title: 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1265/1999 iš dalies keičiantis reglamento (EB) Nr. 1164/94, įsteigiančio Sanglaudos fondą, II priedą

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
budgetary assessment
project evaluation
technology assessment

formats: html pdf print

text: 78 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. 31999R1265 1999 6 26 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 161/62 TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1265/1999 1999 m. birželio 21 d. iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1164/94, įsteigiančio Sanglaudos fondą, II priedą EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, (4) kadangi pageidaujamas supaprastinimas turėtų būti atlie- kamas tobulinant patikrinimus, ar išlaidos iš tikrųjų buvo padarytos, o valstybės narės turėtų prisiimti didesnę atsa- komybę už patikimo finansų valdymo užtikrinimą; atsižvelgdama į 1994 m. gegužės 16 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1164/94, įsteigiantį Sanglaudos fondą (1), ypač į jo II priedo K straipsnį, (5) kadangi Komisija ir valstybė narė turėtų labiau bendradar- biauti tikrindamos projektus, ir šis bendradarbiavimas turėtų būti sistemingas; atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą (2), atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (3), atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuo- monę (4), (6) kadangi, nustačius neatitikimus, turėtų veikti finansinio koregavimo sistema, kad būtų apginti Bendrijos finansiniai interesai; atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę (5), (7) kadangi Reglamento (EB) Nr. 1164/94 II priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, (1) kadangi, siekiant didesnio Fondo efektyvumo, turėtų būti apibrėžtos sąvokos „projektas“, „projektų grupės“ ir „pro- jekto etapai“ bei grupavimo kriterijai; PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: (2) kadangi finansų valdymo sistema turėtų būti supaprastinta išlaikant jos ryšį su faktiškai vykdoma veikla; 1 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 1164/94 II priedas iš dalies keičiamas taip: (3) kadangi pereinamuoju laikotarpiu (nuo 1999 m. sausio 1 d. iki 2001 m. gruodžio 31 d. ) visos nuorodos į eurą paprastai turėtų būti laikomos ir nuorodomis į eurą kaip piniginį vienetą, kaip nurodyta 1998 m. gegužės 3 d. Tary- bos reglamento (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo (6) 2 straipsnio antrajame sakinyje; 1. A straipsnis pakeičiamas taip: „A straipsnis Projektų, jų etapų ar grupių nustatymas (1) OL L 130, 1994 5 25, p. 1. (2) OL C 159, 1998 5 26, p. 11. (3) 1999 m. gegužės 6 d. pareikšta nuomonė (Oficialiajame leidinyje). (4) OL C 407, 1998 12 28, p. 74. (5) OL C 51, 1999 2 22, p. 10. (6) OL L 139, 1998 5 11, p. 1. 1. Komisija, susitarusi su valstybe nare naudos gavėja, para- mos skyrimo tikslais gali sugrupuoti projektus ir nustatyti, kurie projekto etapai yra techniškai ir finansiškai savarankiš- ki. 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 79 2. Šiame reglamente taikomi šie sąvokų apibrėžimai: 3. C straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) „projektas“ — tai ekonomiškai nedalomi darbai, kuriais atliekama tiksli techninė funkcija, ir turintys aiškiai nusta- tytus tikslus, pagal kuriuos galima spręsti, ar projektas ati- tinka šio reglamento 10 straipsnio 5 dalies pirmojoje įtraukoje nustatytą kriterijų, ar ne; b) „techniškai ir finansiškai savarankiškas etapas“ — tai eta- pas, kurį galima laikyti atskira savarankiška veikla. 3. Etapas taip pat gali apimti parengiamąsias, galimybių ir technines studijas, būtinas projektui vykdyti. a) šio straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip: i) a punkto antrosios pastraipos antrasis sakinys pakei- čiamas taip: „Įsipareigojimai dėl vėlesnių metinių išmokų prisii- mami atsižvelgus į pradinį arba peržiūrėtą projekto finansavimo planą ir paprastai prisiimami kiekvienų biudžetinių metų pradžioje, dažniausiai iki kiekvienų metų balandžio 30 d. , atsižvelgus į planuojamas to projekto einamųjų metų išlaidas. “; 4. Kad būtų laikomasi šio reglamento 1 straipsnio 3 dalies trečiojoje įtraukoje nustatyto kriterijaus, projektai gali būti sugrupuoti, jei jie atitinka šias tris sąlygas: ii) b punktas pakeičiamas taip: a) jie turi būti vykdomi toje pačioje teritorijoje arba turi būti susiję su tuo pačiu transporto koridoriumi; b) jie turi būti vykdomi vadovaujantis bendru teritorijos arba koridoriaus planu su aiškiai nustatytais tikslais, kaip nurodyta šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje; c) tais atvejais, kai projektus vykdo skirtingos kompetentin- gos institucijos, juos privalo prižiūrėti institucija, atsa- kinga už projektų grupių koordinavimą ir priežiūrą. “ 2. B straipsnio 2 dalies antrasis sakinys pakeičiamas taip: „Valstybės narės naudos gavėjos pateikia visą reikalingą infor- maciją, nurodytą šio reglamento 10 straipsnio 4 dalyje, įskai- tant galimybių studijų ir išankstinių (ex-ante) vertinimų rezul- tatus. Kad toks vertinimas būtų kuo efektyvesnis, valstybės narės Bendrijos teisės aktuose nustatyta tvarka turi pateikti ir poveikio aplinkai vertinimo rezultatus, atitinkančius bendrą administracinio vieneto arba sektoriaus aplinkos apsaugos ar transporto strategiją, o prireikus: „b) projektams, vykdytiniems per trumpesnį nei dvejų metų laikotarpį, arba jeigu Bendrijos parama yra mažesnė nei 50 milijonų eurų, pra- dinis įsipareigojimas dėl 80 % paramos sumos gali būti prisiimtas tada, kai Komisija priima sprendimą skirti Bendrijos paramą. Įsipareigojimas dėl likučio prisiimamas atsižvel- gus į projekto įgyvendinimą“; b) pridedama ši 5 dalis: „5. Išskyrus deramai pagrįstus atvejus, jei per dvejus metus nuo sprendime suteikti paramą projektui, projektų grupei ar projekto etapui numatytos projekto pradžios datos ar jo patvirtinimo dienos darbai nebuvo pradėti, parama yra atšaukiama. Bet kuriuo atveju Komisija laiku praneša valstybėms narėms ir paskirtajai institucijai apie pavojų, kad parama gali būti atšaukta. “ 4. D straipsnis iš dalies keičiamas taip: — nurodyti galimas alternatyvas, kurios nebuvo pasirinktos, ir a) 1 dalies antrasis sakinys pakeičiamas taip: — su tuo pačiu transporto koridoriumi susijusių ir bendrus interesus atitinkančių projektų tarpusavio ryšius. “ „Mokėjimai gali būti atliekami lėšų pervedimo į sąskaitas, tarpinių arba galutinio likučio mokėjimų būdu. Tarpiniai realiai ir likučio mokėjimai atliekami atsižvelgus į 80 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. išlaidas, patvirtintos padarytas sąskaitomis-faktūromis arba apskaitos dokumentais, turinčiais lygiavertę įrodomąją vertę. “; kurios būti turi b) 2 ir 3 dalys pakeičiamos taip: „2. Mokėjimai atliekami taip: a) vienkartinė 20 % Fondo paramos, dėl kurios buvo sutarta pradžioje, suma į sąskaitą pervedama tada, kai priimamas sprendimas suteikti Bendrijos paramą ir, išskyrus deramai pagrįstus atvejus, pasirašius viešųjų pirkimų sutartis. Jeigu Komisija per 12 mėnesių nuo tos dienos, kai suma buvo pervesta į sąskaitą, negauna mokėjimo paraiškos, šio straipsnio 1 dalyje minėta paskirtoji institucija ar įstaiga turi grąžinti visą į sąskaitą per- vestą sumą arba jos dalį; b) tarpiniai mokėjimai gali būti mokami, jeigu projekto eiga yra patenkinama, ir skirti padengti patvirtintas ir realiai padarytas išlaidas esant šioms sąlygoms: — valstybė narė pateikė paraišką, apibūdinančią projekto eigą fiziniais ir finansiniais rodikliais ir nurodančią, ar jis atitinka sprendimą suteikti paramą, įskaitant, jei yra, visas nustatytas konk- rečias paramos sąlygas, — buvo vadovaujamasi nacionalinių ir (arba) Bend- rijos kontrolės institucijų pastabomis ir rekomen- dacijomis, pirmiausia dėl visų pastebėtų arba tariamų neatitikimų koregavimo, — aprašyti veiksmai, kurių buvo imtasi projektui paviešinti. Komisija nedelsdama praneša valstybėms narėms, jeigu nebuvo įvykdyta viena iš anksčiau minėtų sąlygų; c) bendra visų pagal a ir b punktus mokamų išmokų suma negali būti didesnė kaip 80 % visos skirtos paramos sumos. Šis procentinis dydis svarbiems pro- jektams pagrįstais atvejais gali būti padidintas iki 90 % prisiimant kasmetinius įsipareigojimus; d) galutinis Bendrijos paramos likutis, apskaičiuotas pagal patvirtintas ir realiai padarytas išlaidas sumo- kamas, jeigu: — projektas, projekto etapas arba projektų grupės darbai atlikti atsižvelgus į jo tikslus, — 1 dalyje nurodyta paskirtoji institucija ar įstaiga per šešis mėnesius nuo nustatyto darbų pabaigos termino pateikia Komisijai mokėjimo paraišką ir paraišką dėl išlaidų, nustatytų sprendime suteikti paramą projektui, projekto etapui ar projektų grupei, — šio reglamento F straipsnio 4 dalyje minima galu- tinė ataskaita pateikiama Komisijai, — valstybė narė patvirtina Komisijai, kad mokėjimo paraiškoje ir ataskaitoje pateikta informacija yra teisinga, — valstybė narė nusiuntė Komisijai 12 straipsnio 1 dalyje nurodytą deklaraciją, — buvo nurodytos iškilusios pagrindinės techninės, finansinės ir teisinės problemos bei priemonės, kurių buvo imtasi padėčiai ištaisyti, — įgyvendintos visos informavimo ir viešumo priemonės, kurias Komisija parengė pagal 14 straipsnio 3 dalį. — išnagrinėti visi nukrypimai nuo pradinio finansa- vimo plano, 3. Jeigu 2 dalyje nurodyta galutinė ataskaita nėra išsiun- čiama Komisijai per 18 mėnesių nuo nustatytos darbų pabaigimo ir mokėjimo datos, nurodytos sprendime dėl 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 81 paramos suteikimo, ta paramos dalis, kuri sudaro projek tui skirtos sumos likutį, yra atšaukiama. “; b) informacija apie visas viešinimo priemones; c) šio straipsnio 4 dalies žodžiai „ir 3 dalies d punkte“ išbraukiami; c) patvirtinimas, kad atliktas darbas atitinka sprendimą suteikti paramą; d) įterpiama ši dalis: d) pradinis vertinimas, ar 13 straipsnio 4 dalyje nuro- dyti laukiami rezultatai gali būti pasiekti, įskaitant: „4a. Valstybės narės užtikrina, kad mokėjimo paraiškos Komisijai paprastai būtų teikiamos tris kartus per metus: ne vėliau kaip iki kovo 1 d. , liepos 1 d. ir lapkričio 1 d. “; — faktinę projekto pradžios datą, e) šio straipsnio 5 dalyje po žodžio „paraiška“ įrašoma: „jeigu yra biudžeto lėšų, kurias galima būtų panaudoti. “; — valdymo sistemą, pabaigus projekto įgyvendi- nimą, f) pridedama ši dalis: „7. Komisija nustato bendrąsias išlaidų tinkamumo taisykles. “ 5. E straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) pavadinime ir 1-4 dalyse „ekiu“, jei reikia, pakeičiama į „eurai“; — tam tikrais atvejais finansinių prognozių, pir- miausia veiklos sąnaudų ir numatytų pajamų, patvirtinimą, — socialinių-ekonominių prognozių, pirmiausia numatytų sąnaudų ir naudos, patvirtinimą, — nurodytas aplinkos apsaugos priemones, kurių buvo imtasi, ir jų kainą, įskaitant jų atitikimą pri- ncipui „teršėjas moka“; b) šio straipsnio 1 ir 3 dalyse žodžiai „arba nacionaline valiuta“ išbraukiami; b) 5 dalyje pridedama ši pastraipa: c) pridedama ši dalis: „Sprendime suteikti paramą nurodoma atitinkama tvar- ka, kaip daryti pakeitimus bei juos skirstyti atsižvelgiant į jų pobūdį ir svarbą. “ „5. Valstybėms narėms, nedalyvaujančioms euro siste- taikomas konvertavimo kursas yra Komisijos moje, finansinės apskaitos kursas. “ 7. G straipsnis iš dalies keičiamas taip: 6. F straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) šio straipsnio 4 dalyje pridedama ši pastraipa: „Šioje ataskaitoje yra: G straipsnis Patikrinimai Dabartinė 1 dalis perkeliama į 12 straipsnio 2 dalies antrąją pastraipą. Nauja 1 dalis išdėstoma taip: a) atlikto darbo aprašymas nurodant fizinius rodiklius, išlaidos pagal darbo kategoriją ir visos priemonės, kurių buvo imtasi vadovaujantis konkrečiais spren- dime suteikti paramą nurodytais straipsniais; „1. Komisija ir valstybė narė, remdamosi dvišaliais adminis- traciniais susitarimais, bendradarbiauja koordinuodamos patikrinimų planus, metodus ir įgyvendinimą, kad kuo labiau padidintų jau atliktų patikrinimų naudą. Jos nedelsdamos 82 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. keičiasi atliktų patikrinimų rezultatais. Bent kartą per metus yra nagrinėjami ir vertinami: patvirtinamuosius dokumentus (originalus arba kopijas, patvirtintas, kad jos atitinka originalus, laikomas visuotinai priimtinose duomenų laikmenose), kad galėtų jas pateikti Komisijai susipažinti. a) valstybės narės ir Komisijos atliktų patikrinimų rezulta- tai; b) kitų nacionalinių arba Bendrijos kontrolės įstaigų ar insti- tucijų pastabos; c) pastebėtų neatitikimų finansinis poveikis, veiksmai, kurių jau imtasi arba būtina imtis jiems ištaisyti ir, jei reikia, val- dymo ir kontrolės sistemų koregavimas. Po šio nagrinėjimo ir vertinimo bei nepriklausomai nuo prie- monių, kurių valstybė narė turi nedelsdama imtis pagal H straipsnį, Komisija gali pateikti pastabas, pirmiausia dėl visų nustatytų neatitikimų finansinio poveikio. Šios pastabos yra pateikiamos valstybei narei ir atitinkamo projekto atsa- kingai paskirtajai institucijai. Prie šių pastabų prireikus pride- dami prašymai imtis koreguojančių priemonių, kad būtų ištaisyti rasti valdymo trūkumai ir dar neištaisyti neatitikimai. Valstybė narė turi galimybę pateikti savo komentarus dėl šių pastabų. Jeigu, vadovaujantis pastabomis arba nesant valstybės narės komentarų, Komisija patvirtina išvadas, valstybė narė imasi reikalingų veiksmų per nustatytą terminą, nustatytą, kad būtų laikomasi Komisijos prašymo, ir praneša Komisijai apie savo veiksmus. 2. Nepažeisdama šio straipsnio nuostatų, Komisija gali sustabdyti visą tarpinį mokėjimą arba jo dalį, jeigu mano, kad atitinkamos išlaidos yra susijusios su rimtu neatitikimu. Komisija praneša atitinkamai valstybei narei apie veiksmus, kurių buvo imtasi, ir jų priežastis. Šį laikotarpį gali nutraukti teismo procesas arba deramai pagrįstas Komisijos prašymas. “ 8. H straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) antraštė pakeičiama: „Finansiniai koregavimai“; b) šio straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: „1. Jeigu po reikalingų patikrinimų Komisija nuspren- džia, kad: a) projekto įgyvendinimas nepateisina jam skirtos para- mos ar jos dalies, įskaitant neįvykdytą vieną iš spren- dime suteikti paramą nurodytų sąlygų ir pirmiausia bet kurį svarbų pakeitimą, turintį įtakos įgyvendi- namo projekto pobūdžiui ar sąlygoms, dėl kurio nebuvo prašoma Komisijos pritarimo, arba b) yra neatitikimų, susijusių su Fondo parama, ir atitin- kama valstybė narė nesiėmė būtinų koreguojančių priemonių, Komisija gali sustabdyti paramos atitinkamam projektui teikimą ir, nurodžiusi priežastį, prašo valstybės narės pateikti savo komentarus per nustatytą laiką. Jeigu valstybė narė nepritaria Komisijos pastaboms, vals- tybė narė yra kviečiama į Komisijos posėdį, kuriame abi šalys stengiasi susitarti dėl pastabų ir padarytinų išvadų. “; c) šio straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: 3. Jeigu dvišaliuose administraciniuose susitarimuose nenu- matyta kitaip, trejus metus po to, kai Komisija sumoka pro- jekte numatytą galutinį likutį, atsakinga įstaiga ir institucijos saugo visus atitinkamo projekto išlaidų ir patikrinimų „2. Jei per tris mėnesius nesusitariama, Komisija savo pačios nustatyto termino pabaigoje tinkama tvarka ir 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 83 atsižvelgusi į visus valstybės narės pateiktus komentarus nusprendžia: 9. J straipsnio antroje pastraipoje pridedami šie sakiniai: a) sumažinti D straipsnio 2 dalyje minėtą į sąskaitą per- vedamą sumą, arba b) padaryti reikiamus finansinius koregavimus. Tai reiš- kia visos arba dalies paramos projektui atšaukimą. Šie sprendimai priimami laikantis proporcingumo prin- cipo. Komisija, priimdama sprendimą dėl koreguotinos sumos, atsižvelgia į neatitikimo ar pakeitimo rūšį ir val- dymo ar kontrolės sistemų visų trūkumų galimo finansi- nio poveikio mastą. Paramos sumažinimas arba atšauki- mas lemia visų išmokėtų sumų susigrąžinimą. “; d) šio straipsnio 3 dalies antrasis sakinys pakeičiamas taip: „Visos sumos, kurios buvo gautos neteisėtai ir yra susi- grąžintinos, išmokamos Komisijai. Delspinigiai už vėluojančius mokėjimus nustatomi pagal Komisijos patvirtintas taisykles. “; e) pridedama ši dalis: „4. Šiame posėdyje Komisija praneša valstybėms narėms pir- miausia apie atitinkamus klausimus, susijusius su metine ataskaita, ir savo veiksmus bei priimtus sprendimus. Komi- sija laiku prieš posėdį nusiunčia valstybėms narėms atitinka- mus dokumentus. “ 10. II priedo priedėlis iš dalies keičiamas taip: a) 2 punktas pakeičiamas taip: „2. apie Fondo ekonominį ir socialinį poveikį valstybėms narėms ir Sąjungos ekonominei ir socialinei sanglau- dai, įskaitant poveikį užimtumui“; b) 4 punktas baigiamas žodžiais „… 6 straipsnyje“. „4. Komisija nustato išsamias 1-3 dalių įgyvendinimo taisykles ir apie tai informuoja valstybes nares ir Europos Parlamentą. “ 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja 2000 m. sausio 1 d. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Liuksemburge, 1999 m. birželio 21 d. Tarybos vardu Pirmininkas G. VERHEUGEN


title: Verordnung (EG) Nr. 1300/1999 der Kommission vom 21. Juni 1999 über die Lieferung von Weißzucker im Rahmen der Nahrungsmittelhilfe

eurovoc_concepts:
Rwanda
award of contract
food aid
white sugar

formats: pdf print

text: L 155/20 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 22. 6. 1999 VERORDNUNG (EG) Nr. 1300/1999 DER KOMMISSION vom 21. Juni 1999 über die Lieferung von Weißzucker im Rahmen der Nahrungsmittelhilfe DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN  gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1292/96 des Rates vom 27. Juni 1996 über die Nahrungsmittelhilfepolitik und -verwaltung sowie über spezifische Maßnahmen zur Erhöhung der Ernährungssicherheit (1), insbesondere auf Artikel 24 Absatz 1 Buchstabe b), in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) Mit der vorgenannten Verordnung wurde die Liste der Länder und Organisationen denen eine Gemeinschaftshilfe gewährt werden kann und die, für die Beförderung der Nahrungsmittellieferung über die fob-Stufe hinaus geltenden, allgemeinen Kriterien festgelegt. Die Kommission hat infolge mehrerer Beschlüsse über die Nahrungsmittelhilfe bestimmten Begün- stigten Weißzucker zugeteilt. Diese Bereitstellungen erfolgen nach der Verord- nung (EG) Nr. 2519/97 der Kommission vom 16. Dezember 1997 über allgemeine Durchführungs- bestimmungen für die Bereitstellung und Lieferung von Waren im Rahmen der Verordnung (EG) Nr. 1292/96 des Rates für die Nahrungsmittelhilfe der Gemeinschaft (2). Zu diesem Zweck sollten insbe- sondere die Lieferfristen und -bedingungen zur Bestimmung der sich daraus ergebenden Kosten genauer festgelegt werden  HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Im Rahmen der Nahrungsmittelhilfe der Gemeinschaft wird Weißzucker bereitgestellt zur Lieferung an die in dem Anhang aufgeführten Begünstigten gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2519/97 zu den in dem Anhang aufgeführten Bedingungen. Es wird unterstellt, daß der Bieter alle geltenden allge- meinen und besonderen Bedingungen zur Kenntnis genommen und akzeptiert hat. Andere in seinem Angebot enthaltene Bedingungen oder Vorbehalte gelten als nicht geschrieben. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentli- chung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Brüssel, den 21. Juni 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 166 vom 5. 7. 1996, S. 1. (2) ABl. L 346 vom 17. 12. 1997, S. 23. 22. 6. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 155/21 ANHANG LOS A 1. Maßnahme Nr. : 640/97 2. Begünstigter (2): Euronaid, PO Box 12, 2501 CA Den Haag, Nederland Tel. : (31-70) 33 05 757; Telefax: 36 41 701; Telex: 30960 EURON NL 3. Vertreter des Begünstigten: wird vom Begünstigten benannt 4. Bestimmungsland: Ruanda 5. Bereitzustellendes Erzeugnis: Weißzucker 6. Gesamtmenge (netto) in Tonnen: 115 7. Anzahl der Lose: 1 8. Merkmale und Qualität des Erzeugnisses (3) (5) (9): Siehe ABl. C 114 vom 29. 4. 1991, S. 1 (V A 1) 9. Aufmachung (7) (8): Siehe ABl. C 267 vom 13. 9. 1996, S. 1 (11. 2 A 1. b, 2. b und B. 4) 10. Kennzeichnung oder Markierung (6): Siehe Abl. C 114 vom 29. 4. 1991, S. 1 (V A 3)  für die Kennzeichnung zu verwendende Sprache: Französisch  zusätzliche Aufschriften:  11. Art der Bereitstellung des Erzeugnisses: In der Gemeinschaft erzeugter Zucker gemäß Artikel 24 Absatz 1a sechster Unterabsatz der Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 des Rates A- oder B-Zucker (Buchstabe a) und b)) 12. Vorgesehene Lieferstufe: frei Verschiffungshafen 13. Alternative Lieferstufe:  14. a) Verschiffungshafen:  b) Ladeanschrift  15. Löschhafen:  16. Bestimmungsort:   Transitlager oder Transithafen:   Lieferung auf dem Landweg:  17. Lieferzeitraum oder letzter Liefertermin auf der vorgesehenen Lieferstufe:  erste Frist: 26. 7. 15. 8. 1999  zweite Frist: 9. 29. 8. 1999 18. Lieferzeitraum oder letzter Liefertermin auf der alternativen Lieferstufe:  erste Frist:   zweite Frist:  19. Frist für die Angebotsabgabe (um 12. 00 Uhr Brüsseler Zeit):  erste Frist: 6. 7. 1999  zweite Frist: 20. 7. 1999 20. Höhe der Bietungsgarantie: 15 EUR/Tonne 21. Anschrift für die Einsendung der Angebote und der Bietungsgarantien (1): Bureau de l’aide alimentaire, Attn. Mr T. Vestergaard Bâtiment Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel Telex: 25670 AGREC B; Telefax: (32-2) 296 70 03 / 296 70 04 (ausschließlich) 22. Erstattung bei der Ausfuhr (4): Erstattung anwendbar für Weißzucker, gültig am 14. 6. 1999 und festge- setzt durch die Verordnung (EG) Nr. 1193/1999 der Kommission (ABl. L 145 vom 10. 6. 1999, S. 16) L 155/22 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 22. 6. 1999 Vermerke: (1) Zusätzliche Erklärungen: André Debongnie (Tel. : (32-2) 295 14 65) Torben Vestergaard (Tel. : (32-2) 299 30 50). (2) Der Auftragnehmer tritt mit dem Begünstigten oder seinem Vertreter baldmöglichst zur Bestimmung der erforderlichen Versandbescheinigungen in Verbindung. (3) Der Auftragnehmer übergibt dem Begünstigten eine von einer amtlichen Stelle stammende Bescheinigung, aus der hervorgeht, daß die in dem betreffenden Mitgliedstaat geltenden Normen betreffend die Kernstrah- lung für die zu liefernde Ware nicht überschritten worden sind. In der Bescheinigung über die radioaktive Belastung ist der Gehalt an Cäsium 134 und 137 und an Jod 131 anzugeben. (4) Die Verordnung (EG) Nr. 259/98 der Kommission (ABl. L 25 vom 31. 1. 1998, S. 39), betrifft die Ausfuhrer- stattungen. Das in Artikel 2 derselben Verordnung genannte Datum ist das unter Nummer 22 dieses Anhangs stehende Datum. Der Lieferant wird auf Artikel 4 Absatz 1 letzter Unterabsatz der genannten Verordnung verwiesen. Die Kopie der Lizenz wird übermittelt, sobald die Ausfuhranmeldung angenommen wurde (zu verwendende Fax-Nummer: (32-2) 296 20 05). (5) Der Auftragnehmer überreicht dem Empfänger oder seinem Vertreter bei der Lieferung folgendes Doku- ment:  gesundheitliches Zeugnis. (6) Die Aufschrift erhält, abweichend von ABl. C 114 vom 29. 4. 1991, Punkt V A 3 c), folgende Fassung: „Europäische Gemeinschaft“. (7) Im Hinblick auf eine eventuelle Umfüllung muß der Auftragnehmer 2 % leere Säcke derselben Qualität wie die die Ware enthaltenden Säcke liefern. Diese Säcke müssen außer der Aufschrift auch ein großes „R“ tragen. (8) Lieferung in Containern von 20 Fuß: Bedingungen FCL/FCL. (Jeder Container soll höchstens 17,5 Tonnen netto enthalten. ) Der Auftragnehmer übernimmt die Kosten für das Stapeln der Container im Terminal des Verladehafens. Der Begünstigte übernimmt die späteren Kosten, auch die für den Abtransport der Container vom Terminal. Der Auftragnehmer muß dem Empfänger eine vollständige Ladeliste eines jeden Containers übermitteln, in der die Anzahl der Säcke aufgeführt ist, die zu jeder in der Ausschreibungsbekanntmachung aufge- führten Maßnahmenummer gehören. Der Auftragnehmer muß jeden Container mit einer numerierten Plombe (ONESEAL, SYSKO, Locktainer 180 oder ein ähnlicher Sicherheits-Bolzensiegel) verschließen, deren Nummer dem Vertreter des Begün- stigten mitgeteilt wird. (9) Die Kategorie des Zuckers wird maßgeblich unter Zugrundelegung der Regelung gemäß Artikel 18 Absatz 2 Buchstabe a) zweiter Gedankenstrich der Verordnung (EWG) Nr. 2103/77 der Kommission (ABl. L 246 vom 27. 9. 1977, S. 12), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 260/96 (ABl. L 34 vom 13. 2. 1996, S. 16), festgestellt


eurovoc_concepts:
Switzerland
agreement (EU)
free movement of persons

text: L_2009353HU. 01007101. xml 31. 12. 2009    HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 353/71 Kiegészítés Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között létrejött, a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás hozzáfűzendő a 2004. évi különkiadás 11. fejezetének 41. kötetéhez. MEGÁLLAPODÁS egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Svájci Államszövetség között a személyek szabad mozgásáról A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG egyrészről és AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG, A BELGA KIRÁLYSÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, A FINN KÖZTÁRSASÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA, másrészről, a továbbiakban: a „Szerződő Felek”, Meggyőződve arról, hogy a személyek szabad mozgása a Szerződő Felek felségterületén kulcsfontosságú tényező kapcsolataik harmonikus fejlődésében, Azzal az elhatározással, hogy az Európai Közösségben alkalmazandó előírások alapján megteremtik egymás között a személyek szabad mozgását, ELHATÁROZTÁK, HOGY MEGKÖTIK EZT A MEGÁLLAPODÁST: I. ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK 1. cikk Cél E megállapodás célja az Európai Közösség tagállamai és Svájc állampolgárai érdekében: a) a belépés, a tartózkodás, a nem önálló munkavállalás, az önálló vállalkozóként való letelepedés és a Szerződő Felek felségterületén való tartózkodás jogának biztosítása; b) a Szerződő Felek felségterületén a szolgáltatásnyújtás elősegítése, különösen a rövid időtartamú szolgáltatások nyújtásának liberalizálása; c) a fogadó országban gazdasági tevékenységet nem végző személyeknek a Szerződő Felek felségterületére való belépés és tartózkodás jogának biztosítása; d) a saját állampolgáraiknak nyújtottakkal azonos élet-, foglalkoztatási és munkavállalási feltételek biztosítása. 2. cikk A diszkrimináció tilalma Valamely Szerződő Félnek egy másik Szerződő Fél területén jogszerűen tartózkodó állampolgárai, e megállapodás I. , II. és III. melléklete rendelkezéseinek alkalmazása során és azoknak megfelelően, nem különböztethetők meg az állampolgárságuk szerint. 3. cikk A belépéshez való jog Valamely Szerződő Fél állampolgárának egy másik Szerződő Fél felségterületére történő belépéshez való jogát az I. melléklet rendelkezéseinek megfelelően kell biztosítani. 4. cikk A tartózkodáshoz és a gazdasági tevékenység végzéséhez való jog A tartózkodáshoz és a gazdasági tevékenység végzéséhez való jogot az I. melléklet rendelkezéseinek megfelelően biztosítani kell, amennyiben a 10. cikk másként nem rendelkezik. 5. cikk Szolgáltatást nyújtó személyek (1)   A Szerződő Felek között fennálló, különösen a szolgáltatásnyújtásról rendelkező megállapodások sérelme nélkül (beleértve a közbeszerzésről szóló megállapodást is, amennyiben az kiterjed a szolgáltatások nyújtására) a szolgáltatást nyújtó személyeknek, az I. melléklet rendelkezéseinek megfelelően a társaságokat is beleértve, jogukban áll naptári évenként 90 munkanapot ténylegesen meg nem haladó időszakra a másik Szerződő Fél felségterületén szolgáltatást nyújtani. (2)   A szolgáltatást nyújtó személyek jogosultak a másik Szerződő Fél felségterületére való belépésre és az ott tartózkodásra: a) amennyiben az (1) bekezdés szerint, vagy az (1) bekezdésben említett megállapodás rendelkezései alapján jogosultak szolgáltatást nyújtani; b) vagy, ha az a) pontban meghatározott feltételek nem teljesülnek, amennyiben az érintett Szerződő Fél illetékes hatóságaitól szolgáltatás nyújtására engedélyt kaptak. (3)   Valamely Szerződő Fél felségterületére kizárólag szolgáltatás igénybevétele céljából belépő, Svájc vagy az Európai Közösség valamely tagállamának állampolgárságával rendelkező természetes személyt megilleti a belépés és az ott tartózkodás joga. (4)   Az e cikkben említett jogokat az I. , II. és III. mellékletben meghatározott rendelkezéseknek megfelelően kell biztosítani. A 10. cikk szerinti mennyiségi korlátozások az e cikkben említett személyekkel szemben nem alkalmazhatóak. 6. cikk A gazdasági tevékenységet nem folytató személyek tartózkodási joga A valamely Szerződő Fél felségterületén való tartózkodás jogát a gazdasági tevékenységet nem folytató személyeknek az I. melléklet nem aktív személyekre vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően kell biztosítani. 7. cikk Egyéb jogok A Szerződő Felek az I. mellékletnek megfelelően különösen a személyek szabad mozgásával kapcsolatos alábbi jogokról rendelkeznek: a) az élet-, foglalkoztatási és munkafeltételek, a gazdasági tevékenységben való részvétel lehetőségére és annak folytatására vonatkozóan a saját állampolgárokkal való egyenlő bánásmód joga; b) a foglalkozás szabad megválasztása és a földrajzi mobilitás joga, amely lehetővé teszi a Szerződő Felek állampolgárainak szabad mozgását a fogadó állam felségterületén, valamint a választásuk szerinti foglalkozás folytatását; c) valamely Szerződő Fél felségterületén maradás joga a gazdasági tevékenység folytatásának befejezése után; d) családtagok számára a tartózkodás joga, állampolgárságuktól függetlenül; e) családtagok számára a gazdasági tevékenység folytatásának joga, állampolgárságuktól függetlenül; f) az ingatlantulajdon szerzésének joga, amennyiben az kapcsolódik az e megállapodás által biztosított jogok gyakorlásához; g) az átmeneti időszak alatt, az egyik Szerződő Fél területén végzett gazdasági tevékenység vagy tartózkodási időszak befejeződése után a gazdasági tevékenység folytatásának céljából való visszatérés joga, valamint az ideiglenes tartózkodási engedély állandóvá történő átminősíttetésének joga. 8. cikk A szociális biztonsági rendszerek összehangolása A Szerződő Felek, a II. mellékletnek megfelelően, rendelkezéseket fogadnak el a szociális biztonsági rendszerek összehangolásáról, különösen az alábbiak érdekében: a) az egyenlő bánásmód biztosítása; b) az alkalmazandó jogi előírások meghatározása; c) a különböző nemzeti jogi előírások által figyelembe vett összes jogosultsági idő összesítése a juttatásokra való jogosultság megszerzése és fenntartása, valamint a juttatások kiszámítása végett; d) juttatások folyósítása a Szerződő Felek felségterületén lakóhellyel rendelkező személyek részére; e) a hatóságok és intézmények közötti kölcsönös közigazgatási segítségnyújtás és az együttműködés elősegítése. 9. cikk Oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok Az Európai Közösség tagállamainak állampolgárai és Svájc állampolgárai számára a munkavállalás és önálló vállalkozás lehetősége, valamint e tevékenységek folytatásának, illetve a szolgáltatások nyújtásának megkönnyítése érdekében a Szerződő Felek meghozzák a szükséges intézkedéseket a III. melléklet szerint az oklevelek, bizonyítványok és a képesítés megszerzéséről szóló egyéb tanúsítványok kölcsönös elismeréséről, a munkavállalás és önálló vállalkozás lehetőségére és e tevékenységek folytatására, valamint a szolgáltatások nyújtására vonatkozó törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseik összehangolásáról. II. ÁLTALÁNOS ÉS ZÁRÓRENDELKEZÉSEK 10. cikk Átmeneti rendelkezések és a megállapodás továbbfejlesztése (1)   A megállapodás hatálybalépése után öt évig Svájc mennyiségi korlátozásokat tarthat fenn a gazdasági tevékenységben való részvételi lehetőségek tekintetében a négy hónapnál hosszabb, de egy évnél rövidebb időtartamú tartózkodásra, valamint az egy évnek megfelelő vagy azt meghaladó időtartamú tartózkodásra. A négy hónapnál rövidebb tartózkodás nem korlátozható. A hatodik évtől kezdve az Európai Közösség tagállamainak állampolgáraira vonatkozó összes mennyiségi korlátozás hatályát veszti. (2)   Legfeljebb kétéves időtartamra a Szerződő Felek fenntarthatják a szervezett munkaerőpiacon jelen lévő munkavállalók elsőbbsége és a másik Szerződő Fél állampolgáraira vonatkozó díjazási és munkafeltételek szabályozását, az 5. cikkben említett szolgáltatásokat nyújtó személyeket is beleértve. Az első év vége előtt a vegyes bizottság megvizsgálja e korlátozások fenntartásának szükségességét. A vegyes bizottság e legfeljebb kétéves időtartamot lerövidítheti. A szervezett munkaerőpiacon jelenlévő munkavállalók elsőbbségének ellenőrzését nem kell alkalmazni a Szerződő Felek közötti, a szolgáltatások nyújtásáról szóló külön megállapodás által liberalizált szolgáltatókra (beleértve a közbeszerzések bizonyos szempontjairól szóló megállapodást is, amennyiben az kiterjed a szolgáltatások nyújtására). (3)   E megállapodás hatálybalépésétől az ötödik év végéig Svájc a teljes kvótáján belül az Európai Közösség munkavállalói és önálló vállalkozói számára minden évben legalább 15 000, egy évre, vagy azt meghaladó időtartamra érvényes, és 115 500 négy hónapnál hosszabb, de egy évnél rövidebb időtartamra érvényes új tartózkodási engedélyt tart fenn. (4)   A (3) bekezdés rendelkezéseitől függetlenül, a Szerződő Felek a következő feltételekben állapodnak meg: amennyiben egy adott évben az Európai Közösség munkavállalói és önálló vállalkozói számára az (1) bekezdésben említett tartózkodási kategóriák bármelyikében kiadott új engedélyek száma öt év után, és a megállapodás hatálybalépését követően 12 évig több mint tíz százalékkal meghaladja az adott évet megelőző három év átlagát, akkor az azt követő évben Svájc egyoldalúan az előző három év átlagának öt százalékkal megnövelt mértékében korlátozhatja az említett kategóriában az Európai Közösség munkavállalóinak és önálló vállalkozóinak kiadott új tartózkodási engedélyek számát. A rákövetkező évben ez a szám hasonló módon korlátozható. Az előző bekezdés rendelkezéseitől függetlenül, az Európai Közösség munkavállalóinak és önálló vállalkozóinak kiadott új tartózkodási engedélyek száma nem korlátozható évi 15 000, egy évnek megfelelő vagy azt meghaladó időtartamra érvényes, valamint évi 115 500, négy hónapnál hosszabb, de egy évnél rövidebb időtartamra érvényes új tartózkodási engedélynél kevesebbre. (5)   Az (1)–(4) bekezdésnek és különösen a (2) bekezdésnek a szervezett munkaerőpiacon jelen lévő munkavállalók elsőbbségét, valamint a díjazási és munkafeltételek szabályozását érintő átmeneti rendelkezéseit nem kell alkalmazni az e megállapodás hatálybalépésekor a Szerződő Felek felségterületén gazdasági tevékenység folytatására jogosult munkavállalókra és önálló vállalkozókra vonatkozóan. Az ilyen személyek élvezik különösen a foglalkozás szabad megválasztásához és a földrajzi mobilitáshoz fűződő jogot. Az egy évnél rövidebb időre érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkezők jogosultak engedélyük megújíttatására; velük szemben nem lehet a kvóta kimerülésére hivatkozni. Az egy évnek megfelelő, vagy azt meghaladó időtartamra érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkezők jogosultak engedélyük automatikus meghosszabbítására, e megállapodás hatálybalépésétől kezdve az ilyen munkavállalók vagy önálló vállalkozók élvezik az e megállapodás alapvető rendelkezéseiben és különösen a 7. cikkében a letelepedett személyeknek biztosított szabad mozgáshoz való joghoz kapcsolódó jogokat. (6)   Svájc rendszeresen és azonnal tájékoztatja a vegyes bizottságot minden hasznos statisztikáról és információról, beleértve a (2) bekezdés végrehajtásával kapcsolatos intézkedéseket is. A vegyes bizottságban bármelyik Szerződő Fél kérheti a helyzet felülvizsgálatát. (7)   A határ menti ingázókra nem lehet mennyiségi korlátozásokat alkalmazni. (8)   A szociális biztonságról és a munkanélküli-biztosítási hozzájárulás visszatérítéséről szóló átmeneti rendelkezéseket a II. melléklethez csatolt jegyzőkönyv tartalmazza. 11. cikk A fellebbezések elbírálása (1)   Az e megállapodás hatálya alá tartozó személyek jogosultak az illetékes hatóságoknál fellebbezni e megállapodás rendelkezéseinek az alkalmazását illetően. (2)   A fellebbezéseket ésszerű időn belül el kell bírálni. (3)   Az e megállapodás hatálya alá tartozó személyek az illetékes nemzeti bírósághoz fordulhatnak a fellebbezéseket elbíráló határozatok ellen, illetve ha ésszerű időtartamon belül nem születik határozat. 12. cikk Kedvezőbb rendelkezések E megállapodás nem zárja ki a Szerződő Felek állampolgáraira és családtagjaikra vonatkozó kedvezőbb nemzeti rendelkezések alkalmazását. 13. cikk Tartózkodás A Szerződő Felek vállalják, hogy az e megállapodás hatálya alá tartozó területeken egymás állampolgáraival szemben nem fogadnak el további korlátozó intézkedéseket. 14. cikk Vegyes bizottság (1)   A Szerződő Felek képviselőiből álló vegyes bizottság jön létre, amely e megállapodás igazgatásáért és megfelelő alkalmazásáért felelős. Ennek érdekében a bizottság ajánlásokat dolgoz ki. Az e megállapodásban meghatározott esetekben határozatokat hoz. A vegyes bizottság kölcsönös egyetértéssel hozza meg határozatait. (2)   Súlyos gazdasági vagy társadalmi nehézségek esetén a vegyes bizottság bármelyik Szerződő Fél kérésére összeül, hogy megvizsgálja a helyzet orvoslására alkalmas intézkedéseket. A vegyes bizottság a bevezetendő intézkedésekről a kérelem benyújtásának időpontjától számított 60 napon belül határoz. E határidőt a vegyes bizottság meghosszabbíthatja. Az ilyen intézkedések terjedelme és időtartama nem haladhatja meg a helyzet orvoslásához feltétlenül szükséges mértéket. Előnyben kell részesíteni azokat az intézkedéseket, amelyek a megállapodás működését a legkevésbé zavarják. (3)   E megállapodás megfelelő végrehajtása érdekében a Szerződő Felek rendszeresen információt cserélnek, és bármelyikük kérésére konzultálnak egymással a vegyes bizottságban. (4)   A vegyes bizottság szükség szerint, de évente legalább egyszer ülésezik. Bármelyik fél kérheti az ülés összehívását. A vegyes bizottság a (2) bekezdés szerinti kérelem benyújtásától számított 15 napon belül összeül. (5)   A vegyes bizottság megalkotja saját eljárási szabályzatát, amelyek tartalmazzák többek között az ülések összehívására, az elnök kinevezésére, valamint az elnök hivatali idejére vonatkozó rendelkezéseket. (6)   A vegyes bizottság bármilyen munkacsoportot vagy szakértői csoportot létrehozhat, amely segíti a feladatai ellátásában. 15. cikk Mellékletek és jegyzőkönyvek E megállapodás mellékletei és jegyzőkönyvei a megállapodás szerves részét képezik. A nyilatkozatokat a záróokmány tartalmazza. 16. cikk Hivatkozás a közösségi jogra (1)   Az e megállapodás által kitűzött célok elérése érdekében a Szerződő Felek meghoznak minden szükséges intézkedést, hogy az Európai Közösség e megállapodásban említett jogszabályaiban foglaltakkal egyenértékű jogokat és kötelezettségeket alkalmazzanak a közöttük fennálló kapcsolatban. (2)   Amennyiben e megállapodás alkalmazása a közösségi jog elveinek alkalmazását jelenti, figyelembe kell venni az Európai Közösségek Bíróságának a megállapodás aláírásának időpontját megelőzően keletkezett, vonatkozó esetjogát. Az aláírás utáni esetjogról Svájc tájékoztatást kap. A megállapodás megfelelő működésének biztosítása érdekében a vegyes bizottság bármely Szerződő Fél kérésére meghatározza ezen esetjog következményeit. 17. cikk Jogfejlődés (1)   Amint az egyik Szerződő Fél az e megállapodás által szabályozott területeken hazai jogszabályai módosítását kezdeményezi, vagy amint változás áll be azoknak a hatóságoknak az esetjogában, amelyek határozataival szemben a hazai törvények szerint nincs jogorvoslat, erről az érintett Szerződő Fél a vegyes bizottság keretei között értesíti a másik Szerződő Felet. (2)   A vegyes bizottság a megállapodás megfelelő működése érdekében véleménycserét folytat az ilyen módosítások következményeiről. 18. cikk Felülvizsgálat Amennyiben valamelyik Szerződő Fél e megállapodást módosítani kívánja, erre vonatkozó javaslatát benyújtja a vegyes bizottságnak. E megállapodás módosításai a megfelelő nemzeti eljárások végrehajtása után lépnek hatályba, a II. és III. melléklet módosításai kivételével, amelyeket a vegyes bizottság határozattal fogad el, és amelyek e határozat elfogadását követően azonnal hatályba léphetnek. 19. cikk A viták rendezése (1)   A Szerződő Felek a vegyes bizottság elé utalhatják az e megállapodás értelmezését vagy alkalmazását érintő vitás ügyeket. (2)   A vegyes bizottság rendezheti a vitát. A vegyes bizottság részére minden hasznos, a helyzet részletes kivizsgáláshoz szükséges információt át kell adni az elfogadható megoldás megtalálása érdekében. E célból a vegyes bizottság minden lehetőséget megfontolás tárgyává tesz e megállapodás megfelelő működésének a fenntartása érdekében. 20. cikk A szociális biztonságról szóló kétoldalú megállapodásokhoz való viszony Ha a II. melléklet másként nem rendelkezik, Svájc és az Európai Közösség tagállamai közötti szociális biztonságról szóló kétoldalú megállapodásokat e megállapodás hatálybalépésekor felfüggesztik, amennyiben e megállapodás szabályozza ugyanazt a területet. 21. cikk A kettős adóztatásról szóló kétoldalú megállapodásokhoz való viszony (1)   A Svájc és az Európai Közösség tagállami közötti kettős adóztatásról szóló kétoldalú megállapodásokat e megállapodás rendelkezései nem érintik. E megállapodás rendelkezései különösen nem érintik a kettős adóztatásról szóló megállapodások „határ menti ingázók” fogalmának meghatározását. (2)   E megállapodás egyetlen rendelkezése sem értelmezhető úgy, hogy akadályozza a Szerződő Feleket abban, hogy megkülönböztessenek eltérő helyzetű adófizetőket, különös tekintettel lakóhelyükre, adójogszabályaik ide vonatkozó rendelkezéseinek alkalmazásakor. (3)   E megállapodás egyetlen rendelkezése sem akadályozza a Szerződő Feleket abban, hogy adók előírására, adófizetésre valamint, a hatékony adóbeszedés biztosítására vonatkozóan intézkedéseket fogadjanak el, illetve alkalmazzanak, valamint, hogy nemzeti adójogszabályaik, illetve Svájc és az Európai Közösség egy vagy több tagállama közötti, a kettős adóztatás elkerüléséről szóló megállapodások, vagy bármilyen más, adózással kapcsolatos megállapodás révén megakadályozzák az adófizetési kötelezettség teljesítését. 22. cikk A szociális biztonságon és a kettős adóztatáson kívüli egyéb tárgyú kétoldalú megállapodásokhoz való viszony (1)   E megállapodás 20. és 21. cikkének rendelkezéseitől függetlenül, e megállapodás nem érinti egyrészről Svájc, másrészről az Európai Közösség egy vagy több tagállama között létrejött, például a magánszemélyekre, a gazdasági szereplőkre, a határokon átnyúló együttműködésre, a kishatárforgalomra vonatkozó megállapodásokat, amennyiben azok összeegyeztethetőek e megállapodással. (2)   Amennyiben az említett megállapodások e megállapodással nem összeegyeztethetők, e megállapodás rendelkezései az irányadók. 23. cikk Szerzett jogok E megállapodás felmondása vagy meg nem újítása a magányszemélyek szerzett jogait nem érinti. A Szerződő Felek kölcsönös egyetértéssel határoznak a még csak részlegesen megszerzett jogokkal kapcsolatban szükséges teendőkről. 24. cikk Területi hatály E megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, ahol az Európai Közösséget létrehozó szerződést alkalmazzák, az abban megállapított feltételek szerint, és másrészről Svájc felségterületén. 25. cikk Hatálybalépés és időbeli hatály (1)   A Szerződő Felek e megállapodást saját eljárási rendjük szerint erősítik meg vagy hagyják jóvá. E megállapodás az alábbi hét megállapodás mindegyikét megerősítő vagy jóváhagyó dokumentumok letétbe helyezéséről szóló végső értesítést követő második hónap utáni első napon lép hatályba:   A személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás   A légi közlekedésről szóló megállapodás   A közúti és vasúti személy- és áruszállításról szóló megállapodás   A mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás   A megfelelőségértékelés kölcsönös elismeréséről szóló megállapodás   A közbeszerzés bizonyos vonatkozásairól szóló megállapodás   A tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás. (2)   E megállapodás kezdetben hétéves időtartamra jön létre. A megállapodás határozatlan időre meghosszabbodik, kivéve, ha az Európai Közösség vagy Svájc a kezdeti időtartam lejárta előtt a másik szerződő felet ennek ellenkezőjéről értesíti. Ilyen értesítés esetén a (4) bekezdést kell alkalmazni. (3)   E megállapodást a Közösség vagy Svájc felmondhatja az e határozatról szóló értesítésnek a másik Szerződő Fél számára történő megküldésével. Ezen értesítés esetében a (4) bekezdést kell alkalmazni. (4)   Az (1) bekezdésben említett hét megállapodás a (2) bekezdésben említett meg nem újítási értesítés, vagy a (3) bekezdésben említett felmondás kézhezvételét követő hat hónap elteltével hatályát veszti. Kelt Luxembourgban, az ezerkilencszáz-kilencvenkilencedik év június havának huszonegyedik napján angol, dán, finn, francia, görög, holland, német, olasz, portugál, spanyol és svéd nyelven, amely nyelvi változatok mindegyike egyaránt hiteles. I. MELLÉKLET SZEMÉLYEK SZABAD MOZGÁSA I. ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. cikk Be- és kilépés (1)   A Szerződő Felek a másik Szerződő Fél állampolgárai és azok családtagjai számára a felségterületükre való belépést e melléklet 3. cikke szerint, valamint a kiküldött munkavállalók számára e melléklet 17. cikke szerint, az érvényes személyazonossági igazolvány vagy útlevél bemutatásával biztosítják. Nem követelhető belépésre jogosító vízum, és nem írható elő azzal egyenértékű követelmény e melléklet 17. cikke szerint, kivéve azokkal a családtagokkal és kiküldött munkavállalókkal szemben, akik egyik Szerződő Félnek sem állampolgárai. Az érintett Szerződő Fél minden lehetőséget biztosít e személyeknek a szükséges vízumok beszerzésére. (2)   A Szerződő Felek a többi Szerződő Fél állampolgárai és családtagjaik számára felségterületük elhagyásának jogát e melléklet 3. cikke szerint, valamint a kiküldött munkavállalók számára e melléklet 17. cikke szerint, az érvényes személyazonossági igazolvány vagy útlevél bemutatásával biztosítják. Az érintett Szerződő Fél nem követelhet kilépési vízumot, és nem írhat elő azzal egyenértékű más követelményt a többi Szerződő Fél állampolgárai számára. A Szerződő Felek, jogszabályaiknak megfelelően olyan személyazonosító igazolványt vagy útlevelet adnak ki vagy újítanak meg, amely különösen birtokosa állampolgárságát tanúsítja. Az útlevélnek érvényesnek kell lennie legalább az összes Szerződő Fél felségterületére és azon országokra, amelyeken keresztül az útlevél birtokosa a Szerződő Felek felségterületei között utazva áthalad. Ha az útlevél az egyetlen olyan okmány, amellyel az útlevél birtokosa jogszerűen elhagyhatja az országot, akkor az útlevél érvényességi ideje nem lehet öt évnél rövidebb. 2. cikk Tartózkodás és gazdasági tevékenység (1)   Az átmeneti időszakra, az e megállapodás 10. cikkében és az e melléklet VII. fejezetében megállapított rendelkezések sérelme nélkül, az egyik Szerződő Fél állampolgárai a II–IV. fejezetben meghatározott eljárás szerint jogosultak a másik Szerződő Fél felségterületén tartózkodni és gazdasági tevékenységet folytatni. E jogot a tartózkodási engedély vagy a határ menti ingázók számára kiadott különleges engedély igazolja. Bármelyik Szerződő Fél állampolgárainak joguk van a másik Szerződő Fél felségterületére lépni, vagy egy évnél rövidebb ideig tartó munkaviszony után ott maradni munkakeresés céljából és ésszerű ideig, legfeljebb azonban hat hónapig ott tartózkodni, hogy a szakmai végzettségüknek megfelelő munkalehetőségeket felmérjék, és megtegyék a megfelelő lépéseket a munkába állás érdekében. Az álláskeresők ugyanarra a segítségre jogosultak az érintett Szerződő Fél felségterületén, mint amelyet ennek az államnak a munkaügyi hivatalai az állam saját állampolgárai számára biztosítanak. Az ilyen célú tartózkodás idejére az ilyen személyek kizárhatók a szociális segélyezési rendszerekből. (2)   A Szerződő Felek azon állampolgárai, akik a fogadó államban gazdasági tevékenységet nem folytatnak, és e megállapodás más rendelkezései szerint sem rendelkeznek tartózkodási joggal, jogosultak a tartózkodásra, ha megfelelnek az V. fejezetben megállapított feltételeknek. E jog igazolására tartózkodási engedélyt kell kiadni. (3)   A Szerződő Felek állampolgárainak biztosított tartózkodási vagy különleges engedélyt díjmentesen, vagy a saját állampolgárok által fizetendő díjakat, illetve illetékeket meg nem haladó összeg megfizetése ellenében kell kiállítani vagy megújítani. A Szerződő Felek megteszik a szükséges intézkedéseket, hogy amennyire csak lehetséges, egyszerűsítsék az ilyen okmányok beszerzésével kapcsolatos formaságokat és eljárásokat. (4)   A Szerződő Felek előírhatják a másik Szerződő Fél állampolgárai számára, hogy az ország felségterületén való tartózkodásukat jelentsék be. 3. cikk Családtagok (1)   Az a személy, akinek tartózkodási joga van és valamely Szerződő Fél állampolgára, jogosult arra, hogy a családtagjai vele éljenek. A munkavállalónak a családja számára rendelkeznie kell az adott régióban a munkavállalóknál szokásosnak tekintett lakással, de ez a rendelkezés nem vezethet a hazai munkavállalók és a másik Szerződő Fél munkavállalói közötti megkülönböztetéshez. (2)   Állampolgárságtól függetlenül a következő személyeket kell családtagnak tekinteni: a) a házastárs és a 21 évnél fiatalabb lemenő vagy eltartott; b) a felmenő ági rokonok és a házastársnak a munkavállaló által eltartott felmenő ági rokonai; c) diák esetében a házastárs és az eltartott gyermekei. A Szerződő Felek elősegítik minden olyan családtag belépését, aki nem tartozik e bekezdés a), b) és c) pontja rendelkezéseinek hatálya alá, ha az ilyen személy a Szerződő Fél állampolgárának eltartottja vagy a származási országban vele közös háztartásban él. (3)   A tartózkodási engedélynek a Szerződő Fél állampolgára családtagjai számára történő kiállításához a Szerződő Felek csak az alább felsorolt okmányokat kérhetik: a) az okmány, amelynek alapján felségterületükre lépett; b) az eredeti vagy származási állam illetékes hatósága által kiadott, a rokoni kapcsolatot igazoló okmány; c) az eltartottak számára az eredeti vagy származási állam illetékes hatósága által kiadott okmány, amely igazolja, hogy ők az (1) bekezdésben említett személy eltartottjai, vagy a származási államban vele közös háztartásban élnek. (4)   A családtag részére kiállított tartózkodási engedély érvényességi ideje megegyezik az azon személy számára kiállított tartózkodási engedély érvényességi idejével, akitől a tartózkodási jog származtatható. (5)   A tartózkodási joggal rendelkező személy házastársa, illetve eltartott vagy 21 évnél fiatalabb gyermekei, állampolgárságuktól függetlenül, jogosultak gazdasági tevékenység folytatására. (6)   Bármelyik Szerződő Fél állampolgárának gyermekei, függetlenül attól, hogy az állampolgár folytat-e gazdasági tevékenységet a másik Szerződő Fél felségterületén, a fogadó ország állampolgáraival azonos feltételekkel vehetnek részt általános iskolai oktatásban, szakmunkás- és szakképzésben, ha e gyermekek a fogadó állam felségterületén élnek. A Szerződő Felek támogatják azokat a kezdeményezéseket, amelyek lehetővé teszik az ilyen gyermekeknek, hogy a legjobb feltételek között folytassák a fent említett tanulmányokat. 4. cikk A további tartózkodás joga (1)   Bármelyik Szerződő Fél állampolgárai és családtagjai jogosultak a másik Szerződő Fél területén tovább tartózkodni a gazdasági tevékenységük befejezése után. (2)   E megállapodás 16. cikke szerint, figyelembe kell venni az 1251/70/EGK rendelet (HL L 142. , 1970, 24. o. ) (1), valamint a 75/34/EGK irányelv (HL L 14. , 1975, 10. o. ) (1) rendelkezéseit. 5. cikk Közrend (1)   Az e megállapodás rendelkezései által biztosított jogokat csak a közrend, a közbiztonság vagy a közegészségügy sérelmére hivatkozással lehet korlátozni. (2)   E megállapodás 16. cikke szerint figyelembe kell venni a 64/221/EGK (HL 56. , 1964. 4. 4. , 850/64. o. ) (1) 1, a 72/194/EGK (HL L 121. , 1972. 5. 26. , 32. o. ) (1) és a 75/35/EGK (HL L 14. , 1975. 1. 20. , 14. o. ) (1) irányelv rendelkezéseit. II. MUNKAVÁLLALÓK 6. cikk A tartózkodásra vonatkozó szabályok (1)   Az a munkavállaló, aki állampolgára valamely Szerződő Félnek (a továbbiakban: munkavállaló), és akit a fogadó ország munkáltatója egy évre vagy annál hosszabb időtartamra alkalmaz, a kiadás napjától számított legalább öt évig érvényes tartózkodási engedélyt kap. Az engedélyt automatikusan meg kell hosszabbítani legalább öt évre. Az első alkalommal történő megújításkor az engedély érvényességi idejét egy évnél nem rövidebb időtartamra korlátozni lehet abban az esetben, ha birtokosa akaratán kívül több mint 12 egymást követő hónapon keresztül folyamatosan munkanélküli volt. (2)   Az a munkavállaló, akit a fogadó ország valamely munkáltatója három hónapnál hosszabb, de egy évnél rövidebb időre alkalmaz, a szerződése időtartamával megegyező időtartamra kap tartózkodási engedélyt. Annak a munkavállalónak, akit legfeljebb három hónap időtartamra alkalmaznak, nincs szüksége tartózkodási engedélyre. (3)   A tartózkodási engedélyek kiadásakor a Szerződő Felek a munkavállalótól csak a következő okmányok bemutatását követelhetik: a) az okmány, amelynek alapján felségterületükre lépett; b) szerződésszerű nyilatkozat a munkáltatótól vagy a foglalkoztatás írásos megerősítése. (4)   A tartózkodási engedély a kibocsátó állam egész felségterületére érvényes. (5)   A tartózkodás folyamatos, hat hónapnál rövidebb ideig tartó megszakítása és a hadkötelezettség teljesítése miatti távollét nem érinti a tartózkodási engedély érvényességét. (6)   Érvényes tartózkodási engedélyt nem lehet visszavonni a munkavállalótól kizárólag ezért, mert baleset vagy betegség miatti átmeneti munkaképtelensége vagy az illetékes munkaügyi hivatal által igazolt, akaratán kívül munkanélkülisége miatt nem végez munkát. (7)   A tartózkodási engedély megszerzésével kapcsolatos eljárások intézése nem akadályozhatja meg a kérelmezőt abban, hogy azonnal munkába álljon, az általa megkötött szerződés szerint. 7. cikk Határ menti ingázó munkavállalók (1)   Határ menti ingázó munkavállaló az egyik Szerződő Fél olyan állampolgára, akinek lakóhelye az egyik Szerződő Fél felségterületén van, és aki munkavállalóként folytat tevékenységet a másik Szerződő Fél felségterületén, a lakóhelyére rendszeresen minden nap vagy legalább hetente egyszer visszatérve. (2)   A határ menti ingázóknak nincs szükségük tartózkodási engedélyre. A munkavállalás országának illetékes hatósága mindazonáltal különleges engedélyt adhat ki a határ menti ingázó számára legalább ötéves időtartamra vagy alkalmazása időtartamára, ha az három hónapnál hosszabb és egy évnél rövidebb. Az engedélyt legalább öt évre meg kell hosszabbítani, ha a határ menti ingázó bizonyítja, hogy ténylegesen gazdasági tevékenységet folytat. (3)   A különleges engedély a kibocsátó állam teljes felségterületére érvényes. 8. cikk A foglalkozás szabad megválasztása és a földrajzi mobilitás (1)   A munkavállalók a fogadó állam teljes felségterületén jogosultak a foglalkozás szabad megválasztására és a földrajzi mobilitásra. (2)   A foglalkozás szabad megválasztása magában foglalja a munkáltató, a munkakör vagy a foglalkozás megváltoztatását, valamint a munkavállalóból önálló vállalkozóvá válást. A földrajzi mobilitás magában foglalja a munka- és a lakóhely szabad megváltoztatását. 9. cikk Egyenlő bánásmód (1)   Azt a munkavállalót, aki az egyik Szerződő Fél állampolgára, állampolgársága miatt nem lehet a másik Szerződő Fél felségterületén a hazai munkavállalóktól eltérő módon kezelni a foglalkoztatási és munkafeltételek tekintetében, különösen pedig a díjazás, az elbocsátás vagy a visszahelyezés, illetve újraalkalmazás tekintetében, ha munkanélkülivé válik. (2)   A munkavállaló és az e melléklet 3. cikkében említett családtagjai ugyanazokat az adókedvezményeket és szociális juttatásokat élvezik, amelyek a hazai munkavállalókat és családtagjaikat megilletik. (3)   A munkavállaló a hazai munkavállalókkal azonos jogalapon és azonos feltételek mellett jogosult oktatásra a szakképző intézményekben, az átképző és foglalkoztatási rehabilitációs központokban. (4)   A munkához jutásról, a munkaviszonyról, a díjazásról, a foglalkoztatás egyéb feltételeiről és az elbocsátásról szóló kollektív vagy egyéni szerződés minden olyan rendelkezése, illetve minden olyan kollektív megállapodás, amely megkülönböztető feltételeket határoz meg, vagy arra lehetőséget ad olyan külföldi munkavállalókkal szemben, akik a Szerződő Felek állampolgárai, semmis. (5)   Az a munkavállaló, aki valamelyik Szerződő Fél állampolgára, és a másik Szerződő Fél felségterületén alkalmazzák, egyenlő bánásmódban részesül a szakszervezeti tagság és a szakszervezeti jogok gyakorlása szempontjából, beleértve a szavazati jogot és a szakszervezeten belül az ügyvezetői, illetve más vezető pozíció betöltésének jogát; az ilyen munkavállalót azonban ki lehet zárni a közjogi testületek vezetőségében való részvételből és közjogi tisztség betöltéséből. Ugyanakkor az ilyen munkavállaló beválasztható valamely vállalatnál a munkavállalókat képviselő testületekbe. Ezek a rendelkezések nem érintik a fogadó állam azon jogszabályait vagy rendelkezéseit, amelyek szélesebb körű jogokat biztosítanak a másik Szerződő Fél munkavállalóinak. (6)   E melléklet 26. cikkének sérelme nélkül, az a munkavállaló, aki az egyik Szerződő Fél állampolgára, és a másik Szerződő Fél felségterületén alkalmazzák, a lakhatás tekintetében, beleértve a számára szükséges lakás tulajdonjogát is, ugyanazon jogokat és előnyöket élvezi, mint a hazai munkavállalók. Az ilyen munkavállaló a fogadó ország állampolgáraival megegyező módon jogosult feliratkozni a lakásra várók listájára abban a körzetben, ahol alkalmazzák, ha ilyen lista létezik, és élvezi az ebből eredő előnyöket és elsőbbségi jogokat. Amennyiben az ilyen munkavállaló családja a származási államban maradt, a családját e szempontból vele azonos régióban tartózkodónak kell tekinteni, ha a hazai munkavállalók hasonló vélelem előnyeit élvezik. 10. cikk Közszolgálati alkalmazás Bármely Szerződő Fél munkavállalóként gazdasági tevékenységet folytató állampolgárától megtagadható az a jog, hogy a közhatalom gyakorlásával járó, az állam vagy más közérdekű testület általános érdekei védelmére hivatott közszolgálati jogviszonyt létesítsen. 11. cikk A foglalkoztatási szolgálatokkal kapcsolatos együttműködés A Szerződő Felek együttműködnek az Európai Foglalkoztatási Szolgálat (EURES) hálózatában, különösen a kapcsolatfelvétel, a betöltendő állások és a pályázatok összehangolása terén, valamint a munkaerőpiac helyzetére, illetve az élet- és munkafeltételekre vonatkozó információk cseréjében. III. ÖNÁLLÓ VÁLLALKOZÓK 12. cikk A tartózkodásra vonatkozó szabályok (1)   Bármelyik Szerződő Fél állampolgára, aki önálló vállalkozói tevékenység végzése céljából le kíván telepedni egy másik Szerződő Fél területén (a továbbiakban: önálló vállalkozó), a kiadás idejétől számított legalább öt év időtartamra érvényes tartózkodási engedélyt kap, ha az illetékes nemzeti hatóságoknál igazolja, hogy e célból telepedett le vagy kíván letelepedni. (2)   A tartózkodási engedélyt legalább ötéves időtartamra automatikusan meghosszabbítják, ha az önálló vállalkozó az illetékes nemzeti hatóságoknál igazolja, hogy önálló vállalkozói gazdasági tevékenységet végez. (3)   A tartózkodási engedélyek kiállításához a Szerződő Felek az önálló vállalkozótól csak a következő okmányok bemutatását követelhetik: a) az okmány, amelynek alapján felségterületükre lépett; b) az (1) és (2) bekezdésben említett igazolás. (4)   A tartózkodási engedély a kibocsátó állam egész felségterületére érvényes. (5)   A tartózkodás folyamatos, hat hónapnál rövidebb ideig tartó megszakítása, és a hadkötelezettség teljesítése miatti távollét nem érinti a tartózkodási engedély érvényességét. (6)   Az érvényes tartózkodási engedély nem vonható vissza az (1) bekezdésben említett személyektől kizárólag azért, mert betegség vagy baleset miatti átmeneti munkaképtelenség következtében nem folytatnak gazdasági tevékenységet. 13. cikk Határ menti ingázó önálló vállalkozók (1)   A határ menti ingázó önálló vállalkozó az egyik Szerződő Fél olyan állampolgára, akinek a lakóhelye az egyik Szerződő Fél felségterületén van, és aki önálló vállalkozói tevékenységet végez a másik Szerződő Fél felségterületén, a lakóhelyére naponta vagy hetente legalább egyszer rendszeresen visszatérve. (2)   A határ menti ingázó önálló vállalkozóknak nincs szükségük tartózkodási engedélyre. Az érintett állam illetékes hatósága mindazonáltal kiadhat a határ menti ingázó önálló vállalkozó számára legalább öt évre érvényes különleges engedélyt, ha az illetékes nemzeti hatóságoknál igazolja, hogy önálló vállalkozói tevékenységet folytat, vagy kíván folytatni. Az engedélyt legalább öt évre meg kell hosszabbítani, ha a határ menti ingázó igazolja, hogy önálló vállalkozói tevékenységet folytat. (3)   A különleges engedély a kibocsátó állam teljes felségterületére érvényes. 14. cikk A foglalkozás szabad megválasztása és a földrajzi mobilitás (1)   Az önálló munkavállalók a fogadó állam teljes felségterületén jogosultak a foglalkozás szabad megválasztására és a földrajzi mobilitásra. (2)   A foglalkozás szabad megválasztása magában foglalja a foglalkozás megváltoztatását, valamint az önálló vállalkozóból munkavállalóvá válást. A földrajzi mobilitás magában foglalja a munka- és a lakóhely szabad megváltoztatását. 15. cikk Egyenlő bánásmód (1)   Az önálló vállalkozói tevékenység lehetősége és annak folytatása tekintetében az önálló vállalkozót nem lehet a fogadó országban a saját állampolgároknak biztosítotthoz képest kevésbé kedvező bánásmódban részesíteni. (2)   E melléklet 9. cikkének rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell az e fejezetben említett önálló vállalkozókra. 16. cikk Közhatalom gyakorlása Az önálló vállalkozótól megtagadható az a jog, hogy a közhatalom állandó vagy időleges gyakorlásával járó tevékenységet folytasson. IV. SZOLGÁLTATÁSNYÚJTÁS 17. cikk Szolgáltatást nyújtó személyek A szolgáltatásnyújtásra tekintettel, e megállapodás 5. cikke szerint tilos: a) a naptári évenként 90 tényleges munkanapot meg nem haladó időtartamú, a határon átnyúló szolgáltatások Szerződő Fél felségterületén történő nyújtásának mindenfajta korlátozása; b) a belépés és a tartózkodás jogának mindenfajta korlátozása e megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének hatálya alá tartozó alábbi személyek esetében: i. olyan, szolgáltatást nyújtó személyek, akik az Európai Közösség bármely tagállama vagy Svájc állampolgárai, és nem annak a Szerződő Félnek a felségterületén telepedtek le, mint ahol a szolgáltatást igénybe vevők; ii. szolgáltatást nyújtó személyek munkavállalói, állampolgárságuktól függetlenül, akik az egyik Szerződő Fél szervezett munkaerőpiacán vannak jelen, és szolgáltatás nyújtása céljából a másik Szerződő Fél területére küldték ki őket, az 1. cikk sérelme nélkül. 18. cikk E melléklet 17. cikkének rendelkezéseit kell alkalmazni az Európai Közösség bármely tagállamának jogszabályai szerint vagy Svájc jogszabályainak megfelelően alapított társaságokra, amelyek létesítő okirat szerinti székhelye, a központi ügyvezetés helye vagy központi üzleti telephelye valamely Szerződő Fél felségterületén van. 19. cikk Az a szolgáltatást nyújtó személy, aki szolgáltatás nyújtására jogosult, vagy akit arra felhatalmaztak, átmenetileg folytathatja tevékenységét a szolgáltatásnyújtás államában, az ilyen állam által a saját állampolgárai számára előírt feltételekkel azonos feltételek mellett, e melléklet, valamint a II. és III. melléklet rendelkezéseinek megfelelően. 20. cikk (1)   Az e melléklet 17. cikkének b) pontjában említett olyan személyeknek, akiknek joguk van szolgáltatás nyújtására, 90 napos vagy annál rövidebb tartózkodási időre nincs szükségük tartózkodási engedélyre. Az ilyen tartózkodásra az 1. cikkben említett okmányok jogosítanak, amelyek alapján az érintett állam felségterületére beléptek. (2)   Az e melléklet 17. cikkének b) pontjában említett olyan személyek, akik szolgáltatás nyújtására 90 napnál hosszabb időszakra jogosultak, vagy akiket erre felhatalmaztak, e jog igazolására a szolgáltatásnyújtással megegyező időtartamra tartózkodási engedélyt kapnak. (3)   A tartózkodás joga Svájc és az Európai Közösség érintett tagállamának egész felségterületére érvényes. (4)   A tartózkodási engedélyek kiállításakor a Szerződő Felek az e melléklet 17. cikkének b) pontjában említett személyektől csak az alábbiakat követelhetik: a) az okmány, amelynek alapján felségterületükre lépett; b) annak igazolása, hogy szolgáltatást nyújtanak, vagy kívánnak nyújtani. 21. cikk (1)   Az e melléklet 17. cikke a) pontjának hatálya alá tartozó szolgáltatások nyújtásának teljes időtartama, függetlenül attól, hogy a teljesítés folyamatos-e, vagy egymást követő időszakokból áll, nem haladhatja meg a naptári évenkénti 90 tényleges munkanapot. (2)   Az (1) bekezdés rendelkezései nem érintik a szolgáltatást nyújtó személynek a szolgáltatás igénybevevőjével szemben fennálló garanciális, illetve vis maior esetére vonatkozó kötelezettségei teljesítését. 22. cikk (1)   E melléklet 17. és 19. cikkének rendelkezései nem vonatkoznak a Szerződő Fél felségterületén közhatalom gyakorlását magában foglaló tevékenység még alkalmankénti folytatására sem. (2)   E melléklet 17. és 19. cikkének rendelkezései, és az azok alapján elfogadott intézkedések nem zárják ki a szolgáltatás nyújtása érdekében kiküldött munkavállalók munka- és foglalkoztatási feltételeit meghatározó jogszabályok, rendeletek és közigazgatási rendelkezések alkalmazhatóságát. E megállapodás 16. cikke szerint, figyelembe kell venni a munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK irányelv (HL L 18. , 1997. 1. 21. , 1. o. ) (2) rendelkezéseit. (3)   E melléklet 17. cikkének a) pontjának és 19. cikkének rendelkezései nem érintik az e megállapodás hatálybalépésekor bármely Szerződő Fél jogában hatályos, az alábbi területekre vonatkozó jogi és közigazgatási előírásokat: i. a munkaközvetítő és -kölcsönző irodák tevékenysége; ii. az olyan pénzügyi szolgáltatások, amely a Szerződő Fél területén a szolgáltatás nyújtása előzetes engedélyhez kötött, és a szolgáltató felett a Szerződő Fél illetékes hatóságai prudenciális felügyeletet gyakorolnak. (4)   E melléklet 17. cikke a) pontjának és 19. cikkének rendelkezései nem érintik a Szerződő Felek legfeljebb 90 tényleges munkanapra, feltétlen közérdekből igényelt szolgáltatás nyújtására vonatkozó jogi és közigazgatási előírásait. 23. cikk Szolgáltatást igénybe vevő személyek (1)   A szolgáltatást igénybe vevő személynek e megállapodás 5. cikkének (3) bekezdése értelmében nincs szüksége tartózkodási engedélyre a három hónapot meg nem haladó tartózkodáshoz. Három hónapot meghaladó időtartam esetén a szolgáltatást igénybe vevő személy számára a szolgáltatás időtartamával megegyező időtartamú tartózkodási engedélyt kell kiállítani. E tartózkodás ideje alatt az ilyen személy a szociális segélyezési rendszerekből kizárható. (2)   A tartózkodási engedély a kibocsátó állam egész felségterületére érvényes. V. GAZDASÁGI TEVÉKENYSÉGET NEM FOLYTATÓ SZEMÉLYEK 24. cikk A tartózkodásra vonatkozó szabályok (1)   Az a személy, aki az egyik Szerződő Fél állampolgára, nem folytat gazdasági tevékenységet a tartózkodási helye szerinti államban, és e megállapodás egyéb rendelkezései szerint nincs tartózkodási joga, legalább öt évre érvényes tartózkodási engedélyt kap, ha az illetékes nemzeti hatóságok számára igazolja, hogy rendelkezik saját maga és a családtagjai számára az alábbiakkal: a) elegendő pénzeszköz ahhoz, hogy a tartózkodásuk ideje alatt ne kelljen szociális segélyt igényelnie; b) minden kockázat esetére szóló betegségbiztosítási fedezet (3). A Szerződő Felek, amennyiben szükségesnek tartják, a tartózkodás második évének végén előírhatják a tartózkodási engedély újraérvényesíttetését. (2)   A pénzeszközöket akkor kell elegendőnek tekinteni, ha meghaladják azt az összeget, amely alatt a fogadó állam állampolgárai, tekintettel saját, illetve családjuk helyzetére, szociális juttatásokat igényelhetnek. Ha ez a feltétel nem alkalmazható, a kérelmező pénzeszközeit akkor kell elegendőnek tekinteni, ha azok meghaladják a fogadó állam által folyósított minimális társadalombiztosítási nyugdíj szintjét. (3)   A valamelyik Szerződő Fél területén egy évnél rövidebb ideig munkát vállaló személyek ott tartózkodhatnak, ha az e cikk (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek eleget tesznek. A munkanélküli-segélyt, amelyre a nemzeti jogszabályok szerint, szükség esetén a II. melléklet rendelkezéseivel kiegészítve, jogosultak, pénzeszköznek kell tekinteni e cikk (1) bekezdésének a) pontja és (2) bekezdése alkalmazásában. (4)   Az e megállapodás bármely rendelkezése alapján a másik Szerződő Fél területén tartózkodási engedéllyel nem rendelkező diák számára egy év időtartamra vagy amennyiben a képzés tovább tart, annak időtartamára tartózkodási engedélyt kell kibocsátani, feltéve, hogy az illetékes hatóság előtt nyilatkozattal vagy saját választása szerint legalább azzal egyenértékű módon igazolja, hogy elegendő pénzeszközzel rendelkezik annak biztosítására, hogy sem ő, sem házastársa, sem eltartott gyermekei a tartózkodásuk alatt nem igényelnek semmilyen szociális segélyt a fogadó államban; ez azonban csak akkor érvényes, ha fő tevékenységeként egy jóváhagyott intézmény szakképzési programjára beiratkozott, valamint rendelkezik minden kockázat esetére szóló betegségbiztosítási fedezettel. E megállapodás nem szabályozza az e cikk tárgykörébe tartozó, diákoknak nyújtott szakképzési vagy megélhetési támogatás igénybevételének lehetőségét. (5)   A tartózkodási engedélyt automatikusan legalább öt évre meghosszabbítják, ha a diák a jogosultság feltételeinek továbbra is megfelel. A tartózkodási engedélyeket évente hosszabbítják meg a hátralevő képzési idővel megegyező időtartamra. (6)   A tartózkodás folyamatos, hat hónapnál rövidebb ideig tartó megszakítása, és a hadkötelezettség teljesítése miatti távollét nem érinti a tartózkodási engedély érvényességét. (7)   A tartózkodási engedély a kibocsátó állam egész felségterületére érvényes. (8)   A tartózkodás joga addig áll fenn, amíg annak kedvezményezettje megfelel az (1) bekezdésben meghatározott feltételeknek. VI. INGATLAN VÁSÁRLÁSA 25. cikk (1)   Bármely Szerződő Fél tartózkodásra jogosult állampolgárai, akiknek állandó lakhelyük a fogadó államban van, ingatlan vásárlása tekintetében ugyanolyan jogokat élveznek, mint a fogadó állam állampolgárai. A nemzeti előírásoknak megfelelően, bármikor állandó lakóhelyet létesíthetnek a fogadó államban, foglalkoztatásuk időtartamára való tekintet nélkül. A fogadó állam elhagyása nem vonja maga után az ilyen tulajdon elidegenítésének kötelezettségét. (2)   Bármelyik Szerződő Fél tartózkodásra jogosult, a fogadó államban állandó lakhellyel nem rendelkező állampolgárai a gazdasági tevékenységükhöz szükséges ingatlan vásárlása tekintetében ugyanolyan jogokat élveznek, mint a fogadó állam állampolgárai. A fogadó állam elhagyása nem vonja maga után az ilyen tulajdon elidegenítésének kötelezettségét. Az ilyen személy második lakás vagy nyaraló vásárlására is engedélyt kaphat. E megállapodás nem érinti a tőkebefektetésre, illetve az ingatlanfejlesztésre és a lakásépítésre vonatkozó szabályokat. (3)   A gazdasági tevékenységükhöz szükséges és második lakás céljára szolgáló ingatlan vásárlása tekintetében a határ menti ingázók ugyanolyan jogokat élveznek, mint a fogadó állam állampolgárai. A fogadó állam elhagyása nem vonja maga után az ilyen tulajdon elidegenítésének kötelezettségét. A határ menti ingázó nyaraló vásárlására is engedélyt kaphat. E megállapodás nem érinti a tőkebefektetésre, illetve az ingatlanfejlesztésre és a lakásépítésre vonatkozó szabályokat. VII. ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK ÉS A MEGÁLLAPODÁS TOVÁBBFEJLESZTÉSE 26. cikk Általános rendelkezések (1)   Amennyiben az e megállapodás 10. cikkében meghatározott mennyiségi korlátozásokat alkalmazzák, az e fejezetben foglalt rendelkezések értelemszerűen kiegészítik az e melléklet más rendelkezéseit, vagy azok helyébe lépnek. (2)   Amennyiben az e megállapodás 10. cikkében meghatározott mennyiségi korlátozásokat alkalmazzák, a gazdasági tevékenység folytatása a tartózkodási és/vagy munkavállalási engedély kiadásának a függvénye. 27. cikk A munkavállalók tartózkodására vonatkozó szabályok (1)   Az egy évnél rövidebb időtartamra szóló munkaszerződéssel rendelkező munkavállalók tartózkodási engedélyét legfeljebb 12 hónapra hosszabbítják meg, ha a munkavállaló igazolja az illetékes nemzeti hatóságok számára, hogy gazdasági tevékenységet folytathat. Új tartózkodási engedélyt állítanak ki, ha a munkavállaló igazolja, hogy gazdasági tevékenységet folytathat, és az e megállapodás 10. cikkében meghatározott kvóta még nem merült ki. E melléklet 24. cikkének megfelelően, a munkavállalót nem lehet két munkaszerződés megkötése között az ország elhagyására kötelezni. (2)   Az e megállapodás 10. cikkének (2) bekezdésében említett időtartam alatt a Szerződő Fél előírhatja írásos szerződés vagy szerződéstervezet bemutatását az első tartózkodási engedély kiadását megelőzően. (3) a) Azok a személyek, akik korábban a fogadó állam területén legalább 30 hónapig határozott időtartamú munkaviszonyban álltak, automatikusan korlátlan időre jogosultak munkát vállalni (4). Nem tagadható meg e jog azon az alapon, hogy a biztosítandó tartózkodási engedélyek száma kimerült. b) Azok a személyek, akik korábban a fogadó állam területén a megelőző 15 évben összesen legalább 50 hónapig idénymunkát végeztek, és nem felelnek meg a tartózkodási engedélyre való jogosultság feltételeinek a fenti a) pont rendelkezéseinek megfelelően, automatikusan korlátlan időre jogosultak munkát vállalni. 28. cikk Határ menti ingázó munkavállalók (1)   A határ menti ingázó munkavállaló valamely Szerződő Fél olyan állampolgára, akinek a szokásos tartózkodási helye Svájc vagy annak szomszédos államai határövezeteiben van, és aki egy másik Szerződő Fél határövezetében munkavállalóként folytat tevékenységet, állandó lakóhelyére mindennap vagy legalább hetente egyszer rendszeresen visszatérve. E megállapodás alkalmazásában határövezetek a Svájc és szomszédai között létrejött, a határövezetekben való mozgásról szóló megállapodásokban meghatározott övezetek. (2)   A különleges engedély a kibocsátó állam határövezetein belül érvényes. 29. cikk A munkavállalók visszatérési joga (1)   Az a munkavállaló, aki e megállapodás hatálybalépésének napján legalább egy évre érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkezett, és aki akkor elhagyta a befogadó országot, a kiutazásától számított hat éven belül jogosult arra, hogy az új tartózkodási engedélyek kvótájának felosztásakor kedvezményes elbírálásban részesüljön, ha igazolja, hogy gazdasági tevékenységet folytathat. (2)   A határ menti ingázó előző, hároméves, megszakítás nélküli munkaviszonya végétől számított hat éven belül, fizetési és munkakörülményeire figyelemmel, jogosult új különleges engedélyre, amennyiben a megállapodás hatálybalépését követő két évben munkát vállal, ha igazolja az illetékes nemzeti hatóságoknak, hogy gazdasági tevékenységet folytathat. (3)   Azok a fiatalok, akik a 21. életévük betöltése előtt legalább öt évig valamely Szerződő Fél területén tartózkodtak, majd azt elhagyták, négy éven belül jogosultak oda visszatérni, és gazdasági tevékenységet folytatni. 30. cikk A munkavállalók foglalkozásának szabad megválasztása és földrajzi mobilitása (1)   Az egy évnél rövidebb időre érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkező munkavállalók a munka megkezdését követő tizenkét hónapig jogosultak foglalkozásuk szabad megválasztására és a földrajzi mobilitásra. A munkavállalóból önálló vállalkozóvá válás e megállapodás 10. cikke rendelkezéseinek figyelembevételével lehetséges. (2)   A határ menti ingázó munkavállalóknak kiadott különleges engedélyek feljogosítják birtokosukat a foglakozásuk szabad megválasztásra és a földrajzi mobilitásra Svájc és annak szomszédos államai valamennyi határövezetében. 31. cikk Az önálló vállalkozók tartózkodására vonatkozó szabályok Valamely Szerződő Fél a másik Szerződő Fél felségterületén önálló vállalkozói tevékenység folytatása céljából letelepedni kívánó állampolgára (a továbbiakban: önálló vállalkozó) hat hónap időtartamra érvényes tartózkodási engedélyt kap. Az önálló vállalkozó legalább öt évre érvényes tartózkodási engedélyt kap, ha a hat hónapos időszak vége előtt igazolja az illetékes nemzeti hatóságok számára, hogy önálló vállalkozói tevékenységet folytat. Amennyiben szükséges, a hat hónapos időtartamot legfeljebb további két hónappal meg lehet hosszabbítani, amennyiben reális esély van rá, hogy az önálló vállalkozó az önálló vállalkozói tevékenységet igazolni tudja. 32. cikk Határ menti ingázó önálló vállalkozók (1)   A határ menti ingázó önálló vállalkozó valamely Szerződő Fél olyan állampolgára, akinek a szokásos tartózkodási helye Svájc vagy annak szomszédos államai határövezeteiben van, és aki önálló vállalkozói tevékenységet folytat a másik Szerződő Fél határövezeteiben, állandó lakóhelyére mindennap, vagy legalább hetente egyszer rendszeresen visszatérve. E megállapodás alkalmazásában határövezetek a Svájc vagy az annak szomszédos államai között létrejött, a határövezetekben való mozgásról szóló megállapodásokban meghatározott övezetek. (2)   Valamely Szerződő Fél állampolgára, aki határ menti ingázó önálló vállalkozói minőségében Svájc vagy annak szomszédos államai határövezeteiben önálló vállalkozói tevékenységet kíván folytatni, ideiglenes, hat hónapos különleges engedélyt kap. Az önálló vállalkozó legalább ötéves időtartamra kap különleges engedélyt, ha a hat hónapos időszak lejárta előtt igazolja az illetékes nemzeti hatóságok számára, hogy önálló vállalkozói tevékenységet folytat. Amennyiben szükséges, a hat hónapos időtartamot legfeljebb további két hónappal meg lehet hosszabbítani, amennyiben reális esély van rá, hogy az önálló vállalkozó az önálló vállalkozói tevékenységet igazolni tudja. (3)   A különleges engedélyek a kibocsátó állam határövezetein belül érvényesek. 33. cikk Az önálló vállalkozók visszatérési joga (1)   Az az önálló vállalkozó, aki legalább öt évre érvényes tartózkodási engedéllyel rendelkezett, és elhagyta a fogadó országot, a kiutazásától számított hat éven belül új tartózkodási engedélyre jogosult, ha a befogadó országban megszakítás nélkül három évig dolgozott, továbbá igazolja az illetékes nemzeti hatóságok számára, hogy gazdasági tevékenységet folytathat. (2)   A határ menti ingázó önálló vállalkozó az előző, megszakítás nélküli négyéves tevékenysége befejezésétől számított hat éven belül jogosult új különleges engedélyre, ha igazolja az illetékes nemzeti hatóságoknak, hogy gazdasági tevékenységet folytathat. (3)   Azok a fiatalok, akik a 21. életévük betöltése előtt legalább öt évig valamely Szerződő Fél területén tartózkodtak, majd azt elhagyták, négy éven belül jogosultak oda visszatérni, és gazdasági tevékenységet folytatni. 34. cikk Az önálló vállalkozók foglalkozásának szabad megválasztása és földrajzi mobilitása A határ menti ingázó önálló vállalkozóknak kiadott különleges engedélyek feljogosítják birtokosukat a foglalkozásuk szabad megválasztására és a földrajzi mobilitásra Svájc vagy annak szomszédos államai határövezeteiben. Az ideiglenes hat hónapos tartózkodási engedélyek (határ menti ingázó önálló vállalkozók esetében a különleges engedélyek) csak a földrajzi mobilitás jogát biztosítják. JEGYZŐKÖNYV A DÁNIAI MÁSODIK LAKÁSINGATLANRÓL „A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy az Európai Közösséget létrehozó szerződésnek a Dániában történő ingatlanvagyon-szerzésről szóló 1. jegyzőkönyvét a svájci állampolgárok Dániában történő második lakásingatlan-szerzésére vonatkozóan e megállapodásra is alkalmazni kell. ” AZ AALAND-SZIGETEKRE VONATKOZÓ JEGYZŐKÖNYV „A Szerződő Felek megállapodnak abban, hogy a Finnország Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló okmánynak az Aaland-szigetekre vonatkozó 2. jegyzőkönyvét e megállapodásra is alkalmazni kell. ” ZÁRÓOKMÁNY Egyrészről A BELGA KIRÁLYSÁG, A DÁN KIRÁLYSÁG, A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG, A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG, A SPANYOL KIRÁLYSÁG, A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG, ÍRORSZÁG, AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG, A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG, A HOLLAND KIRÁLYSÁG, AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG, A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG, A FINN KIRÁLYSÁG, A SVÉD KIRÁLYSÁG, NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA, és AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG meghatalmazottai, és A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG meghatalmazottai, ezerkilencszázkilencvenkilenc június havának huszonegyedik napján Luxembourgban az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás aláírása érdekében tartott ülésen az alábbi, e záróokmányhoz csatolt együttes nyilatkozatokat fogadták el: — A szolgáltatások általános liberalizációjáról szóló együttes nyilatkozat, — Az Európai Közösségek Svájcban honos intézményei korábbi alkalmazottainak öregségi nyugdíjáról szóló együttes nyilatkozat, — A megállapodás alkalmazásáról szóló együttes nyilatkozat, — A további tárgyalásokról szóló együttes nyilatkozat. Tudomásul vették továbbá az e záróokmányhoz csatolt következő nyilatkozatokat: — Svájc nyilatkozata a megállapodás megújításáról, — Svájc nyilatkozata a migrációs és menekültpolitikáról, — Svájc nyilatkozata az építészoklevelek elismeréséről, — Az Európai Közösség és tagállamai nyilatkozata az I. melléklet 1. és 17. cikkéről, — Nyilatkozat a bizottságokban való svájci részvételről. Kelt Luxembourgban, az ezerkilencszázkilencvenkilencedik év június havának huszonegyedik napján. EGYÜTTES NYILATKOZAT a szolgáltatások általános liberalizációjáról A Szerződő Felek vállalják, hogy a közösségi vívmányok alapján a lehető leghamarabb tárgyalásokat kezdenek a szolgáltatások általános liberalizációjáról. EGYÜTTES NYILATKOZAT az európai közösségek svájcban honos intézményei korábbi munkavállalóinak öregségi nyugdíjáról Az Európai Közösségek Bizottsága és Svájc vállalják, hogy megfelelő megoldást keresnek az Európai Közösségek Svájcban honos intézményei korábbi munkavállalóinak öregségi nyugdíja kettős adóztatásának problémájára. EGYÜTTES NYILATKOZAT a megállapodás alkalmazásáról A Szerződő Felek megteszik a közösségi vívmányoknak a másik Szerződő Fél állampolgáraira való alkalmazásához szükséges intézkedéseket a köztük megkötött megállapodásnak megfelelően. EGYÜTTES NYILATKOZAT a további tárgyalásokról Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség kinyilvánítják azon szándékukat, hogy tárgyalásokat kezdeményeznek olyan közös érdekű területeken, mint az 1972. évi szabadkereskedelmi megállapodás 2. jegyzőkönyvének frissítése és Svájc részvétele egyes közösségi oktatási, ifjúsági, média-, statisztikai és környezeti programokban. E tárgyalásokat elő kell készíteni, amint a folyamatban lévő kétoldalú tárgyalások befejeződnek. SVÁJC NYILATKOZATA a megállapodás megújításáról Svájc kijelenti, hogy az alkalmazandó belső eljárásai alapján a megállapodás hetedik évében határoz annak megújításáról. SVÁJC NYILATKOZATA a migrációs és menekültpolitikáról Svájc újólag megerősíti szándékát az Európai Unióval és tagállamaival való együttműködés megerősítésére a migrációs és menekültpolitika területén. Ezért Svájc részt kíván venni az Európai Unió menedékjog iránti kérelmeket koordináló rendszerében, és javasolja, hogy kezdjenek tárgyalásokat egy egyezmény megkötésére, hasonlóan a dublini egyezményhez (az 1990. június 15-én Dublinban aláírt egyezmény az Európai Közösségek valamely tagállamában benyújtott menedékjog iránti kérelem elbírálásáért felelős állam meghatározásáról). SVÁJC NYILATKOZATA az építészoklevelek elismeréséről Svájc javasolni fogja a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás vegyes bizottságának, amint az létrejön, hogy a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás III. mellékletébe vegye fel a svájci szakfőiskolák által kiadott építészokleveleket, az 1986. június 10-i 85/384/EGK irányelv rendelkezéseinek megfelelően. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS TAGÁLLAMAI NYILATKOZATA az I. melléklet 1. és 17. cikkéről Az Európai Közösség és tagállamai kijelentik, hogy a megállapodás I. mellékletének 1. és 17. cikke nem érinti a közösségi vívmányokat a határon átnyúló szolgáltatásnyújtással kapcsolatban az olyan munkavállalók kiküldése feltételeinek tekintetében, akik harmadik ország állampolgárai. NYILATKOZAT A bizottságokban való svájci részvételről A Tanács egyetért azzal, hogy Svájc képviselői megfigyelőként részt vegyenek az alábbi bizottságok és szakértői munkacsoportok ülésein, amennyiben az ülések tárgya Svájcot érinti: — Kutatási programok bizottságai, beleértve a tudományos és műszaki kutatási bizottságot (CREST), — migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottsága, — a felsőfokú oklevelek kölcsönös elismerésével foglalkozó koordináló csoport, — a légi útvonalakkal és a légiközlekedési versenyszabályok alkalmazásával foglalkozó tanácsadó bizottságok. Svájc képviselői szavazáskor nem lehetnek jelen a bizottságok ülésein. Amennyiben más bizottságok e megállapodások hatálya alá tartozó olyan területekkel foglalkoznak, melyek tekintetében Svájc elfogadta vagy a közösségi vívmányokat vagy az azzal egyenértékű intézkedéseket, a Bizottság az EGT Megállapodás 100. cikkében meghatározott módon svájci szakértőkkel konzultál. (1)  A megállapodás aláírásának napján hatályos rendelkezések szerint. (2)  A megállapodás aláírásának napján hatályos rendelkezések szerint. (3)  Svájcban azon személyek esetében, akik nem Svájcot választják állandó lakhelyüknek, a betegségbiztosításnak tartalmaznia kell baleset és anyaság esetére szóló fedezetet is. (4)  Az ilyen személyekre nem vonatkozik a szervezett munkaerőpiacon jelen lévő munkavállalók számára biztosított elsőbbség, illetve valamely meghatározott ágazatban vagy helyen a díjazási és foglalkoztatási feltételek betartásának ellenőrzése