on otsustanud anda ühinemiseelse abina eritoe- tust ühinemist taotlevatele riikidele, et võtta meetmeid nendes riikides praegu toimuva majandus- ja sotsiaalre- formi toetuseks ning valmistada ette ja hõlbustada nende majanduse integreerumist ühenduse majandusse. (6) Ühenduse ühinemiseelse abi üle otsustades peab eelkõige lahendama kandidaatriikide majanduse säästva kohanda- mise esmatähtsad probleemid ja hõlbustama neil raken- dada acquis communautaire’i, keskendudes eelkõige ühisele põllumajanduspoliitikale (CAP). (7) Ühinemiseelne põllumajandusabi peab järgima reformitud ühise põllumajanduspoliitika prioriteete; sellist abi tuleks kohaldada iga riigi jaoks esmatähtsate valdkondade suhtes, näiteks põllumajandus- ja kalandustoodete töötlemise, (1) EÜT C 175, 9. 6. 1998, lk 7 ja EÜT C 27, 2. 2. 1999, lk 18. (2) Arvamus on esitatud 6. mail 1999 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). (3) EÜT C 101, 12. 4. 1999. (4) EÜT C 93, 6. 4. 1999. (5) EÜT L 161, 26. 6. 1999, lk 73. (6) EÜT L 161, 26. 6. 1999, lk 68. (7) EÜT L 85, 20. 3. 1998, lk 3. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 269 turustamise, toidu kvaliteedikontrolli ning veterinaar- ja fütosanitaarkontrolli struktuuri parandamine ja tootjate ühenduste moodustamine; peaks olema võimalik rahastada maapiirkondade arendamise integreeritud projekte, et toe- tada kohalikke algatusi ja põllumajanduse keskkonnameet- meid, parandada talumajapidamiste efektiivsust ja kohan- dada infrastruktuuri, ning meetmeid, mis kiirendaksid struktuurilist ümberkorraldamist. (13) Kandidaatriigid peaksid oma kava esitama niipea kui või- malik, et ühinemiseelsete meetmete rakendamine 1. jaa- nuarist 2000 ei viibiks. (14) Need programmid peab koostama ning neid peab raken- dama ja jälgima vastavalt struktuurifondide eeskirjadele, et hõlbustada acquis communautaire’i ülevõtmist. (8) (9) Põllumajandussektoris rakendatakse ühenduse abi mit- meaastaste programmide kujul, mis on kooskõlas struk- tuuripoliitika raames kohaldatavate rakenduskavade suu- niste ja põhimõtetega, et hõlbustada kandidaatriikides rakendada kehtivaid põhimõtteid ja menetlusi. (15) Enne ühenduse vahendite eraldamist tuleb teha üksikasjalik eelhindamine, et tagada programmi vastavus tegelikele vajadustele, võimaldada ühenduse sekkumise paindlikkust, nii et võetaks arvesse asjakohast informatsiooni ja meet- mete esimesi tulemusi, ning tugevdada järelevalvet ja järel- hindamist, et tagada eeldatava mõju tõhusus. Kooskõlas nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuuri- fondide kohta, (1) võib ühte meedet teatava ajavahemiku jooksul rahastada ainult ühe ühenduse rahastamisvahendi kaudu, Euroopa Investeerimispanga (EIP) puhul kohalda- takse panga enda abi andmist käsitlevaid eeskirju. (16) Tuleb ette näha järelevalvekomitee, mis abistab komisjoni iga programmi jälgimises. (10) Ühenduse vahendid ei tohiks asendada iga kandidaatriigi enda rahalisi vahendeid ja ühenduse abi moodustab osa projektide teostamiseks vajalikust rahalisest toetusest. (17) Vajalikud otsused tuleb teha määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 50 lõikes 2 sätestatud korras ja finantsküsimuste puhul määruse (EÜ) nr 1258/1999 artiklis 13 sätestatud korras. (18) Aruanded ühinemiseelse põllumajandusabi rakendamise edusammude kohta tuleb esitada parlamendile, nõukogu- le, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komi- teele. (11) Ühinemiseelset abi põllumajandussektorile tuleb anda nõukogu rahalise 17. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1258/1999 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (2) kehtestatud rahastamiseeskirjadele. vastavalt toetuse kujul (19) Üleminekuperioodil 1. jaanuarist 1999 kuni 31. detsemb- rini 2001 tuleks kõiki viiteid eurole üldjuhul käsitada vii- tena nõukogu rahaühikule 3. mai 1998. aasta määruse (EÜ) nr 974/98 (euro kasutu- selevõtu kohta) (3) artikli 2 teisele lausele. vastavalt eurole kui (12) Eelarve täitmist korraldava asutuse poolt käesoleva mää- ruse preambulis määratud vahendite eraldamisel kandidaa- triikidele tuleks arvesse võtta riigi jõukust sisemajanduse kogutoodangu, põllumajandusega tegeleva tööjõu, põllu- majandusliku kõlviku ja vajaduse korral territoriaalsete ise- ärasuste alusel. (20) Kõnealuste meetmete rakendamine aitab kaasa ühenduse eesmärkide saavutamisele; asutamislepingus on käesoleva määruse vastuvõtmise volitused ette nähtud ainult artik- lis 308, (1) EÜT L 161, 26. 6. 1999, lk 1. (2) EÜT L 160, 26. 6. 1999, lk 103. (3) EÜT L 139, 11. 5. 1998, lk 1. 270 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: — keskkonna kaitsmiseks ja paikkonna alalhoidmiseks kavanda- tud põllumajandusliku tootmise meetodid, — majandustegevuse arendamine ja mitmekesistamine, mis pakub lisategevusalasid ja alternatiivset sissetulekut, I JAOTIS — talumajapidamise asendus- ja juhtimisteenuse loomine, EESMÄRGID JA MEETMELIIGID — tootjate ühenduste moodustamine, Artikkel 1 Eesmärgid 1. Käesoleva määrusega luuakse säästvale põllumajandusele ja maaelu säästvale arengule ühinemiseelsel perioodil antava ühen- duse abi raamistik järgmiste kandidaatriikide jaoks: Bulgaaria, Ees- ti, Leedu, Läti, Poola, Rumeenia, Slovakkia ja Sloveenia, Tšehhi Vabariik, Ungari. 2. Ühenduse abi vastab ühinemispartnerluse raames ettenähtud tingimustele ja on seotud eelkõige sellega, et: a) aidata kaasa acquis communautaire’i rakendamisele ühise põllu- majanduspoliitika ja sellega seonduva poliitika suhtes; b) lahendada esmatähtsad ja eriprobleemid, et kohandada sääst- valt kandidaatriikide põllumajandussektorit ja maapiirkondi. Artikkel 2 Meetmed Kooskõlas kandidaatriikide poolt ja artikli 4 lõikes 3 määratletud prioriteetidega on põllumajanduse ja maaelu arengule antav abi seotud ühe või mitme järgmise meetmega, mis vastavad asjako- hasele acquis communautaire’ile: — külade renoveerimine ja arendamine ning maapiirkondade kultuuripärandi kaitsmine, — maaparandus ja ümberkruntimine, — maaregistrite asutamine ja ajakohastamine, — tööalase koolituse parandamine, — maapiirkondade infrastruktuuri arendamine ja parandamine, — põllumajanduse veevarude majandamine, — metsamajandus, sealhulgas põllumajanduslike piirkondade metsastamine, investeeringud erametsaomanike metsamajan- dusettevõtetesse ning metsamajandussaaduste töötlemine ja turustamine, — käesoleva määrusega hõlmatud meetmeid puudutav tehniline abi, sealhulgas programmi ettevalmistamise ja järelevalve abis- tamiseks mõeldud uuringud ning teavitamis- ja avalikustamis- töö. II JAOTIS ABI Artikkel 3 — investeeringud põllumajandusettevõtetesse, Täiendavus ja tehniline abi — põllumajandus- ja kalandustoodete töötlemise ja turustamise parandamine, — kvaliteedi-, veterinaar- ja fütosanitaarkontrolli struktuuri, toi- duainete kvaliteedi ja tarbijakaitse parandamine, 1. Ühenduse meede täiendab või edendab vastavaid siseriiklikke meetmeid. Selle seavad tihedas koostöös ning asjakohasel tasan- dil sisse komisjon, kandidaatriik, pädevad asutused ja organid ning majanduspartnerid ja töösuhte pooled. Selline koostöö hõl- mab meetmete ettevalmistamist, rakendamist, sealhulgas rahasta- järelhindamist. mist ja hindamist, ning järelevalvet ja 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 271 2. Komisjon teeb tehnilise abi raames algatusi ja võtab meetmeid tagamaks, et ühenduse meetmed toetavad artiklis 1 nimetatud esmatähtsaid eesmärke ja lisavad väärtust siseriiklikele algatuste- le. — kui see on asjakohane, siis teave asjaomaste meetmete etteval- mistamise, rakendamise või kohandamisega seotud uuringu- te, koolituse või tehnilise abi vajaduse kohta, — pädevate asutuste ja programmi elluviimise eest vastutavate organite nimetused, sealhulgas makseasutuse nimetus, — “lõplike abisaajate” määratlus, kelleks võivad olla meetmete rakendamise eest vastutavad organisatsioonid või avalik- õiguslikud või eraõiguslikud juriidilised isikud. Kui riigiabi annavad muud kandidaatriikide määratud asutused, on lõpli- kud abisaajad need institutsioonid, kes avaliku abi andmise otsustavad, — kavade rakendamiseks kavandatavate meetmete kirjeldus, eel- kõige abikavad, sealhulgas konkurentsieeskirjade hindamiseks vajalikud punktid, — sätted, mis tagavad programmi nõuetekohase rakendamise, sealhulgas järelevalve ja hindamise ning hindamise kvantita- tiivsete näitajate määratluse ja kontrollimise ning karistamise korra, — pädevate asutuste ja organite ning asjakohaste majanduspart- nerite, töösuhte poolte ja keskkonnapartnerite kaasamiseks peetud konsultatsioonide tulemused ja vastuvõetud sätted. Artikkel 4 Programmitöö 1. Käesoleva määruse raames võetavate meetmete kohta põllu- majanduse ja maapiirkondade säästvaks arenguks tuleb koostada kava kõige asjakohasemal geograafilisel tasandil. Kava valmista- vad ette kandidaatriigi määratud pädevad asutused ja kandidaa- triigid esitavad need komisjonile pärast asjakohase tasandi päde- vate asutuste ja organisatsioonidega konsulteerimist. 2. Kava koostatakse 2000. aastal algava seitsmeaastase ajavahe- miku kohta ja, kui artikli 1 lõike 2 kohaldamisest ei tulene teisiti, sisaldab kava järgmist: — praeguse olukorra kvantifitseeriv kirjeldus erinevuste, maha- jäämuse ja arengupotentsiaali kohta, ühenduse abiga võetud eelmiste meetmete peamised tulemused, kasutatud rahalised vahendid ja kättesaadavate tulemuste hindamine, — ettepandud strateegia kirjeldus, selle kvantitatiivsed eesmärgid, valitud prioriteedid ja geograafiline ulatus, 3. Kandidaatriigid tagavad oma kavades keskkonnakaitsenormi- dega kooskõlas, et esmatähtsad on meetmed, mis parandavad turu efektiivsus-, kvaliteedi- ja tervishoiunorme, ning meetmed, mille abil luuakse maapiirkondades uusi töökohti. — eelhindamine, mis oodatavat majanduslikku, keskkonna- ja sotsiaalset mõju, sealhulgas mõju tööhõivele, näitab — üldine suunav rahastamistabel, kus võetakse kokku ettenäh- tud siseriiklikud, ühenduse ja vajaduse korral erasektori raha- lised vahendid, mis vastavad igale kavaga seoses vastuvõetud maaelu arengu prioriteedile, sealhulgas vajaduse korral EIP ja muude rahvusvaheliste rahastamisvahendite kaudu rahastata- vad meetmed, — iga programmitöö perioodi aasta suunav rahastamisprofiil programmi iga rahastamisallika kohta, 4. Kui kandidaatriigiga ei ole kokku lepitud teisiti, esitatakse kava hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumist. 5. Iga kandidaatriigi kava põhjal kiidab komisjon määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 50 lõikes 2 sätestatud korras kuue kuu jook- sul alates kava esitamisest heaks põllumajanduse ja maaelu arengu programmi, tingimusel et kogu asjakohane informatsioon on kät- tesaadav. Komisjon hindab esitatud kava, et otsustada eelkõige, kas see vastab käesolevale määrusele. 272 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd 6. Vajaduse korral võib programmi läbi vaadata ja seda muuta, kui järgmised tegurid seda nõuavad: Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed peavad vastama Euroopa lepingute sätetele, sealhulgas sätetele, mis käsitlevad nende lepingute rakendamist riigiabi suhtes. — sotsiaalmajanduslik areng, asjakohane uus informatsioon, asjaomaste meetmete rakendamise tulemused, sealhulgas järe- levalve ja hindamise tulemused, ja vajadus kohandada kasu- tada oleva abi suurust, Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed peavad vastama ühise põllumajanduspoliitika eelkõige ühise turukorralduse eesmärkidele, ja ühenduse struktuurimeetmetele. Meetmed ei tohi häirida kaubavahetust. eesmärkidele, — ühinemispartnerluse raames võetud meetmete ja acquis communautaire’i ülevõtmiseks ettenähtud siseriikliku prog- rammi arvestamine, — artikliga 15 ettenähtud vahendite ümberjaotamine. Artikkel 5 Eelhindamine, järelevalve ja järelhindamine 1. Et hinnata programmis sisalduvate meetmete tõhusust, on antava abi eelduseks eel- ja vahehindamine, pidev järelevalve ja järelhindamine, mille alusel hinnatakse meetmete edukust ja nende mõju võetud eesmärkidega võrreldes. 2. Komisjon ja kandidaatriik valvavad programmi rakendamise järele. Järelevalvet teostatakse ühiselt kokkulepitud korras. Järelevalvet teostatakse eelnevalt kokkulepitud ja kehtestatud konkreetsete materiaalsete, keskkonna- ja finantsnäitajate alusel. Kandidaatriigid esitavad komisjonile hiljemalt järgmise aasta esi- mese poolaasta lõpus iga-aastase arenguaruande, mis sisaldab vähemalt määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklis 37 nimetatud infor- matsiooni. III JAOTIS FINANTSSÄTTED Artikkel 7 Vahendid 1. Käesoleva määruse alusel antakse ühenduse abi aastatel 2000–2006. Eelarve täitmist korraldav asutus kinnitab iga aasta assigneeringud finantsperspektiivi piires. 2. Ühenduse rahalist toetust maaelu arengu programmi elluvii- miseks antakse avansina või osaliselt ja täielikult rahastades vas- tavalt määruse (EÜ) nr 1260/1999 artiklis 30 sätestatud põhimõ- tetele. Finantsabi väljamaksed võib teha avansina programmi rakenda- miseks või korvates kulutused. 3. Rahaeraldiste jaotus igale kandidaatriigile ühinemiseelse abina käesoleva määruse alusel põhineb järgmistel objektiivsetel kritee- riumidel: 3. Iga maaelu arengu programmi jaoks moodustatakse kooskõ- las määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikliga 35 järelevalvekomitee. — põllumajandusega tegelev elanikkond, Artikkel 6 Vastavus Meetmed, millele on antud ühenduse abi, peavad vastama ühinemispartnerlusega acquis communautaire’i ülevõtmiseks ettenähtud siseriikliku programmi põhimõtetele. kohustustele võetud ja — põllumajandusmaa, — sisemajanduse kogutoodang (SKT) elaniku kohta ostujõu pari- teedi järgi, — konkreetne territoriaalne olukord. 4. Artikli 4 lõikes 2 nimetatud ajavahemikus võib kuni 2 % vahendite aastaeraldistest kulutada selleks, et rahastada komisjoni algatusel ettevalmistavateks uuringuteks, vahetusteks, hindami- seks ja kontrollimiseks võetud meetmeid. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 273 Artikkel 8 Artikkel 10 Ühenduse osaluse määr Abi vähendamine, peatamine ja tühistamine 1. Ühenduse osalus võib ulatuda kuni 75 %ni abikõlblikest sise- riiklikest kogukuludest. Artikli 2 viimases alapunktis ja artikli 7 lõikes 4 nimetatud meet- mete puhul võib ühenduse osalus rahastamises ulatuda kuni 100 %ni abikõlblikest kogukuludest. 2. Tulusate investeeringute puhul võib riigiabi ulatuda kuni 50 %ni abikõlblikust kogumaksumusest, millest ühenduse osalus võib ulatuda kuni 75 %ni. Ühenduse osalus ei tohi ületada riigiabi kohta ettenähtud abi määra ja kumulatsiooni ülempiiri. 1. Kui meetme rakendamine ei õigusta mingit osa sellele eralda- tud finantseeringust, vaatab komisjon juhtumi läbi, nõudes eel- kõige seda, et kandidaatriik või kandidaatriigi poolt meetme rakendamiseks määratud asutused teeksid omapoolsed märkused kindlaksmääratud aja jooksul. 2. Pärast läbivaatamist võib komisjon asjaomasele meetmele antavat abi vähendada või selle peatada, kui läbivaatamine tõen- dab eeskirjade eiramist või meetme laadi või rakendamise tingi- musi mõjutavat olulist muudatust, millel ei ole komisjoni heaks- kiitu. 3. Enammakstud summad tagastatakse komisjonile. Tagastamata summadele lisatakse vastavalt finantsmääruse sätetele viivis. 3. Rahaline toetus ja maksed väljendatakse eurodes. Artikkel 9 Finantskontroll Artikkel 11 Artikli 7 lõike 2 rakendamiseks jaotab komisjon kasutada olevad vahendid kandidaatriikide vahel. Komisjon teatab oma otsuse seitsme aasta eraldiste suunava jaotuse kohta igale kandidaatriigile kolme kuu jooksul alates käesoleva määruse vastuvõtmisest. 1. Rahaline toetus vastab määrusega (EÜ) nr 1258/1999 ettenäh- tud põhimõtetele. Komisjon teeb käesoleva määruse alusel kulutusi kooskõlas Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääru- sega vastavalt komisjoni ja kandidaatriigi koostatavale finantspro- tokollile. 2. Komisjon võtab artiklis 12 sätestatud korras vastu programmi juhtimise meetodid, sätted selle elluviimise järelevalveks ja kont- rollimiseks, eeskirjade eiramise ärahoidmise ja kontrollimise süs- teemi ja alusetult makstud summade sissenõudmise korra. Nende meetmete vastuvõtmine on artikli 4 lõikes 5 nimetatud prog- rammi heakskiitmise eeltingimus. IV JAOTIS RAKENDUSEESKIRJAD Artikkel 12 1. Komisjon võtab käesoleva määruse rakendamise üksikasjali- kud eeskirjad vastu määruse (EÜ) nr 1260/1999 artikli 50 lõikes 2 sätestatud korras. 3. Ilma et see piiraks abi saavate riikide tehtavat kontrolli, võivad komisjoni ja kontrollikoja ametnikud või nende nõuetekohaselt volitatud esindajad kohapeal teha tehnilist või finantsauditit, seal- hulgas pistelist kontrolli ja lõppauditit. 2. Komisjon võtab üksikasjalikud finantseeskirjad vastu määruse (EÜ) nr 1258/1999 artiklis 13 sätestatud korras. Need on eelkõige seotud eelarvedistsipliini järgimist tagavate asjakohaste sätetega. 274 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd V JAOTIS MUUD SÄTTED Artikkel 13 Aruanded Komisjon esitab aastaaruande käesoleva määruse alusel antava ühenduse abi kohta Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele. Nendes aruannetes kirjeldab komisjon eelkõige artiklis 1 esitatud eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme. Selleks kavandatud ettepanekud ja vastuvõetud meetmed teata- takse komisjonile. Artikkel 15 Euroopa Liiduga ühinedes kaotab riik õiguse saada toetust käesoleva määruse alusel. Vahendid, mis kandidaatriigi Euroopa Liiduga ühinedes vabanevad, jaotatakse ümber artikli 1 lõikes 1 nimetatud teistele kandidaatriikidele. Ümberjaotamine põhineb kandidaatriigi toetusevajadustel ja toetuse vastuvõtmise võimel ning artikli 7 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidel. teeb Nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse, millega määratakse ümberjaotamise üldised põhimõtted. ettepanekul komisjoni VI JAOTIS LÕPPSÄTTED Artikkel 14 Teave ja avalikustamine Teises lõigus nimetatud nõukogu otsust silmas pidades otsustab komisjon kasutada olevate vahendite ümberjaotamise teiste abi saavate riikide vahel artikli 12 lõikes 1 sätestatud korras. 1. Artikli 4 lõikega 5 ettenähtud programmid tuleb kandidaatrii- kides piisavalt avalikustada. 2. Avalikustamine hõlmab eelkõige: — potentsiaalsete abisaajate ja majandusorganisatsioonide teavi- tamist saada olevast abist, Artikkel 16 Jõustumine Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. — üldsuse teavitamist ühenduse osast seoses abiga. Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2000. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Luxembourg, 21. juuni 1999 Nõukogu nimel eesistuja G. VERHEUGEN


title: Nařízení Rady (ES) č. 1267/1999 ze dne 21. června 1999 o zřízení nástroje předvstupních strukturálních politik

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
Structural Funds
accession to the European Union
enlargement of the Union
third country

text: 254 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 31 31999R1267 26. 6. 1999 RADA EVROPSKÉ UNIE, ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 161/73 NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1267/1999 ze dne 21. června 1999 o zřízení nástroje předvstupních strukturálních politik s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise (1), s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (2), s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru (3), s ohledem na stanovisko Výboru regionů (4), (1) (2) (3) vzhledem k tomu, že závěry ze zasedání Evropské rady v Lucemburku ve dnech 12. a 13. prosince 1997 stanoví rozšířenou předvstupní strategii pro kandidátské země střední a východní Evropy a zvláštní předvstupní strategii pro Kypr; vzhledem k tomu, že závěry ze zasedání Evropské rady v Lucemburku ve dnech 12. a 13. prosince 1997 stanoví, že pomoc poskytovaná podle tohoto nařízení bude pro- zatím udělována deseti kandidátským zemím střední a východní Evropy; vzhledem k tomu, že nařízení Rady (ES) č. 622/98 ze dne 16. března 1998 o pomoci kandidátským státům v rámci předvstupní strategie, a zejména o zavedení přístupového partnerství (5) stanoví, že tato partnerství budou tvořit jed- notný rámec pro prioritní oblasti a veškeré dostupné zdroje pro předvstupní pomoc; (5) (6) (7) (ISPA), který bude zaměřen na to, aby se kandidátské země přizpůsobily normám infrastruktury Společenství, a sta- noví finanční příspěvek pro opatření v oblasti životního prostředí a dopravní infrastruktury; vzhledem k tomu, že pomoc Společenství z ISPA spolu s pomocí Společenství na základě nařízení Rady (EHS) č. 3906/89 ze dne 18. prosince 1989 o hospodářské pomoci některým zemím střední a východní Evropy (6) a s pomocí Společenství na základě nařízení Rady (ES) č. 1268/1999 ze dne 21. června 1999 o podpoře Spole- čenství pro předvstupní opatření v oblasti zemědělství a rozvoje venkova v kandidátských zemích střední a východní Evropy v předvstupním období (7) budou koor- dinovány v rámci nařízení Rady (ES) č. 1266/1999 ze dne 21. června 1999 o koordinaci podpory kandidátským zemím v rámci předvstupní strategie a o změně nařízení (EHS) č. 3906/89 (8), a budou předmětem podmíněných ustanovení nařízení (ES) č. 622/98 a jednotlivých rozhod- nutí přístupových partnerství; vzhledem k tomu, že cílem by měla být rovnováha mezi financováním opatření v oblasti dopravní infrastruktury a v oblasti životního prostředí při zohlednění zvláštních situací v přijímajících zemích; vzhledem k tomu, že pomoc Společenství v rámci ISPA by měla umožnit převzetí acquis communautaire kandidátskými zeměmi v oblasti životního prostředí a měla by přispět k trvale udržitelnému rozvoji v těchto zemích; (4) vzhledem k tomu, že předvstupní strategie zahrnuje usta- novení o nástroji předvstupních strukturálních politik (8) vzhledem k tomu, že rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1692/96/ES ze dne 23. července 1996 (1) Úř. věst. C 164, 29. 5. 1998, s. 4. (2) Stanovisko ze dne 6. května 1999 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). (3) Úř. věst. C 407, 28. 12. 1998. (4) Úř. věst. C 373, 2. 12. 1998. (5) Úř. věst. L 85, 20. 3. 1998, s. 1. (6) Úř. věst. L 375, 23. 12. 1989, s. 11. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 753/96 (Úř. věst. L 103, 26. 4. 1996, s. 5). (7) Úř. věst. L 161, 26. 6. 1999, s. 87. (8) Úř. věst. L 161, 26. 6. 1999, s. 68. 11/sv. 31 CS Úřední věstník Evropské unie 255 o hlavních směrech Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě (1) popisuje kritéria pro projekty společného zájmu, která by měla být použita, je-li to nezbytné, pro výběr opatření, jež přicházejí v úvahu podle tohoto nařízení; (15) vzhledem k tomu, že v průběhu přechodného období od 1. ledna 1999 do 31. prosince 2001 musí být jakýkoli odkaz na euro zpravidla považován za odkaz na euro jako měnovou jednotku ve smyslu článku 2 druhé věty nařízení Rady (ES) č. 974/98 ze dne 3. května 1998 o zavedení eura (2); (9) vzhledem k tomu, že vyhodnocení potřeb dopravní infra- struktury (VPDI) zahájené Radou by mělo umožnit proces výběru prioritních opatření pro rozvoj panevropské dopravní sítě v předvstupním období; (16) vzhledem k tomu, že pro účely provádění tohoto nařízení by měl být Komisi nápomocen řídící výbor; (10) vzhledem k tomu, že Komise musí být zmocněna k orien- tačnímu rozdělení celkových prostředků Společenství na závazky z ISPA mezi kandidátské země, aby se usnadnila příprava opatření; (17) vzhledem k tomu, že provádění opatření stanovených v tomto nařízení napomůže dosáhnout cílů Společenství; že pro přijetí tohoto nařízení nestanoví Smlouva jiné pra- vomoci než pravomoci uvedené v článku 308, (11) vzhledem k tomu, že odstavec 17 závěrů ze zasedání Evropské rady v Lucemburku ve dnech 12. a 13. pro- since 1997 stanoví, že finanční podpora zemím, které se účastní procesu rozšiřování, by měla být z hlediska rozdě- lení založena na zásadě stejného zacházení, bez ohledu na dobu přistoupení, přičemž se zvláštní pozornost bude věnovat zemím, jejichž potřeby jsou největší; PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Definice a cíl (12) vzhledem k tomu, že výše pomoci poskytované Společen- stvím z ISPA by měly být stanoveny za účelem posílení pákového účinku zdrojů, za účelem podpory spolufinan- cování a využití soukromých zdrojů financování a při zohlednění schopnosti opatření vytvářet podstatný čistý výnos; 1. Zřizuje se nástroj předvstupních strukturálních politik (dále jen „ISPA“). ISPA zajistí pomoc a přispěje k přípravě přistoupení následujících kandidátských zemí k Evropské unii: Bulharsko, Česká republika, Estonsko, Maďarsko, Litva, Lotyšsko, Polsko, Rumunsko, Sloven- sko a Slovinsko (dále jen „přijímající země“) v oblasti hospodářské a sociální soudržnosti ve vztahu k politikám v oblasti životního prostředí a dopravy v souladu s tímto nařízením. (13) vzhledem k tomu, že v souvislosti s pomocí Společenství musí být zajištěna maximální průhlednost při provádění finanční pomoci a že se musí dodržovat přísná kontrola při využívání rozpočtových položek; 2. Pomoc Společenství poskytovaná z ISPA přispěje k dosažení cílů stanovených v přístupovém partnerství pro každou přijímající zemi a odpovídajících vnitrostátních programech pro zlepšení životního prostředí a dopravní infrastruktury. (14) vzhledem k tomu, že je v zájmu řádné správy pomoci Spo- lečenství poskytované z ISPA nezbytné stanovit účinné metody posuzování, monitorování, hodnocení a kontroly operací, a tedy upravit zásady, kterými se bude řídit hod- nocení, povahu a pravidla monitorování a opatření, která mají být přijímána v případě nesrovnalostí nebo nedodr- žení podmínek stanovených při poskytnutí pomoci z ISPA; Článek 2 Opatření způsobilá pro pomoc 1. Pomoc Společenství financovaná z ISPA zahrnuje projekty, technicky a finančně nezávislé etapy projektů, skupiny projektů (1) Úř. věst. L 228, 9. 9. 1996, s. 1. (2) Úř. věst. L 139, 11. 5. 1998, s. 1. 256 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 31 nebo soustavy projektů v oblasti životního prostředí či dopravy (dále jen „opatření“). Etapa projektu může také zahrnovat předběžné studie, studie proveditelnosti nebo technické studie nezbytné pro uskutečnění projektu. ii) opatření a studie, které přispívají k posouzení, monitoro- vání, vyhodnocení a kontrole projektů a k posílení a zajiš- tění koordinace a spojitosti projektů s přístupovým part- nerstvím, a iii) opatření a studie, které zajistí efektivní řízení projektů a jejich provádění a které umožní přijmout nezbytné úpravy. 2. Společenství poskytuje pomoc z ISPA s přihlédnutím k cílům uvedených v článku 1 pro a) opatření v oblasti životního prostředí umožňující přijímajícím zemím dosáhnout shody s požadavky acquis communautaire v oblasti životního prostředí a s cíli přístupového partnerství; b) opatření v oblasti dopravní infrastruktury, která podporují trvale udržitelnou mobilitu, a zejména opatření, která vytvářejí projekty společného zájmu založené na kritériích rozhodnutí č. 1692/96/ES, a opatření, která umožňují přijímajícím zemím dosáhnout cílů přístupového partnerství; toto zahrnuje pro- pojení a interoperabilitu vnitrostátních sítí mezi sebou a s transevropskými sítěmi, včetně přístupu k těmto sítím. Opatření musí mít dostatečný rozsah k tomu, aby měla významný dopad na oblast ochrany životního prostředí nebo na zdokona- lení dopravní infrastruktury. Celkové náklady na jednotlivá opatření nemohou být v zásadě nižší než 5 milionů eur. V řádně odůvodněných případech a při zvážení zvláštních okolností mohou být celkové náklady na opatření nižší než 5 milionů eur. 3. Je zajištěna rovnováha mezi opatřeními v oblasti životního prostředí a opatřeními vztahujícími se k dopravní infrastruktuře. 4. Pomoc může být též poskytnuta pro Článek 3 Finanční prostředky Pomoc Společenství z ISPA je poskytována v období let 2000 až 2006. Roční rozpočtové položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančních výhledů. Článek 4 Rozdělování Rozdělování celkové pomoci Společenství z ISPA mezi přijímající země uskutečňuje Komise postupem podle článku 14 na základě kritérií počtu obyvatel, HDP na obyvatele ve vztahu k paritě kupní síly a rozlohy státu. Toto rozdělení může být upraveno s ohledem na výkony jednotlivých přijímajících zemí při provádění opatření ISPA v předchozích letech. Náležitě se také zohlední příslušné nedostatky jednotlivých zemí v infrastruktuře životního prostředí a dopravy. a) předběžné studie vztahující se k opatřením způsobilým pro pomoc včetně těch, jež jsou nezbytné pro jejich provádění, a Článek 5 b) opatření technické podpory, včetně informačních a propagač- ních akcí, zejména i) horizontální opatření, jako např. srovnávací studie na posouzení důsledků pomoci Společenství; Slučitelnost s politikami Společenství 1. Opatření financovaná Společenstvím z ISPA musí být v sou- ladu s ustanoveními evropských dohod, včetně prováděcích pra- videl pro použití ustanovení o státní podpoře, a přispívat k usku- tečňování politik Společenství, obzvláště politik týkajících se ochrany a zlepšení životního prostředí, dopravních sítí a transev- ropských sítí. 11/sv. 31 CS Úřední věstník Evropské unie 257 2. Komise zajistí koordinaci a spojitost mezi opatřeními podnik- nutými podle tohoto nařízení a opatřeními prováděnými na základě jiných příspěvků z rozpočtu Společenství, včetně příspěvků z iniciativ Společenství pro přeshraniční mezinárodní či meziregionální spolupráci, z operací Evropské investiční banky prostřednictvím podniknutých (EIB), předvstupního mechanismu, jakož i prostřednictvím dalších finančních nástrojů Společenství, a informuje výbor zřízený člán- kem 14 tohoto nařízení. opatření včetně 3. Opatření, která přinášejí zisky v souladu s odst. 2 písm. b), se týkají a) infrastruktur, jejichž využití zahrnuje poplatky hrazené uživa- teli; b) produktivních investic v oblasti životního prostředí. 3. Komise usiluje o koordinaci a souvislost mezi opatřeními pro- váděnými v přijímajících zemích podle tohoto nařízení a opera- cemi Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD), Světové banky a dalších podobných finančních institucí a informuje výbor zřízený článkem 14 tohoto nařízení. 4. Předběžné studie a opatření technické podpory mohou být ve výjimečných případech financovány až do 100 % celkových nákladů. Celkové výdaje uskutečněné z podnětu Komise nebo na její účet podle tohoto odstavce nesmějí překročit 2 % celkového přídělu do ISPA. Článek 6 Formy a výše pomoci Článek 7 1. Pomoc Společenství z ISPA může mít formu nenávratné přímé pomoci, návratné pomoci nebo jakoukoliv jinou formu. Posouzení a schvalování opatření Pomoc navrácená řídícímu orgánu nebo jinému veřejnému orgánu je znovu použita pro stejné účely. 1. Komise přijme postupem podle článku 14 rozhodnutí o opatřeních financovaných z ISPA. 2. Přijímající země předloží Komisi žádosti o pomoc. Komise však může poskytnout pomoc podle čl. 2 odst. 4 z vlastního pod- nětu, převažuje-li zájem Společenství. 2. Výše pomoci poskytovaná Společenstvím z ISPA může dosa- hovat až 75 % veřejných výdajů nebo výdajů jim rovnocenných, včetně výdajů subjektů, jejichž činnosti jsou prováděny ve správ- ním či právním rámci, na základě čehož se posuzují jako rovno- cenné veřejným subjektům. Komise může postupem podle článku 14 rozhodnout o zvýšení až na 85 % zejména v případech, kdy dojde k závěru, že výše přesahující 75 % je nezbytná pro uskutečňování projektů, jež jsou základem pro dosažení obec- ných cílů ISPA. 3. Žádosti obsahují a) informace stanovené v příloze I; S výjimkou návratné pomoci či v případech zásadního zájmu Společenství je výše pomoci snížena při zohlednění a) dostupnosti spolufinancování, b) schopnosti opatření přinášet zisky a b) veškeré významné informace prokazující, že opatření jsou v souladu s tímto nařízením a s kritérii stanovenými v příloze II, a zejména, že existují střednědobé ekonomické a sociální výhody odpovídající vynaloženým prostředkům. 4. Po obdržení žádosti o pomoc a před schválením opatření pro- vede Komise podrobné posouzení, aby zjistila, zda je opatření v souladu s kritérii uvedenými v příloze II. c) vhodného uplatnění zásady „znečišťovatel platí“. 5. Rozhodnutí Komise, jimiž se schvalují opatření, stanoví částku finanční pomoci a finanční plán spolu s ustanoveními a podmín- kami nezbytnými pro provádění opatření. 258 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 31 6. Kombinovaná pomoc z ISPA a další podpora Společenství pro opatření nesmí přesáhnout 90 % celkových výdajů na dané opatření. Komise může přijmout podrobná pravidla pro platby postupem podle článku 14. 7. Komise přijme obecná pravidla pro určení způsobilosti výdajů postupem podle článku 14. 4. Podrobnosti o platebním mechanismu budou stanovena ve finančním protokolu sjednaném s každou jednotlivou přijímající zemí. Článek 8 Závazky a platby Článek 9 Řízení a kontrola 1. Komise vyžaduje od přijímajících zemí, 1. Komise provádí výdaje z ISPA v souladu s finančním nařízením o souhrnném rozpočtu Evropských společenství na základě finančního protokolu, který bude vypracován mezi Komisí a přijímající zemí. a) aby od 1. ledna 2000, ale ne později než 1. ledna 2002, zavedly systémy řízení a kontroly, které zajistí Roční rozpočtové položky ve vztahu k poskytované pomoci jsou však uskutečňovány jedním z těchto dvou způsobů: a) závazky ve vztahu k opatřením uvedeným v čl. 2 odst. 2 v délce dvou a více let jsou zpravidla a s výhradou písmene b) uskutečňovány v ročních splátkách. Závazky vztahující se k první roční splátce jsou učiněny, jak- mile je vypracován finanční protokol. Závazky vztahující se k následným ročním splátkám jsou založeny na původním nebo přehodnoceném finančním plánu pro opatření a v zásadě jsou poskytovány na počátku každého rozpočtového roku a nejpozději do 1. dubna daného roku v souladu s prognózou výdajů na daný rok. b) v případě opatření, jejichž délka trvání nepřesáhne dva roky nebo pro něž pomoc Společenství nepřesáhne 20 milionů eur, se může uskutečnit první závazek ve výši až do 80 % posky- jakmile je vypracován finanční protokol. tované pomoci, Závazek ke zbylé části je učiněn v návaznosti na stavu pro- vádění opatření. 2. S výjimkou řádně odůvodněných případů je pomoc poskyto- vaná na opatření zrušena, pokud ve smluvně stanoveném období nezapočnou podstatné práce. i) řádné provádění pomoci poskytované podle tohoto nařízení v souladu se zásadami řádného finančního řízení, ii) oddělení funkcí řízení a kontroly, iii) aby prohlášení o výdajích předkládaná Komisi byla přesná a vycházela ze systému účetnictví založeného na podkla- dech, jež lze ověřit; b) aby pravidelně prověřovaly, že opatření financovaná Spole- čenstvím byla řádně provedena; c) aby předcházely nesrovnalostem a přijímaly opatření, která jim zabraňují; d) aby nahradily veškeré ztráty způsobené nesrovnalostí či nedbalostí. 2. Aniž jsou dotčeny kontroly prováděné přijímajícími zeměmi, mohou Komise a Účetní dvůr prostřednictvím svých zaměst- nanců nebo zplnomocněných zástupců provádět technické či finanční kontroly na místě, včetně namátkových kontrol a závě- rečných auditů. 3. Platby finanční pomoci pro opatření mohou mít formu záloh nebo okamžitých plateb nebo plateb zůstatků s ohledem na potvrzené a skutečně zaplacené výdaje. 3. Podrobná prováděcí pravidla k zásadám uvedeným v odstav- cích 1 a 2 budou obsažena ve finančním protokolu spolu s úpra- vou spolupráce a koordinace v oblasti programování a metodiky kontrol mezi Komisí a přijímající zemí. Komise informuje výbor zřízený článkem 14 tohoto nařízení. 11/sv. 31 CS Úřední věstník Evropské unie 259 4. Finanční protokol rovněž obsahuje ustanovení o snížení, poza- stavení či zrušení pomoci, pokud provádění opatření neodůvod- ňuje zčásti či zcela přidělenou pomoc. Komise zajistí, že přijímající země budou pravidelně informovány o činnosti ISPA. 5. Při provádění tohoto nařízení Komise zajistí, aby byly dodr- žovány zásady řádného finančního řízení, se zvláštním ohledem na prvky uvedené v příloze III. Článek 13 Informace a propagace Článek 10 Použití eura 1. Přijímající země odpovědné za provádění opatření, na které Společenství poskytlo finanční pomoc z ISPA, zaručí, že opatřením bude zajištěna odpovídající propagace s ohledem na to, 1. Částky v žádostech o pomoc a v odpovídajícím finančním plánu jsou uváděny v eurech. a) aby byla široká veřejnost informována o úloze, kterou hraje Společenství ve vztahu k opatřením; 2. Částky pomoci a finanční plány schválené Komisí jsou uvá- děny v eurech. b) aby případní příjemci pomoci a profesní organizace byli infor- mováni o možnostech, které jim tato opatření skýtají. 3. Prohlášení o výdajích na podporu odpovídajících žádostí o platbu jsou uvedena v eurech. 4. Platby finanční pomoci ze strany Komise jsou vypláceny v eurech orgánu určenému přijímající zemí pro příjem těchto pla- teb. Přijímající země především zajistí, aby byly instalovány dobře viditelné panely opatřené symbolem Společenství se sdělením, že daná opatření jsou spolufinancována Společenstvím a že se zástupci orgánů Společenství řádně účastní nejdůležitějších veřejných činností spojených s pomocí poskytovanou Společen- stvím z ISPA. Článek 11 Každoročně informují Komisi o přijatých iniciativách podle tohoto odstavce. Monitorování a následné hodnocení 2. Komise přijme podrobná pravidla týkající se informací a pro- pagace postupem podle článku 14. Přijímající země a Komise zajistí, že provádění opatření podle tohoto nařízení bude monitorováno a hodnoceno v souladu s přílohou IV. O těchto pravidlech uvědomí Evropský parlament a zveřejní je v Úředním věstníku Evropských společenství. Článek 12 Výroční zpráva Článek 14 Výbor Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů výroční zprávu o pomoci Společenství poskytované z ISPA. Výroční zpráva obsahuje informace stanovené v příloze V. 1. Komisi je nápomocen řídící výbor (dále jen „výbor“) složený ze zástupců členských států, kterámu předsedá zástupce Komise. Evropská investiční banka jmenuje svého zástupce bez hlaso- vacího práva. Evropský parlament vydá stanovisko ke zprávě do tří měsíců. jakým bylo stanovisko Komise podá zprávu o způsobu, zohledněno. 2. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k návrhu ve lhůtě, kterou 260 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 31 může předseda stanovit podle naléhavosti věci. Stanovisko se přijímá většinou stanovenou v čl. 205 odst. 2 Smlouvy pro přijímání rozhodnutí, která má Rada přijímat na návrh Komise. Hlasům zástupců členských států ve výboru je přidělena váha sta- novená v uvedeném článku. Předseda nehlasuje. z důvodu přistoupení kandidátské země k Evropské unii, budou přerozděleny dalším kandidátským zemím uvedeným v čl. 1 odst. 1. Přerozdělení vychází z potřeb a možností kandidátských zemí přijmout pomoc a z kritérií stanovených v článku 4. 3. a) Komise přijme opatření, která jsou okamžitě použitelná. Rada přijme kvalifikovanou většinou na návrh Komise rozhodnutí, které nastíní obecný přístup k přerozdělování. b) Pokud však tato opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru, sdělí je Komise neprodleně Radě. V tomto případě Na základě rozhodnutí Rady uvedeného ve druhém pododstavci rozhodne Komise o přerozdělení dostupných prostředků mezi ostatní příjemce postupem podle článku 14. — může Komise odložit použitelnost opatření, o kterých rozhodla, na dobu, která bude upřesněna v každém aktu přijatém Radou, ale která v žádném případě nesmí přesáhnout tři měsíce ode dne tohoto sdělení, Článek 16 — Rada může kvalifikovanou většinou ve lhůtě stanovené v předchozí odrážce přijmout jiné rozhodnutí. Závěrečná a přechodná ustanovení 4. Výbor může posuzovat jakoukoli otázku vztahující se k pro- vádění tohoto nařízení, kterou mu předloží předseda, včetně otá- zek předložených na žádost zástupce členského státu. 5. Výbor přijme kvalifikovanou většinou svůj jednací řád. Rada na návrh Komise postupem stanoveným v článku 308 Smlouvy přezkoumá toto nařízení do 31. prosince 2006. Článek 15 Přerozdělení prostředků Článek 17 Vstup v platnost Přistoupením k Evropské unii pozbývá země nárok na podporu podle tohoto nařízení. Prostředky, které budou uvolněny Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Lucemburku dne 21. června 1999. Za Radu předseda G. VERHEUGEN 11/sv. 31 CS Úřední věstník Evropské unie 261 PŘÍLOHA I Obsah žádostí (čl. 7 odst. 3 písm. a)) Žádost musí obsahovat tyto informace: 1. název subjektu odpovědného za provedení, povahu opatření a jeho popis; 2. náklady a umístění opatření, podle možnosti také uvedení vzájemného propojení a interoperability opatření umístěných na stejné dopravní ose; 3. harmonogram provedení prací; 4. analýzu nákladů a zisku, včetně kvantifikace přímého a nepřímého dopadu na zaměstnanost, je-li kvantifikace možná; 5. posouzení vlivu na životní prostředí, jež je podobné posouzení uvedenému ve směrnici Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (1); 6. informace o souladu se soutěžním právem a souladu s pravidly pro veřejné zakázky; 7. finanční plán, kde je to možné včetně informací o ekonomické životaschopnosti opatření, a celkové financování, jež přijímající země požaduje z ISPA, EIB včetně jeho předvstupního mechanismu, jakož i z dalších zdrojů Společenství nebo členských států, od EBRD a od Světové banky; 8. slučitelnost opatření s politikami Společenství; 9. informace o ustanoveních, jež zajišťují efektivní využití a údržbu zařízení; 10. informaci (o opatřeních v oblasti životního prostředí) o místě a prioritě opatření v rámci vnitrostátní strategie životního prostředí, které jsou uvedeny ve vnitrostátním programu pro přijetí acquis communautaire; 11. informaci (o opatřeních v oblasti dopravy) o vnitrostátní strategii rozvoje dopravy a místě a prioritě opatření v rámci této strategie, včetně úrovně shody s pokyny pro transevropské sítě a panevropskou dopravní politiku. (1) Úř. věst. L 175, 5. 7. 1985, s. 40. Směrnice ve znění směrnice 97/11/ES (Úř. věst. L 73, 14. 3. 1997, s. 5). 262 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 31 PŘÍLOHA II Posouzení opatření (čl. 7 odst. 3 písm. b) a odst. 4) A. Při posuzování opatření jsou použita následující kritéria pro zajištění jejich vysoké kvality v souladu s článkem 2: 1. jejich ekonomické a sociální výhody, včetně jejich možnosti pákového účinku soukromého financování, jež budou srovnatelné s použitými zdroji; vyhodnocení bude provedeno na základě analýzy nákladů a zisku; 2. plán zajištění efektivního řízení realizace opatření; 3. priority stanovené přístupovým partnerstvím pro dotčené oblasti; 4. přínos pro životní prostředí, který mají opatření pro provádění politiky Společenství, a výsledky posouzení vlivu na životní prostředí, jež je uvedeno v příloze I; 5. přínos opatření pro transevropské sítě a pro společnou dopravní politiku; 6. vytvoření vhodného poměru mezi oblastmi životního prostředí a dopravní infrastruktury; 7. zvážení možných alternativních forem financování, jež jsou zmíněny v článku 6. B. Komise může podle svého uvážení vyzvat EIB, EBRD a Světovou banku, aby se zapojily do posuzování opatření. Komise má za úkol přezkoumat žádosti o pomoc, obzvláště prověřit, zda administrativní a finanční mechanismy odpovídají účinnému provádění opatření. C. Komise je příslušná k použití odpovídajících kvantifikačních ukazatelů pro posouzení opatření, aby stanovila jejich předběžný dopad ve smyslu cílů tohoto nařízení. Přijímající země poskytnou veškeré nezbytné informace, jež jsou uvedeny v příloze I, včetně výsledků jejich studií proveditelnosti a posouzení a uvedou neuskutečněné alternativy a koordinaci opatření obecného zájmu, jež se nacházejí na stejné dopravní cestě, aby bylo toto posouzení co nejefektivnější. 11/sv. 31 CS Úřední věstník Evropské unie 263 PŘÍLOHA III Finanční řízení a kontrola (čl. 9 odst. 5) 1. V každé přijímající zemi je jmenován ústřední subjekt, jehož prostřednictvím procházejí prostředky Společenství poskytované z ISPA. Vedoucí tohoto subjektu je celkově odpovědný za správu prostředků v rámci dotyčné přijímající země. 2. Systémy řízení a kontroly přijímajících zemí stanoví dostatečnou pomůcku pro audit se zaměřením na finanční toky, aby bylo možno zejména — srovnat ověřené souhrnné účty předložené Komisi s účetními záznamy a podpůrnými dokumenty na různých úrovních správy, — ověřit převody prostředků ze Společenství a z dalších zdrojů, — přezkoumat na různých úrovních správy technické a finanční plány projektu, zprávy o pokroku, postupy při veřejných nabídkových soutěžích a postupy uzavírání smluv. 3. Postup, který je třeba dodržovat při zadávání zakázek na práce, dodávky či služby, je blíže určen ve finančním protokolu a je v souladu s klíčovými zásadami uvedenými v hlavě IX finančního nařízení, a zejména — opatření obsažená ve finančním protokolu provádí přijímající země v úzké spolupráci s Komisí, která si ponechá odpovědnost za využívání prostředků, — Komise v úzké spolupráci s přijímající zemí zajistí, že účastníci výběrového řízení soutěží při stejných podmínkách, že nedochází k žádné diskriminaci a že vybraná nabídka je z ekonomického hlediska nejvýhodnější. V souladu s článkem 12 nařízení Rady (ES) č. 1266/1999 však mohou být prostředky předmětem rozšířeného decentralizovaného řízení, zejména pokud jde o předběžné schválení vypsání soutěže, vyhodnocení nabídek, udělení zakázek a finančního řízení Komisí. Tato ustanovení, zohledňovat jejich kvantitativní a kvalitativní hlediska finančního řízení a jejich možnosti finanční kontroly. jež budou uvedena ve finančním protokolu uzavřeném s přijímajícími zeměmi, budou 4. V souladu s mezinárodně přijatými normami pro audit provádějí příslušné vnitrostátní orgány finanční kontroly náležité vnitřní a vnější finanční kontroly. Za účelem toho, aby mohly zmíněné orgány vykonávat tuto funkci, musí být nezávislé. Komisi je každým rokem zasílán plán auditu a shrnutí závěrů z provedených auditů. Auditorské zprávy budou Komisi k dispozici. Komise a přijímající země spolupracují za účelem koordinace programů a způsobů, jež se týkají auditu, aby se co nejvíce zvýšila jejich využitelnost. Přijímající země zajistí, že pracovníci Komise nebo jejich zplnomocnění zástupci budou mít při provádění kontroly právo kontrolovat na místě veškeré relevantní dokumenty a účty vztahující se k položkám financovaným na základě finančního protokolu. Přijímající země napomáhají Účetnímu dvoru při provádění auditů vztahujících se k využití prostředků poskytnutých z ISPA. Odpovědné orgány uchovávají a mají k dispozici veškeré podpůrné dokumenty týkající se výdajů na jakýkoli projekt po dobu pěti let následujících po poslední platbě na projekt. 264 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 31 5. Finanční protokol uzavřený s každou přijímající zemí obsahuje tato ustanovení pro finanční opravy: Jestliže se provádění opatření jeví tak, že neodůvodňuje částečně či celkově přidělenou pomoc, provede Komise příslušné přezkoumání případu, zejména si vyžádá od přijímající země předložení vysvětlení ve stanovené lhůtě a nápravu nesrovnalostí. V návaznosti na přezkoumání uvedeném v odstavci 1 může Komise snížit, dočasně pozastavit či zrušit pomoc týkající se daných opatření, pokud při přezkoumání zjistí nesrovnalost, nevhodnou kombinaci prostředků či pokud nebude splněna jedna z podmínek rozhodnutí o poskytnutí pomoci, a zejména pokud dojde k podstatné změně, jež ovlivní povahu nebo podmínky provádění opatření, které nebyly Komisí schváleny. Jakékoliv snížení či zrušení pomoci je spojeno se vznikem nároku na vrácení vyplacených částek. Pokud se Komise domnívá, že nesrovnalost nebyla odstraněna a že celá akce či její část neodůvodňuje celkovou poskytnutou pomoc či její část, provede Komise vhodné přezkoumání případu a bude od přijímající země vyžadovat ve stanovené lhůtě předložení vysvětlení. Po přezkoumání, pokud nebyla ze strany přijímající země přijata žádná nápravná opatření, může Komise a) snížit nebo zrušit zálohy; b) zrušit celou pomoc poskytovanou na dané opatření či její část. Komise určí částku k nápravě, přičemž bere ohled na povahu nesrovnalnosti a rozsah nedostatků v systémech řízení a kontroly. Jakákoli částka, která byla neoprávněně vyplacena, musí být Komisi nahrazena. K této částce se připočítává úrok z prodlení v souladu s úpravou, kterou přijme Komise. 11/sv. 31 CS Úřední věstník Evropské unie 265 PŘÍLOHA IV Monitorování a dodatečné vyhodnocení (článek 11) A. Monitorování se provádí na základě vzájemnou dohodou stanovených postupů pro vypracování zpráv, namátkových kontrol a zřízení ad hoc výborů. Provádí se odkazem na fyzické a finanční ukazatele. Ukazatele se budou týkat specifické povahy projektu a jeho cílů. Budou sestaveny takovým způsobem, aby dokumentovaly úroveň dosaženou v opatření ve vztahu k plánu a cílům, které byly původně vytyčeny, jakož i dosažený pokrok v řízení a související problémy. B. Tyto výbory jsou zřízeny na základě dohody mezi dotyčnou přijímající zemí a Komisí. Ve výborech budou zastoupeny orgány nebo subjekty jmenované přijímající zemí, Komisí a tam, kde je to vhodné, i EIB. Jsou-li k uskutečňování projektu příslušné regionální a místní orgány a soukromé podniky a jsou-li přímo zapojeny do projektu, budou rovněž zastoupeny v těchto výborech. C. Orgán nebo subjekt odpovědný za opatření předloží Komisi zprávy o pokroku do tří měsíců od konce každého roku provádění. D. Na základě výsledků monitorování, s přihlédnutím k vysvětlením monitorovacího výboru, upraví Komise částky a podmínky původně schválené pro poskytování pomoci, jakož i stanovený finanční plán, a to na základě návrhu přijímající země, bude-li toto nezbytné. Pro uvedené úpravy stanoví Komise vhodná opatření, přičemž je rozlišuje podle jejich povahy a důležitosti. E. Orgán nebo subjekt odpovědný za opatření předloží Komisi závěrečnou zprávu do šesti měsíců od ukončení opatření či etapy projektu. Závěrečná zpráva bude obsahovat 1. popis provedených prací, spolu s fyzickými ukazateli, kvantifikátory výdajů podle kategorií práce, a přijatá opatření ve vztahu ke specifickým doložkám obsaženým v rozhodnutí o poskytnutí pomoci; 2. potvrzení o shodě prací s rozhodnutím o poskytnutí pomoci; 3. první posouzení rozsahu, ve kterém bylo dosaženo očekávaných výsledků, včetně a) dne, od kterého bylo opatření skutečně prováděno; b) uvedení způsobu, jakým bude opatření řízeno po dokončení; c) případně potvrzení finančních předpokladů, zejména provozních nákladů a předpokládaných zisků; d) potvrzení sociálně ekonomických předpovědí, zejména předpokládaných nákladů a zisků; e) uvedení přijatých akcí na zajištění ochrany životního prostředí a jejich náklady. 4. informace týkající se propagačních akcí. 266 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 31 F. Dodatečné vyhodnocení zahrnuje využití zdrojů, efektivitu a účinnost pomoci a její dopad. Také zahrnuje faktory přispívající k úspěchu či nezdaru provádění opatření, jakož i dosažené výsledky. Po dokončení opatření tudíž Komise spolu s přijímajícími zeměmi vyhodnotí způsob, jakým byla opatření uskutečněna, včetně efektivního a účinného využití prostředků. Ve vyhodnocení bude také zahrnut konkrétní dopad jejich provádění, aby bylo možno posoudit, zda bylo dosaženo původních cílů. Toto vyhodnocení bude mimo jiné zaměřeno na přínos opatření k provádění politik Společenství v oblasti životního prostředí nebo na přínos pro transevropské sítě a společné dopravní politiky a také zhodnotí dopad opatření na životní prostředí. G. V zájmu dosažení co nejvyšší účinnosti pomoci poskytované Společenstvím z ISPA Komise zajistí, že při spravování ISPA bude věnována zvláštní pozornost průhlednosti řízení. H. Podrobná pravidla monitorování a hodnocení jsou blíže určena v rozhodnutí Komise pro schvalování opatření. 11/sv. 31 CS Úřední věstník Evropské unie 267 PŘÍLOHA V Výroční zpráva Komise (článek 12) Výroční zpráva obsahuje tyto údaje: 1. finanční pomoc vyčleněnou a vyplacenou Společenstvím z ISPA s ročním rozpisem provedeným přijímající zemí podle typu projektu (životní prostředí či doprava); 2. přínos, který měla pomoc Společenství z ISPA pro úsilí přijímajících zemí provádět politiku Společenství v oblasti životního prostředí a posílit transevropské sítě dopravní infrastruktury; poměr opatření v oblasti životního prostředí a dopravní infrastruktury; 3. 4. vyhodnocení slučitelnosti akcí pomoci Společenství z ISPA s politikami Společenství, včetně politiky v oblasti ochrany životního prostředí, dopravy, soutěže a zadávání veřejných zakázek; opatření přijatá pro zajištění koordinace a spojitosti mezi opatřeními financovanými prostřednictvím ISPA a opatřeními financovanými z rozpočtu Společenství, EIB a dalších finančních nástrojů Společenství; 5. investiční úsilí přijímajících zemí v oblasti ochrany životního prostředí a dopravní infrastruktury; 6. financované přípravné studie a opatření technické podpory; 7. výsledky posouzení, monitorování a vyhodnocení opatření, včetně údajů o veškerých úpravách opatření v souladu s výsledky posouzení, monitorování a vyhodnocení; 8. přínos EIB pro vyhodnocení opatření; 9. shrnutí údajů o výsledcích provedených kontrol, o zjištěných nesrovnalostech a o probíhajících správních a právních řízeních; 10. informace o propagačních akcích


title: Verordening (EG) nr. 1262/1999 van het Europees Parlement en de Raad van 21 juni 1999 betreffende het Europees Sociaal Fonds

eurovoc_concepts:
European Social Fund
employment policy
fight against unemployment
gender equality
social integration
sustainable development

text: L 161/48 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 26. 6. 1999 VERORDENING (EG) Nr. 1262/1999 VAN HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD van 21 juni 1999 betreffende het Europees Sociaal Fonds HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, en met name op artikel 148, Gezien het voorstel van de Commissie (1), Gezien het advies van het Economisch en Sociaal Comite´ (2), Gezien het advies van het Comite´ van de Regio’s (3), Volgens de procedure van artikel 251 van het Ver- drag (4), (1) Overwegende dat Verordening (EG) nr. 1260/ 1999 van de Raad van 21 juni 1999 houdende algemene bepalingen inzake de Structuurfond- sen (5) in de plaats komt van Verordening (EEG) nr. 2052/88 (6) en Verordening (EEG) nr. 4253/ 88 (7); dat het ook nodig is Verordening (EEG) nr. 4255/88 van de Raad van 19 december 1988 tot vaststelling van bepalingen voor de uitvoering van Verordening (EEG) nr. 2052/88 met betrek- king tot het Europees Sociaal Fonds (8), te ver- vangen; (1) PB C 176 van 9. 6. 1998, blz. 39, en PB C 74 van 18. 3. 1999, blz. 7. (2) PB C 407 van 28. 12. 1998, blz. 74. (3) PB C 51 van 22. 2. 1999, blz. 48. (4) Advies van het Europees Parlement van 19 november 1998 (PB C 379 van 7. 12. 1998, blz. 186), gemeenschap- pelijk standpunt van de Raad van 14 april 1999 (PB C 134 van 14. 5. 1999, blz. 9) en besluit van het Europees Parlement van 6 mei 1999 (nog niet verschenen in het Publicatieblad). (5) Zie bladzijde 1 van het Publicatieblad. (6) PB L 185 van 15. 7. 1988, blz. 9. Verordening laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 3193/94 (PB L 337 van 24. 12. 1994, blz. 11). (7) PB L 374 van 31. 12. 1988, blz. 1. Verordening laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 3193/94. (8) PB L 374 van 31. 12. 1988, blz. 21. Verordening laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2084/93 (PB L 193 van 31. 7. 1993, blz. 39). (2) Overwegende dat Verordening (EG) nr. 1260/ 1999 de algemene regels voor de Structuurfond- sen in hun geheel vaststelt en dat het nodig is de voor steun in aanmerking komende activiteiten vast te stellen die het Europees Sociaal Fonds (hierna „het Fonds”te noemen) kan financieren uit hoofde van de in artikel 1, eerste alinea, van die verordening bedoelde doelstellingen 1, 2 en 3 (hierna „de doelstellingen 1, 2 en 3” te noemen), in het kader van het communautair initiatief ter bestrijding van alle vormen van discriminatie en ongelijke behandeling met betrekking tot de arbeidsmarkt, alsmede in het kader van innove- rende acties en technische hulp; (3) Overwegende dat het nodig is de opdracht van het Fonds te omschrijven ten aanzien van de in het Verdrag voorgeschreven taken en in de con- text van de door de Gemeenschap overeengeko- men prioriteiten op het gebied van de ontwikke- ling van menselijke hulpbronnen en van de werk- gelegenheid; (4) Overwegende dat de conclusies van de Europese Raad van Amsterdam in juni 1997 en diens reso- lutie over groei en werkgelegenheid van 16 juni 1997 (9) de aanzet hebben gegeven tot de uitvoe- ring van de Europese werkgelegenheidsstrategie en de jaarlijkse werkgelegenheidsrichtsnoeren, alsmede tot de vaststelling van nationale actie- plannen voor de werkgelegenheid; (5) Overwegende dat het nodig is de werkingssfeer van het Fonds opnieuw vast te stellen, met name als gevolg van de herstructurering en vereenvou- diging van de doelstellingen van de Structuur- fondsen, teneinde de Europese werkgelegenheids- strategie en de daarmee verband houdende natio- nale actieplannen voor de werkgelegenheid te ondersteunen; (6) Overwegende dat het nodig is een gemeenschap- pelijk kader voor de bijstandsverlening uit het Fonds in het kader van de drie doelstellingen van de Structuurfondsen vast te stellen om op die manier de onderlinge samenhang en complemen- tariteit van de acties uit hoofde van deze doelstel- lingen te garanderen, teneinde de werking van de te verbeteren en de menselijke arbeidsmarkt hulpbronnen te ontwikkelen; (9) PB C 236 van 2. 8. 1997, blz. 3. 26. 6. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 161/49 (7) Overwegende dat de lidstaten en de Commissie ervoor zorgen dat de programmering en de uit- voering van de door het Fonds in de context van alle doelstellingen gefinancierde acties bijdragen tot de bevordering van gelijke kansen voor vrou- wen en mannen en tot het behoud van arbeids- plaatsen voor en de integratie van kansarme groepen en personen op de arbeidsmarkt; (8) Overwegende dat de lidstaten en de Commissie er eveneens voor zorgen dat bij de uitvoering van de door het Fonds gefinancierde acties naar behoren rekening wordt gehouden met de sociale dimensie van de informatiemaatschappij en het werkgelegenheidsaspect daarvan; (9) Overwegende dat ervoor moet worden gezorgd dat de activiteiten in verband met de industrie¨le aanpassing tegemoet komen aan de algemene behoeften van werknemers, die voortvloeien uit actuele of voorzienbare economische veranderin- gen en veranderingen in de productiesystemen, en dat zij niet worden opgezet ten behoeve van e´e´n enkele onderneming of een bepaalde bedrijfs- tak; dat bijzondere aandacht moet worden besteed aan kleine en middelgrote ondernemin- gen, aan een grotere toegankelijkheid van oplei- dingen en aan de verbetering van de organisatie van het werk; (10) Overwegende dat ervoor moet worden gezorgd dat het Fonds de werkgelegenheid en de beroeps- kwalificaties blijft verbeteren door het steunen van activiteiten op het gebied van anticipatie — voorzover mogelijk —, voorlichting, de ontwik- keling van netwerken en opleiding in de gehele Gemeenschap en dat de gesteunde activiteiten daarom horizontaal moeten zijn en de gehele economie moeten bestrijken zonder dat a priori wordt verwezen naar specifieke industriee¨n of sectoren; acties (11) Overwegende dat de voor steun in aanmerking komende opnieuw moeten worden omschreven om de uitvoering van de beleidsdoel- einden, in het kader van alle doelstellingen waar- aan het Fonds bijdraagt, doeltreffender te maken; dat moet worden vastgesteld welke uitgaven in het kader van het partnerschap voor bijstand uit het Fonds in aanmerking komen; (12) Overwegende dat met name als gevolg van de nieuwe omschrijving van doelstelling 3, de inhoud van de plannen en de vormen van bij- standsverlening moeten worden aangevuld en gespecificeerd; (13) Overwegende dat bij de uitvoering van de bij- standsverlening uit het Fonds op alle niveaus rekening moet worden gehouden met de priori- teiten van het sociaal en werkgelegenheidsbeleid van de Gemeenschap en de prioriteiten van de nationale actieprogramma’s; (14) Overwegende dat er bepalingen kunnen worden opgenomen waardoor plaatselijke groeperingen, met inbegrip van niet-gouvernementele organisa- ties, op eenvoudige en snelle wijze toegang kun- nen krijgen tot bijstandsverlening uit het Fonds, zodat zij hun capaciteit tot het voeren van actie op dit gebied kunnen vergroten; (15) Overwegende dat de op initiatief van de Com- missie uitgevoerde maatregelen die van groot belang voor de Gemeenschap zijn, een belang- rijke rol moeten spelen bij de verwezenlijking van de algemene doelstellingen van de actie van zoals de Gemeenschap op structuurgebied, bedoeld in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1260/1999; dat dergelijke initiatieven in de eerste plaats de grensoverschrijdende samenwer- king en de vernieuwing van het beleid moeten bevorderen; (16) Overwegende dat het Fonds ook bijdraagt aan de ondersteuning van technische hulp, innoverende acties en voorbereidings-, toezicht- en evaluatie- maatregelen en controle, overeenkomstig de artikelen 22 en 23, van Verordening (EG) nr. 1260/1999; (17) Overwegende dat de bevoegdheden voor de aan- neming van de uitvoeringsbepalingen moeten worden vastgesteld en dat in bepaalde overgangs- bepalingen moet worden voorzien; (18) Overwegende dat Verordening (EEG) nr. 4255/ 88 moet worden ingetrokken, HEBBEN DE VOLGENDE VERORDENING VASTGE- STELD: Artikel 1 Taak In het kader van de bij artikel 148 van het Verdrag aan het Europees Sociaal Fonds (hierna „het Fonds” te noemen) opgedragen taak, alsmede van de taken die de Structuurfondsen uit hoofde van artikel 150 van het Verdrag en van Verordening (EG) nr. 1260/1999 zijn opgedragen, ondersteunt het Fonds maatregelen ter voorkoming van en bestrijding van werkloosheid en maatregelen inzake de ontwikkeling van menselijke hulpbronnen en de sociale integratie in de arbeids- markt ter bevordering van een hoog peil van werkgele- genheid, gelijke kansen voor mannen en vrouwen, duurzame ontwikkeling en economische en sociale samenhang. In het bijzonder draagt het Fonds bij aan acties die uit hoofde van de Europese werkgelegen- heidsstrategie en de jaarlijkse richtsnoeren voor de werkgelegenheid worden ondernomen. L 161/50 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 26. 6. 1999 Artikel 2 Werkingssfeer 1. Het Fonds zorgt voor de ondersteuning en de aanvulling van de activiteiten van de lidstaten op het gebied van de arbeidsmarkt en van de ontwikkeling van menselijke hulpbronnen op de volgende beleidster- reinen, in het bijzonder in het kader van hun meerja- rige nationale actieplannen voor de werkgelegenheid: a) ontwikkeling en bevordering van een actief arbeidsmarktbeleid ter bestrijding en voorkoming van werkloosheid, ter voorkoming van langdurige werkloosheid van vrouwen en van mannen, ter ver- gemakkelijking van de herintegratie van langdurig werklozen op de arbeidsmarkt en ter ondersteuning van de integratie in het beroepsleven van jongeren, herintreders en herintreedsters op de arbeidsmarkt; b) bevordering van gelijke kansen voor allen bij de toegang tot de arbeidsmarkt, met bijzondere aan- dacht voor degenen die met sociale uitsluiting wor- den bedreigd; e) specifieke maatregelen ter verbetering van de toe- gang tot en de participatie van vrouwen op de arbeidsmarkt, waaronder de verbetering van hun carrie`reperspectieven, hun toegang tot nieuwe arbeidsmogelijkheden en tot het ondernemerschap, en ter vermindering van de genderspecifieke verti- cale en horizontale scheiding van de arbeidsmarkt. In het kader van de in lid 1 genoemde beleidster- 2. reinen houdt het Fonds rekening met: a) de bevordering van plaatselijke werkgelegenheids- initiatieven, met name van territoriale werkgelegen- heidsafspraken; b) de sociale dimensie van de informatiemaatschappij en het werkgelegenheidsaspect daarvan, met name door het ontwikkelen van een beleid en program- ma’s om de sociale dimensie van de informatie- maatschappij en het werkgelegenheidsaspect daar- van te benutten en om te zorgen voor gelijke toe- gang tot de voorzieningen en de voordelen daar- van; c) bevordering en verbetering van deel van de mainstreaming. c) gelijke kansen voor vrouwen en mannen als onder- — opleiding — onderwijs en Artikel 3 — studie- en beroepskeuzevoorlichting Voor steun in aanmerking komende activiteiten als onderdeel van een beleid van levenslang leren om — de toegang tot en de integratie op de arbeids- markt te vergemakkelijken en te verbeteren, — de inzetbaarheid te verbeteren en in stand te houden, — de beroepsmobiliteit te bevorderen; 1. De financie¨le steun van het Fonds wordt vooral toegekend in de vorm van bijstand aan personen voor de volgende activiteiten ter ontwikkeling van de men- selijke hulpbronnen, die deel kunnen uitmaken van een op integratie in de arbeidsmarkt gerichte aanpak: a) onderwijsberoepsopleiding — met inbegrip van beroepsopleiding in het kader van de leerplicht —, leerlingwezen, vooropleiding, waaronder verwer- ving basisvaardigheden, beroepsrevalidatie, maatregelen ter bevordering van de inzetbaarheid voor de arbeidsmarkt, studie- en beroepskeuzevoorlichting en bijscholing; verbetering van en d) bevordering van goed geschoolde en opgeleide arbeidskrachten met een groot aanpassingsvermo- gen, van de innovatie en het aanpassingsvermogen wat de organisatie van het werk betreft, van de ontwikkeling van de ondernemingsgeest, van maat- regelen die het scheppen van arbeidsplaatsen verge- makkelijken en van de kwalificatie en de verster- king van het menselijk potentieel in onderzoek, wetenschap en technologie; b) werkgelegenheidssteun en steun voor zelfstandigen; c) op het gebied van onderzoek, wetenschap en tech- nologische ontwikkeling, post-doctorale opleiding en opleiding van managers en technici in onder- zoekinstellingen en ondernemingen; 26. 6. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 161/51 d) ontwikkeling van nieuwe bronnen van werkgele- genheid, o. a. in de sector van de sociale economie (derde stelsel). Artikel 4 Concentratie van de bijstandsverlening 2. Ter verbetering van de efficie¨ntie van de in lid 1 omschreven activiteiten kan tevens steun worden gege- ven voor de volgende maatregelen: a) structuren en stelsels: i) ontwikkeling en verbetering van de beroepsop- leiding, het onderwijs en het verwerven van kwalificaties, waaronder de opleiding van docenten, opleiders en overig personeel, en ver- betering van de toegang van de werknemers tot opleiding en kwalificaties; ii) modernisering en verbetering van de doeltref- fendheid van de diensten voor arbeidsvoorzie- ning; iii) totstandbrenging van banden tussen de arbeids- wereld en onderwijs-, opleidings- en onderzoek- instellingen; iv) ontwikkeling — voorzover mogelijk — van sys- temen voor prospectief onderzoek naar veran- deringen op het gebied van de werkgelegenheid en de ontwikkeling van vaardigheden, in het bijzonder in verband met nieuwe arbeidspatro- nen en nieuwe vormen van werkorganisatie, met inachtneming van de noodzaak om gezin en beroep te kunnen combineren en oudere werknemers in staat te stellen tot hun pensioen een bevredigende bezigheid uit te oefenen. De financiering van regelingen voor vervroegd pen- sioen is evenwel uitgesloten; b) begeleidende maatregelen: i) bijstand bij de verlening van diensten aan begunstigden, waaronder de verlening van zorg- voorzieningen voor zorgafhankelijken; ii) bevordering van de sociaal-pedagogische ont- wikkeling om de integratie in de arbeidsmarkt te vergemakkelijken; iii) bewustmaking, voorlichting en publiciteit. 3. Het Fonds kan activiteiten financieren overeen- komstig artikel 2, lid 4, tweede alinea, van Verorde- ning (EG) nr. 1260/1999. 1. Terdege rekening houdend met de met name in de nationale actieplannen voor de werkgelegenheid bepaalde nationale prioriteiten en met voorafgaande evaluaties, wordt een strategie uitgewerkt die alle betrokken beleidsterreinen omvat en waarin vooral aandacht wordt besteed aan de in artikel 2, lid 1, onder d) en e), genoemde terreinen. Om de doeltref- fendheid van de steun van het Fonds te maximaliseren zal de bijstandsverlening binnen deze strategie en reke- ning houdend met de in artikel 2, lid 1, bedoelde prio- ritaire beleidsterreinen op een beperkt aantal gebieden of thema’s worden toegespitst en worden gericht op de belangrijkste behoeften en de meest effectieve acties. Bij de besteding van de voor een bepaalde bijstand beschikbare kredieten van het Fonds wordt in onder- ling overleg bepaald aan welke beleidsterreinen priori- teit wordt gegeven. Naargelang de nationale prioritei- ten wordt daarbij rekening gehouden met maatregelen uit hoofde van artikel 2, lid 1, van deze verordening. 2. Bij de programmering van de bijstandsverlening van het Fonds wordt bepaald dat een redelijk bedrag van de voor de betreffende bijstandsverlening in het kader van de doelstellingen 1 en 3 beschikbare kredie- ten van het Fonds overeenkomstig artikel 27 van Ver- ordening (EG) nr. 1260/1999 beschikbaar wordt gesteld voor de toekenning van kleine subsidies, even- tueel met speciale toegangsregelingen voor niet-gouver- nementele organisaties en plaatselijke partnerschappen. De lidstaten kunnen verkiezen om dit lid ten uitvoer te leggen overeenkomstig de financieringsregelingen ver- vat in artikel 29, lid 6, van Verordening (EG) nr. 1260/ 1999. Artikel 5 Communautair initiatief Ter uitvoering van artikel 20 van Verordening 1. (EG) nr. 1260/1999 draagt het Fonds overeenkomstig artikel 21 van die verordening bij aan de uitvoering van het communautair initiatief ter bestrijding van alle vormen van discriminatie en ongelijkheid wat de arbeidsmarkt betreft (Equal). 2. Bij de beschikkingen over de bijdrage van het Fonds aan het communautair initiatief kunnen over- eenkomstig artikel 21 van Verordening (EG) nr. 1260/ 1999 de in artikel 3 van de onderhavige verordening bedoelde voor steun in aanmerking komende activitei- ten worden uitgebreid tot maatregelen die in het kader L 161/52 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 26. 6. 1999 van de Verordeningen (EG) nr. 1261/1999 (1), (EG) nr. 1257/1999 (2) en (EG) nr. 1263/1999 (3) kunnen worden gefinancierd, teneinde aldus de uitvoering mogelijk te maken van alle maatregelen waarin het ini- tiatief voorziet. Artikel 6 Innovatieve acties en technische hulp 1. Overeenkomstig artikel 22, lid 2, van Verorde- ning (EG) nr. 1260/1999 kan de Commissie in de lid- staten of op communautair niveau voorbereidings-, toezicht- en evaluatiemaatregelen financieren die nodig zijn voor de uitvoering van de in de onderhavige veror- dening bedoelde activiteiten. Deze kunnen omvatten: a) maatregelen van innovatieve aard en proefprojec- ten op het gebied van arbeidsmarkt, werkgelegen- heid en beroepsopleiding; b) studies, technische hulp en de uitwisseling van ervaring met een multiplicatoreffect; c) technische hulp in verband met de voorbereiding en uitvoering van, het toezicht op en de evaluatie van, alsmede de controle van de door het Fonds gefinancierde maatregelen; d) maatregelen die in het kader van de sociale dialoog zijn gericht op het personeel van ondernemingen in twee of meer lidstaten en betrekking hebben op de overdracht van speciale kennis op de gebieden waarop door het Fonds bijstand wordt verleend; e) voorlichting van de betrokken partners, de uitein- delijke begunstigden van de bijstandsverlening uit het Fonds en het grote publiek. 2. Bij de beschikking betreffende de deelneming van het Fonds wordt, overeenkomstig artikel 22, lid 2, van Verordening (EG) nr. 1260/1999, het terrein van de in lid 1, onder a), bedoelde projecten uitgebreid tot maat- regelen die in het kader van de Verordeningen (EG) nr. 1261/1999, (EG) nr. 1257/1999 en (EG) nr. 1263/ 1999 kunnen worden gefinancierd, teneinde alle maat- regelen uit te voeren waarin in de betrokken innova- tieve acties wordt voorzien. (1) Zie bladzijde 48 van dit Publicatieblad. (2) Verordening (EG) nr. 1257/1999 van de Raad van 17 mei 1999 inzake steun voor plattelandsontwikkeling uit het Europees Orie¨ntatie- en Garantiefonds voor de Land- bouw (EOGFL) en tot wijziging en instelling van een aan- tal verordeningen (PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 80). (3) Zie bladzijde 54 van dit Publicatieblad. Artikel 7 Aanvragen voor bijstandsverlening Aanvragen voor een bijdrage uit het Fonds gaan verge- zeld van een geautomatiseerd formulier dat door de Commissie in overleg met de lidstaten is opgesteld, en waarin de activiteiten voor elke vorm van bijstandsver- lening worden vermeld, zodat deze vanaf het aangaan van de betalingsverplichting tot en met de laatste beta- ling gevolgd kan worden. Artikel 8 Uitvoeringsbepalingen Elke uitvoeringsbepaling van deze verordening wordt volgens de procedure van artikel 49 van Verordening (EG) nr. 1260/1999 door de Commissie vastgesteld. Artikel 9 Overgangsbepalingen De in artikel 52 van Verordening (EG) nr. 1260/1999 genoemde overgangsbepalingen zijn van overeenkom- stige toepassing op deze verordening. Artikel 10 Herziening Het Europees Parlement en de Raad gaan op voorstel van de Commissie uiterlijk 31 december 2006 over tot een herziening van deze verordening. Zij besluiten over dit voorstel volgens de procedure van artikel 148 van het Verdrag. Artikel 11 Intrekking Verordening (EEG) nr. 4255/88 wordt met ingang van 1 januari 2000 ingetrokken. Verwijzingen naar de ingetrokken verordening worden beschouwd als verwijzingen naar deze verordening. Artikel 12 Inwerkingtreding Deze verordening treedt in werking op de derde dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publi- catieblad van de Europese Gemeenschappen. 26. 6. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 161/53 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Luxemburg, 21 juni 1999. Voor het Europees Parlement De Voorzitter J. M. GIL-ROBLES Voor de Raad De Voorzitter G. VERHEUGEN


title: Règlement (CE) n° 1306/1999 de la Commission, du 21 juin 1999, concernant la délivrance de certificats d'exportation du système B dans le secteur des fruits et légumes

eurovoc_concepts:
export licence
export restriction
fruit
vegetable

formats: pdf print

text: L 155/34 FR Journal officiel des Communautés européennes 22. 6. 1999 RÈGLEMENT (CE) No 1306/1999 DE LA COMMISSION du 21 juin 1999 concernant la délivrance de certificats d’exportation du système B dans le secteur des fruits et légumes LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 2190/96 de la Commission, du 14 novembre 1996, portant modalités d’application du règle- ment (CEE) no 1035/72 du Conseil en ce qui concerne les restitutions à l’exportation dans le secteur des fruits et légumes (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1303/1999 (2), et notamment son article 5 paragraphe 5, considérant que le règlement (CE) no 927/1999 de la Commission (3) a fixé les quantités indicatives des certifi- cats d’exportation du système B, autres que ceux demandés dans le cadre de l’aide alimentaire; considérant que, compte tenu des informations dont dispose la Commission à la date d’aujourd’hui, pour les tomates, les quantités indicatives prévues pour la période d’exportation en cours risquent d’être prochainement dépassées; que ce dépassement serait préjudiciable au bon fonctionnement du régime des restitutions à l’exportation dans le secteur des fruits et légumes; considérant que, afin de pallier cette situation, il y a lieu de rejeter les demandes de certificats du système B pour les tomates, exportées après le 21 juin 1999, et ce jusqu’à la fin de la période d’exportation en cours, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Pour les tomates, les demandes de certificats d’exportation du système B déposées au titre de l’article 1er du règle- ment (CE) no 927/1999, pour lesquelles la déclaration d’exportation des produits a été acceptée après le 21 juin 1999 et avant le 1er juillet 1999, sont rejetées. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 22 juin 1999. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 21 juin 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 292 du 15. 11. 1996, p. 12. (2) Voir page 29 du présent Journal officiel. (3) JO L 115 du 4. 5. 1999, p. 7


title: Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 21. juni 1999 om udløbet af traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab

eurovoc_concepts:
ECSC Treaty
Member States' contribution
balance sheet
research budget
validation of expenditure

text: 7. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 190/1 I (Meddelelser) R¯DET RESOLUTION VEDTAGET AF R¯DET OG REPR˘SENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I R¯DET den 21. juni 1999 om udlłbet af traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske Kul- og St(cid:229)lf(cid:230)llesskab (1999/C 190/01) R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION OG REPR˘SENTANTERNE FOR REGERINGERNE FOR DE EUROP˘ISKE F˘LLESSKABERS MEDLEMSSTATER, FORSAMLET I R¯DET (cid:151) DER HENVISER TIL: (cid:151) Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds resolution om v(cid:230)kst og besk(cid:230)ftigelse vedtaget den 16. -17. juni 1997 i Amsterdam, hvori Kommissionen opfordres til at frems(cid:230)tte passende forslag for at sikre, at provenuet fra resterende reserver ved udlłbet i 2002 af traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske Kul- og St(cid:229)lf(cid:230)llesskab, i det fłlgende ben(cid:230)vnt EKSF-traktaten, anvendes til en forskningsfond for sektorer, der er knyttet til kul- og st(cid:229)lindustrien, i det fłlgende ben(cid:230)vnt »fonden« (cid:151) Kommissionens meddelelse af 10. oktober 1997 med titlen »EKSF-traktatens udlłb (cid:151) finansiel virk- somhed« (cid:151) resolutionen vedtaget af R(cid:229)det og repr(cid:230)sentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i R(cid:229)det, den 20. juli 1998 om udlłbet af traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske Kul- og St(cid:229)lf(cid:230)llesskab (1), s(cid:230)rlig punkt 3, litra d), og punkt 4, litra c), og (cid:151) Kommissionens bidrag af 17. november 1998 til den undersłgelse, der n(cid:230)vnes i punkt 2, litra c), og punkt 5 og 6, i n(cid:230)vnte resolution (cid:151) 1. FINDER for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r ejendomsretten til EKSF’s aktiver og passiver a) at ejendomsretten til disse aktiver og passiver błr overg(cid:229) til de resterende F(cid:230)llesskaber b) at der af hensyn til adskillelsen af aktiverne og passiverne fra andre f(cid:230)llesskabsmidler skal udarbejdes en balance for »EKSF under afvikling« som et bilag til F(cid:230)llesskabets almindelige aktiver og passiver, samtidig med, at balancens resultat sammenskrives med F(cid:230)llesskabets aktiver og passiver og at resultatopgłrelsen skal behandles tilsvarende c) at aktiverne til finansiering af fonden efter endt afvikling af EKSF skal ben(cid:230)vnes »aktiver« til kul- og st(cid:229)lforskning d) at omkostningerne til Kommissionens forvaltning af aktiverne eller fonden skal afholdes af Kommis- sionen over De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers almindelige budget e) at alle bidrag til aktiverne eller fonden skal tilfalde denne. 2. FINDER ENDVIDERE a) at spłrgsm(cid:229)let om de fremtidige EU-medlemsstaters bidrag til aktiver eller fond skal af klares under tiltr(cid:230)delsesforhandlingerne under hensyn til tidligere afgłrelser truffet i lignende tilf(cid:230)lde (1) EFT C 247 af 7. 8. 1998, s. 5. C 190/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 7. 7. 1999 b) at fordelingen af forskningsbevillingerne mellem kul- og st(cid:229)lsektoren og de dertil knyttede sektorer skal fasts(cid:230)ttes i den endelige afgłrelse, der tr(cid:230)ffes af R(cid:229)det og repr(cid:230)sentanterne for medlemssta- ternes regeringer, forsamlet i R(cid:229)det, ved udlłbet af EKSF-traktaten p(cid:229) grundlag af Kommissionens bidrag af 17. november 1998. 3. OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL i god tid at frems(cid:230)tte forslag til en afgłrelse, der indeholder de bestemmelser, der er nłdvendige for at efterkomme denne resolution. R¯DETS RESOLUTION af 24. juni 1999 om forvaltning af aftaler om gensidig anerkendelse (1999/C 190/02) R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION (cid:151) SOM UNDERSTREGER betydningen af gensidig anderkendelse af overensstemmelsesvurdering som et middel til at nedbringe de tekniske handelshindringer og fremme samhandelen mellem F(cid:230)llesskabet og tredjelande; SOM ERINDRER OM, at R(cid:229)det den 21. septemer 1992 vedtog en fłre afgłrelse om bemyndigelse af Kommissionen til at forhandlinger om aftaler mellem F(cid:230)llesskabet og visse tredje- lande om gensidig anerkendelse inden for overensstemmelses- vurdering; SOM ERINDRER OM, at Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab som resultat af vellykkede forhandlinger har v(cid:230)ret i stand til at indg(cid:229) aftaler om gensidig anerkendelse (MRA) med Australien, Canada, New Zealand og Amerikas Forenede Stater; SOM KONSTATERER, at m(cid:229)let med disse aftaler er at tilve- jebringe en reel adgang til markederne i alle parternes omr(cid:229)der for alle varer, der er omfattet af aftalerne; SOM HENVISER TIL R(cid:229)dets konklusioner af 26. juni 1997 vedrł- rende standarder og overensstemmelsvurdering; SOM L˘GGER V˘GTZ P¯, at R(cid:229)det deltager aktivt forberedelses-, forhandlings- og gennemfłrelsesfaserne vedrłrende aftaler om gensidig anerkendelse; SOM UNDERSTREGER, at der błr udvikles vejledende principper for forvaltningen af aftaler om gensidig anerkendelse med henblik p(cid:229) at f(cid:229) et mere effektivt og sammenh(cid:230)ngde system (cid:151) 1. OPFORDRER Kommissionen TIL at freml(cid:230)gge forslag til vejle- dende principper for forvaltningen af aftaler om gensidig anerkendelse for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r forberedelses-, forhandlings- og gennemfłrelsesfaserne og at udarbejde et udkast til afta- lemodel, der skal danne grundlag for forhandlinger om og indg(cid:229)else af fremtidige aftaler af denne art, idet der skal tages hensyn til de erfaringer, der er indhłstet i forbindelse med allerede indg(cid:229)ede aftaler; 2. OPFORDRER Kommissionen TIL ogs(cid:229) at udvikle et vade- mecum, hvori der redegłres for aftalerne om gensidig aner- kendelse, samt en vejledning til alle berłrte parter i F(cid:230)lles- skabet vedrłrende gennemfłrelsen af disse alftaler. Et s(cid:229)dant respektive vademecum błr MRA-udvalgs beslutningstagende funktion samt for koor- dinationen af beslutningsprocessen (horisontal og sektors- pecifik) i F(cid:230)llesskabet; redegłre ogs(cid:229) for de 3. OPFORDRER medlemsstaterne TIL at yde deres fulde stłtte til en effektiv gennemfłrelse af aftalerne om gensidig aner- kendelse, herunder de sektorspecifikke bilag; 4. OPFORDRER Kommissionen TIL regelm(cid:230)ssigt at udarbejde forelłbige rapporter om gennemfłrelsen af eksisterende aftaler om gensidig anerkendelse; 5. NOTERER med tilfredshed, at Kommissionen har til hensigt at sikre en betids planl(cid:230)gning af młderne i udvalgne vedrł- rende aftaler om gensidig anerkendelse og en egentlig f(cid:230)lles- skabsforberedelse og -koordination af s(cid:229)danne młder; 6. ANMODER Kommissionen OM inden udgangen af 1999 at meddele R(cid:229)det, hvilke fremskridt der er gjort i s(cid:229) henseende