title: 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1260/1999 nustatantis bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų

eurovoc_concepts:
Structural Funds
development aid
economic conversion
employment policy
regional aid
social situation

formats: html pdf print

text: 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 31 31999R1260 L 161/1 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1999 6 26 TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1260/1999 1999 m. birželio 21 d. nustatantis bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 161 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą (1), atsižvelgdama į Europos Parlamento sutikimą (2), atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuo- monę (3), (3) reglamentą kad Taryba iki 1999 m. gruodžio 31 d. , remdamasi Komi- sijos pasiūlymu, dar kartą išnagrinėtų tą reglamentą; kadan- gi, siekiant padaryti Bendrijos teisės aktus skaidresnius, pageidautina sujungti visas struktūrinių fondų nuostatas į vieną (EEB) Nr. 2052/88 bei 1988 m. gruodžio 19 d. Tarybos regla- mentą (EEB) Nr. 4253/88, nustatantį nuostatas dėl Regla- mento (EEB) Nr. 2052/88, koordinuojančio įvairių struk- tūrinių fondų veiklą tarpusavyje, taip pat su Europos investicijų banko operacijomis ir kitais esamais finansiniais instrumentais, įgyvendinimo (6); ir panaikinti Reglamentą kadangi pagal 6 protokolo, kuriame pateiktos specialios 6 tikslo nuostatos dėl struktūrinių fondų Suomijoje ir Švedi- joje ir kuris buvo pridėtas prie Austrijos, Suomijos ir Šve- dijos stojimo aktų, 5 straipsnį to protokolo nuostatos iki 1999 m. pabaigos turėtų būti dar kartą išnagrinėtos kartu su Reglamentu (EEB) Nr. 2052/88; atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę (4), (1) (2) kadangi Sutarties 158 straipsnyje nurodyta, kad, norėdama sustiprinti savo ekonominę ir socialinę sanglaudą, Bendrija siekia mažinti regionų išsivystymo lygio skirtumus ir nepa- lankiausias sąlygas turinčių regionų arba salų, taip pat kaimo vietovių atsilikimą; kadangi 159 straipsnyje numa- tyta, kad tokia priemonė remtina per struktūrinius fondus, Europos investicijų banką (EIB) ir kitus esamus finansinius instrumentus; kadangi 1988 m. birželio 24 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2052/88 dėl struktūrinių fondų uždavinių, jų efekty- vumo bei jų veiklos koordinavimo tarpusavyje, taip pat su Europos investicijų banko operacijomis ir kitais esamais finansiniais instrumentais (5) 19 straipsnyje reikalaujama, (1) OL C 176, 1998 6 9, p. 1. (2) 1999 m. gegužės 6 d. duotas sutikimas (dar nepaskelbtas Oficialia- jame leidinyje). (3) OL C 407, 1998 12 28, p. 74. (4) OL C 373, 1998 12 2, p. 1. (5) OL L 185, 1988 7 15, p. 9. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 3193/94 (OL L 337, 1994 12 24, p. 11). (4) kadangi siekiant labiau sukoncentruoti ir supaprastinti struktūrinių fondų veiklą turėtų būti sumažintas priorite- tinių tikslų skaičius, palyginti su tuo, kiek jų pateikta Reg- lamente (EEB) Nr. 2052/88; kadangi šie tikslai turėtų būti iš naujo apibrėžti taip, kad būtų numatyta skatinti atsilie- kančių regionų plėtrą ir struktūrinį pertvarkymą, vietovių, kurios susiduria su struktūriniais sunkumais, ekonominę bei socialinę pertvarką ir švietimo, mokymo ir užimtumo politikos bei sistemų pritaikymą ir modernizavimą; (5) kadangi Bendrija, stiprindama ekonominę ir socialinę san- glaudą, be kita ko, siekia skatinti darnią, subalansuotą ir tolydžią ekonominę veiklą, aukštą užimtumo lygį, moterų (6) OL L 374, 1988 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeiti- mais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 3193/94. 32 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. ir vyrų lygybę bei aukštą aplinkos apsaugos ir gerinimo lygį; kadangi šiomis pastangomis visų pirma turėtų būti siekiama įtraukti aplinkosaugos reikalavimus į struktūrinių fondų veiklos planavimą bei įgyvendinimą, padėti panai- kinti nelygybę bei skatinti vyrų ir moterų lygybę; kadangi fondų veikla gali sudaryti ir galimybę įveikti bet kokią disk- riminaciją rasiniu, etniniu, negalios ar amžiaus pagrindu, visų pirma vertinant poreikius, taikant finansinį skatinimą ir pasinaudojant išsiplėtusia partneryste; pajėgumus kaimo vietovėse; kadangi EŽŪOGF Garantijų skyrius padeda siekti prioritetinio uždavinio – teritorijų, kurios susiduria su struktūriniais sunkumais, ekonominės ir socialinės pertvarkos – remdamasis 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1257/1999 dėl Euro- pos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) pagalbos kaimo plėtrai ir iš dalies pakeičiančiu bei panai- kinančiu tam tikrus reglamentus (1); (6) (7) kadangi kultūros plėtra, gamtinės ir dirbtinės aplinkos kokybė, gyvenimo kokybės ir kultūros mastas bei turizmo plėtra padeda regionams tapti ekonominiu ir socialiniu požiūriu patrauklesniais tiek, kiek jie sukuria tolydų užim- tumą; (11) kadangi turi būti nustatytos konkrečios kiekvienam fondui taikomos taisyklės įgyvendinimo sprendimuose, kurie buvo priimti pagal Sutarties 37, 148 ir 162 straipsnius; kadangi Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) yra svar- biausia institucija, siekianti skatinti atsiliekančių regionų plėtrą ir struktūrinį pertvarkymą bei teritorijų, kurios susi- duria su struktūriniais sunkumais, ekonominę ir socialinę pertvarką; (12) kadangi turėtų būti konkrečiai apibrėžti kriterijai, kuriais vadovaujantis nustatomi tam tikrus reikalavimus atitinkan- tys regionai ir teritorijos; kadangi dėl šios priežasties Bend- rijos prioritetiniai regionai ir teritorijos turėtų būti nusta- tomi pagal bendrą regionų klasifikacijos sistemą, vadinamą Teritorinių vienetų statistinė nomenklatūra (NUTS), kurią parengė Europos Bendrijų statistikos tarnyba, bendradar- biaudama su nacionalinėmis statistikos įstaigomis; (8) kadangi Europos socialinio fondo (ESF) uždaviniai turėtų būti pakoreguoti, kad būtų atsižvelgta į Europos užimtumo strategiją ir ji būtų įgyvendinta; (9) (10) kadangi bendrosios žuvininkystės politikos struktūriniai aspektai buvo įtraukti kaip išsami struktūrinė politika, lai- kantis taisyklių, kurios nuo 1993 m. reglamentuoja struk- tūrinius fondus; kadangi įgyvendinimas turėtų būti tęsia- mas iš struktūrinių fondų per Žuvininkystės orientavimo finansinį instrumentą (ŽOFI); kadangi ŽOFI pagalba, numatyta 1 tiksle, yra šio tikslo programų dalis, o pagalba, nenumatyta 1 tiksle, kiekvienoje suinteresuotoje valstybėje narėje yra teikiama pagal vieną programą; kadangi Bendrija ėmėsi bendrosios žemės ūkio politikos reformos, kuri numato struktūrines ir lydimąsias priemo- nes kaimo vietovių plėtrai skatinti; kadangi šiame kon- tekste Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) Garantijų skyrius turėtų toliau padėti siekti pri- oritetinio uždavinio – menkiau išsivysčiusių regionų plėtros ir struktūrinio pertvarkymo gerinant gamybos struktūrų veiksmingumą, perdirbant ir parduodant žemės ūkio ir miškininkystės produktus bei plėtojant vietos (13) kadangi menkiau išsivystę regionai yra regionai, kurių BVP vienam gyventojui yra mažesnis nei 75 % Bendrijos vidur- kio; kadangi, siekdama užtikrinti veiksmingą pagalbos sutelkimą, Komisija turėtų šį kriterijų taikyti griežtai ir rem- tis objektyviais statistiniais duomenimis; kadangi toli- miausi retai apgyvendinti regionai ir teritorijos, numatyti 6 tiksle, kaip nurodyta Austrijos, Suomijos ir Švedijos sto- jimo akto 6 protokole 1995–1999 m. laikotarpiui, remian- tis šiuo reglamentu turėtų būti numatyti ir 1 tiksle; (14) kadangi teritorijos, kuriose vyksta ekonominė ir socialinė pertvarka, yra teritorijos, kurių pramonės ir paslaugų sek- toriuose vyksta socialiniai ir ekonominiai pokyčiai, atsilie- kančios kaimo vietovės, sunkumų patiriančios miesto teri- torijos ir ekonominį sąstingį patiriančios teritorijos, kurios priklauso nuo žuvininkystės pramonės; kadangi ši pagalba turėtų būti tinkamai sutelkta labiausiai atsilikusioms Bend- rijos teritorijoms; kadangi šias teritorijas Komisija turėtų nustatyti valstybių narių siūlymu ir glaudžiai bendradar- biaudama su jomis; (1) OL L 160, 1999 6 26, p. 80. 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 33 (15) (16) kadangi siekiant užtikrinti fondų veiklos pobūdį pramonės sektoriaus teritorijos, kuriose vyksta socialinė–ekonominė pertvarka, ir atsiliekančios kaimo vietovės turėtų būti kuo dažniau pasirenkamos remiantis objektyviais Bendrijoje apibrėžtais kriterijais; be to, kadangi gyventojų, kuriems taikomas šis prioritetinis tikslas, skaičius skaičiuojant visos Bendrijos mastu, pramoningose Bendrijos teritorijose turėtų sudaryti apytikriai 10 %, 5 % – kaimo vietovėse, 2 % – miestuose ir 1 % – žuvininkystės teritorijose; kadangi sie- kiant užtikrinti, kad kiekviena valstybė narė tinkamai prisidėtų prie bendrų sutelkimo pastangų, gyventojų skai- čius, numatytas 2006 m. 2 tiksle, kuris nurodytas šiame reglamente, neturi būti sumažintas daugiau nei vienu treč- daliu tų skaičių, kurie nurodyti 1999 m. 2 ir 5b tiksluose, išdėstytuose Reglamente (EEB) Nr. 2052/88; kadangi siekiant, kad programos būtų veiksmingos, men- kai išsivystę regionai, kuriuose BVP vienam gyventojui yra mažesnis nei 75 % Bendrijos vidurkio, turėtų būti prilyginti teritorijoms, kurioms valstybės narės padeda taip, kaip numatyta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a punkte, o atsi- žvelgus į visas konkrečias priemones, patvirtintas Sutarties 299 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, – tolimiausiems regionams (Prancūzijos užjūrio departamentams, Azorų, Madeiros ir Kanarų saloms); kadangi taip pat ir teritorijos, kuriose vyksta ekonominė ir socialinė pertvarka, turėtų būti labai panašios į teritorijas, kurioms valstybės narės padeda Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta tvarka; kadangi Bendrija turėtų siekti, kad 2000–2006 m. laikotarpio pabaigoje derinimas atitinkamomis valstybių narių pastangomis vykdomas atsižvelgus į tuometinę jų padėtį, vyktų sparčiau; (17) kadangi tikslas, kuriuo siekiama pritaikyti ir modernizuoti švietimo, mokymo ir užimtumo politiką bei sistemas, turi numatyti finansinę pagalbą regionams ir teritorijoms, nenurodytiems 1 tiksle; kadangi 3 tiksle turėtų būti numa- tyta ir sistema, kuri užtikrintų, kad būtų derinama ir visa su atitinkamos valstybės narės žmogiškaisiais ištekliais susi- jusi veikla; kadangi kiekvieno ESF įnašo, siekiant turėti 2 tiksle bendrą programavimo dokumentą, turėtų pakakti jo atskiram tvarkymui pateisinti, todėl jis neturėtų būti mažesnis nei 5 % viso struktūrinių fondų įnašo; (19) kadangi 1999 m. prioritetiniame tiksle nurodyti regionai, kurie nebeatitinka nustatytų reikalavimų, turėtų gauti ši palaipsniui mažėjančią laikinąją pagalbą; kadangi pagalba 2000 m. turėtų būti mažesnė nei 1999 m. gauta pagalba; (20) kadangi turėtų būti numatyta galimybė skirti dalį turimų išteklių; kadangi šie ištekliai turėtų būti skiriami kasmet, o didžiausia jų dalis turėtų tekti menkiau išsivysčiusiems regionams, įskaitant tuos, kurie gauna laikinąją pagalbą; (21) kadangi bendra metinė suma, kurią kiekviena valstybė narė gauna iš struktūrinių fondų pagal šį reglamentą, – kartu su pagalba iš Sanglaudos fondo, – turėtų būti apribota šia bendra antrašte pagal nacionalines galimybes ją panaudo- ti; (22) kadangi Komisija pagal esamus įsipareigotus asignavimus orientacines skiriamas lėšas kiekvienam prioritetiniam tiks- lui turėtų apskaičiuoti remdamasi atitinkamais objektyviais kriterijais; kadangi 4 % tokia tvarka skiriamų asignavimų valstybėms narėms turėtų skirti Komisija vidutinės trukmės laikotarpiui; kadangi, pripažįstant ypatingas pastangas padėti Šiaurės Airijos taikos procesui, PEACE programa turėtų būti vykdoma iki 2004 m. ; kadangi speciali 2000–2006 m. pagalbos programa kuriama Švedijos NUT- S–II regionams, kurie nėra įrašyti 3 straipsnio 2 dalyje minėtame sąraše, bet atitinka Austrijos, Švedijos ir Suomi- jos stojimo akto 6 protokolo 2 straipsnyje nustatytus kri- terijus; (23) kadangi 5,35 % visų įsipareigotų asignavimų turėtų būti skirta Bendrijos iniciatyvoms, o 0,65 % – novatoriškiems projektams ir techninei pagalbai; (24) kadangi struktūrinių fondų asignavimai programoms turėtų būti indeksuoti pagal vienodo dydžio normą, o pri- reikus iki 2003 m. gruodžio 31 d. toks indeksavimas turėtų būti formaliai pataisytas; (18) kadangi ESF pagalba, numatyta 2 tiksle, turėtų būti regioninės ir vietos priemonės, kurios tiktų konkrečios 2 tiksle numatytos teritorijos padėčiai ir būtų derinamos su kitų struktūrinių fondų intervencinėmis priemonėmis; (25) kadangi pagrindiniai 1988 m. struktūrinių fondų reformos principai turėtų reglamentuoti fondus iki 2006 m. ; kadangi iki šiol sukaupta patirtis vis dėlto parodė, kad šiuos 34 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. principus būtina supaprastinti ir padaryti juos aiškesnius; kadangi veiksmingumas visų pirma turėtų būti pripažintas pagrindiniu principu; (31) turėtų būti nustatyti paprastesni kriterijai ir kadangi išsamesnės taisyklės, kaip patikrinti ir įgyvendinti papildo- mumo principą; (26) kadangi siekiant, kad struktūrinių fondų veikla būtų veiks- minga ir skaidri, valstybių narių ir Bendrijos atsakomybė turėtų būti tiksliai apibrėžta; kadangi ši atsakomybė turėtų būti nustatyta kiekvienam programavimo, kontrolės, ver- tinimo ir priežiūros etapui; kadangi, remiantis subsidia- rumo principu ir nepažeidžiant Komisijai suteiktų teisių, už pagalbą, teikiamą įgyvendinant ir prižiūrint, visų pirma turėtų būti atsakingos valstybės narės; (32) kadangi programų sistema turėtų būti supaprastinta nus- tatant vienodą septynerių metų programų laikotarpį; kadangi dėl to pagalbos programų formos ir skaičius turėtų būti ribotas ir kiekvienam regionui paprastai turėtų būti skirta viena integruota pagalba, numatant, kad prioriteti- niams tikslams paprastai būtų rengiami bendri programa- vimo dokumentai, ir įtraukiant svarbiausius projektus bei visuotines dotacijas į kitų formų pagalbą; (27) kadangi Bendrijos priemonė turėtų papildyti valstybių narių priemones arba būti skirta prisidėti prie tokių prie- monių; kadangi siekiant užtikrinti didelę pridedamąją ver- tę, turėtų būti stiprinama partnerystė; kadangi tai taikytina regioninės ir vietos valdžios institucijoms, kitoms kompe- tentingoms institucijoms, tarp jų toms, kurios atsako už aplinką ir moterų ir vyrų lygybės skatinimą, ekonominiams ir socialiniams partneriams bei kitoms kompetentingoms institucijoms; kadangi tam tikri partneriai bendrai rengia, kontroliuoja ir įvertina pagalbą; (28) kadangi programavimo procesas turėtų būti numatytas nuo pradinės koncepcijos iki galutinio naudos gavėjo, o Komisijos parengtos išsamios orientacinės rekomendacijos dėl tam tikros ir sutartos Bendrijos struktūrinių fondų poli- tikos turėtų palengvinti šį procesą valstybėse narėse; (29) kadangi programos turėtų užtikrinti, kad struktūrinių fondų tarpusavio veikla ir jų veikla su kitais veikiančiais finansiniais instrumentais bei EIB būtų koordinuojama; kadangi toks koordinavimas apima ir dotacijų bei paskolų derinimą; (33) kadangi siekiant įtvirtinti integruotą požiūrį į plėtrą reikėtų imtis priemonių – deramai atsižvelgus į suinteresuotų regionų ypatumus – užtikrinti, kad įvairių fondų veikla ir Bendrijos politika, užimtumo strategija, valstybių narių ekonominė ir socialinė politika bei valstybių narių regio- ninė politika būtų derinama; (34) kadangi siekiant paspartinti ir supaprastinti programavimo tvarką Komisijos atsakomybė turėtų būti atskirta nuo vals- tybių narių atsakomybės; kadangi dėl to turėtų būti suda- ryta galimybė Komisijai valstybių narių siūlymu patvirtinti strategiją ir plėtros prioritetus, kurie reglamentuotų pro- gramavimą ir Bendrijos finansinio įnašo dydį, ir su jais susi- turi įgyvendinimo planus, o valstybės narės jusius nuspręsti, kaip jie bus taikomi; kadangi turėtų būti nuro- dytas ir įvairių formų pagalbos turinys; (35) kadangi toks valstybių narių decentralizuotas struktūrinių fondų veiklos įgyvendinimas turėtų suteikti pakankamai garantijų dėl įgyvendinimo informacijos ir kokybės, veik- los rezultatų, jų vertinimo ir patikimo finansinio valdymo bei jo stebėjimo; (36) kadangi Komisija, prireikus - kartu su EIB, turėtų tvirtinti svarbiausius investicinius projektus, kurių finansinė vertė yra didesnė nei nustatyta suma, kad įvertintų jų poveikį ir siūlomą Bendrijos išteklių panaudojimą; (30) kadangi fondų veikla ir darbas, kuris padeda finansuoti, turi atitikti kitas Bendrijos politikos sritis ir Bendrijos teisės aktus ir turėtų būti nustatytos konkrečios nuostatos; kadangi šioje srityje veikla, susijusi su mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros rezultatų platinimu bei naudojimu struktūrinių fondų sąlygomis turi užtikrinti teisių gauti ir naudoti žinias apsaugą ir būti vykdoma pagal Bendrijos konkurencijos taisykles; (37) kadangi turėtų būti sudaryta galimybė užsiimti veikla, ati- tinkančia Bendrijos interesus ir vykdoma Komisijos inicia- tyva, kuri papildytų veiklą, įgyvendinamą pagal prioriteti- nius tikslus; 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 35 (38) kadangi šios Bendrijos iniciatyvos turėtų būti orientuotos į tarpvalstybinio, daugiašalio ir regioninio bendradarbia- vimo skatinimą (Interreg), krizę patiriančių miestų ir pri- emiesčių ekonominį bei socialinį regeneravimą (URBAN), abi šias iniciatyvas finansuojant ERPF, kaimo vietovių plėtrą (Leader), kurią finansuoja EŽŪOGF Garantijų skyrius, bei žmogiškųjų išteklių plėtrą vienodų galimybių sąlygo- mis (EQUAL), kurią finansuoja ESF; kadangi tarpvalstybi- nio bendradarbiavimo skatinimas – visų pirma planuojant plėtimosi perspektyvą, nacionalinį ir regioninį bendradar- biavimą – yra ypač svarbus šiems uždaviniams; kadangi turėtų būti tinkamai atsižvelgta į bendradarbiavimą su toli- miausiais regionais; kadangi būtina pagerinti tarpvalstybi- nio, daugiašalio ir regioninio bendradarbiavimo koordina- vimą su priemonėmis, kurios buvo patvirtintos priėmus Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3906/89 (1), Tarybos regla- mento (Euratomas, EB) Nr. 1279/96 (2) ir Tarybos regla- mentą (EB) Nr. 1488/96 (3), ypač atsižvelgus į Europos Sąjungos plėtrą ir Europos-Viduržemio jūros regiono vals- tybių partnerystę; kadangi turėtų būti tinkamai atsižvelgta į prieglobsčio ieškančių asmenų socialinę ir profesinę integ- raciją pagal EQUAL programą; (39) kadangi struktūriniai fondai turėtų numatyti remti studi- jas, bandomuosius projektus ir dalijimąsi patirtimi, kad dėl savo paprasto ir skaidraus įgyvendinimo būtų skatinamas novatoriškas požiūris ir praktika; (40) kadangi siekiant sustiprinti Bendrijos išteklių atsvaros poveikį, kuris atsiranda kuo dažniau pirmenybę teikiant privatiems finansavimo šaltiniams, ir tinkamiau atsižvelgti į pelningus projektus, iš struktūrinių fondų gaunama pagalba turėtų būti įvairesnė, o pagalbos dydis diferenci- juotas, siekiant atsižvelgti į Bendrijos interesus, skatinant naudoti įvairius finansinius išteklius ir, raginant naudoti tinkamas pagalbos formas riboti fondų įnašą; kadangi tam tikslui turėtų būti nustatytos mažesnio masto intervenci- jos priemonės toms investicijų formoms ir tiems infra- struktūros projektams, kurie duoda didelį pelną; kadangi šiame reglamente didelės grynosios pajamos turėtų būti preliminariai apibrėžtos kaip pajamos, kurios bent 25 % yra didesnės už atitinkamos investicijos bendrą vertę; (1) OL L 375, 1989 12 23, p. 11 (PHARE). Reglamentas su paskutiniais reglamentu (EB) Nr. 753/96 pakeitimais, padarytais Tarybos (OL L 103, 1996 4 26, p. 5). (2) OL L 165, 1996 7 4, p. 1 (TACIS). (3) OL L 189, 1996 7 30, p. 1 (MEDA). Reglamentas su paskutiniais reglamentu (EB) Nr. 780/98 pakeitimais, padarytais Tarybos (OL L 113, 1998 4 15, p. 2). (41) kadangi, remiantis subsidiarumo principu, tuo atveju, jeigu nėra Bendrijos taisyklių, reikalavimus atitinkančių išlaidų taisyklės turėtų būti atitinkamos nacionalinės taisyklės, nors tokias taisykles gali nustatyti Komisija, jeigu jos yra akivaizdžiai reikalingos, kad struktūriniai fondai visoje Bendrijoje būtų įgyvendinami vienodai ir teisingai; kadangi vis dėlto turėtų būti nurodyta laikotarpio, kada reikalavi- mus atitinkančios išlaidos yra leistinos, pradžia ir pabaiga, taip pat turėtų būti numatyta, kad investiciniuose projek- tuose negali būti svarbių pataisymų; kadangi vėliau, sie- kiant užtikrinti veiksmingą ir nuolatinę fondų pagalbą, visa fondo teikiama pagalba ar jos dalis turėtų būti priskirta veiklai tik tada, jeigu jos rūšis arba įgyvendinimo sąlygos nėra iš esmės pasikeitusios taip, kad remiama veikla nebe- atitinka pradinių tikslų; (42) kadangi taisyklės ir tvarka, nustatančios, kaip prisiimti įsi- pareigojimus ir vykdyti mokėjimus, turėtų būti supapras- tinta; kadangi dėl to biudžeto įsipareigojimai turėtų būti rengiami kartą per metus, atsižvelgiant į ilgalaikę finansinę perspektyvą ir pagalbos finansavimo planą, o mokėjimai atliekami avansu, vėliau kompensuojant realias išlaidas; kadangi, remiantis nustatyta precedento teise, visos palū- kanos, gautos už avansinį mokėjimą, turėtų būti pripažin- tos atitinkamos valstybės narės ištekliais, o siekiant sustip- rinti fondų įtaką jos turėtų būti skirtos tam pačiam tikslui kaip ir avansas; (43) kadangi patikimas finansų valdymas turėtų būti užtikrin- tas numatant, kad išlaidos turi būti tinkamai pateisintos ir patvirtintos, o mokėjimai siejami su pagrindinėmis parei- gomis – programavimo monitoringu, finansų kontrole ir Bendrijos teisės taikymu; (44) kadangi Bendrijos lėšų patikimam valdymui užtikrinti turėtų būti geriau prognozuojamos ir daromos išlaidos; kadangi dėl to valstybės narės turėtų reguliariai siųsti Komi- sijai savo prognozes, kaip bus naudojamos Bendrijos lėšos, bet jeigu finansinių įsipareigojimų įgyvendinimas vėluoja, avansas turėtų būti grąžintas, o įsipareigojimai nedelsiant panaikinti; (45) kadangi visą pereinamąjį laikotarpį nuo 1999 m. sausio 1 d. iki 2001 m. gruodžio 31 d. visos nuorodos į eurą turėtų būti pripažintos nuorodomis į eurą kaip piniginį 36 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. vienetą, kuris minimas 1998 m. gegužės 3 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 974/98 dėl euro įvedimo (1) 2 straips- nio antrame sakinyje; kurių metu būtų svarstomos valstybių narių įgyvendina- mos priemonės, o prireikus Komisija turėtų galimybę rei- kalauti, kad būtų imtasi priemonių padėčiai ištaisyti; (46) kadangi vienas iš būdų užtikrinti veiksmingą struktūrinių fondų veiklą yra veiksminga priežiūra; kadangi priežiūra turėtų būti vykdoma geriau, o atsakomybė šioje srityje – geriau apibrėžta; kadangi valdymo funkcijos ypač turėtų būti atskirtos nuo priežiūros funkcijų; (52) kadangi turėtų būti nustatyta valstybių narių atsakomybė ieškant netikslumų bei pažeidimų ir juos taisant Komisijos atsakomybė tais atvejais, kai valstybės narės nevykdo savo įsipareigojimų; (47) kadangi kiekvienai pagalbai turėtų būti viena valdymo ins- titucija, turinti aiškiai apibrėžtą atsakomybę; kadangi ši atsakomybė visų pirma turėtų apimti duomenų apie rezul- tatus rinkimą ir šių duomenų pateikimą Komisijai, pati- kimo finansų įgyvendinimo užtikrinimą, vertinimų orga- nizavimą ir susijusių su viešumu ir Bendrijos teisės taikymu, laikymąsi; kadangi turėtų būti sudaryta galimybė reguliariai rengti Komisijos ir valdymo institucijos susirinkimus pagalbai prižiūrėti; įsipareigojimų, (48) kadangi turėtų būti numatyta, kad priežiūros komitetai yra valstybių narių paskirtos institucijos pagalbai prižiūrėti, kurios tikrina, kaip valdymo institucija tvarko šią pagalbą, užtikrina, kad būtų laikomasi jų parengtų rekomendacijų ir įgyvendinimo taisyklių bei peržiūri vertinimus; (49) kadangi rodikliai ir metinės įgyvendinimo ataskaitos yra ypač svarbūs priežiūrai ir turėtų būti geriau apibrėžti, kad būtų pateikta patikimesnė informacija apie pagalbos pro- gramų pažangą ir programų kokybę; (50) kadangi, siekiant užtikrinti veiksmingą ir teisingą įgyven- dinimą, turėtų būti nustatyti valstybių narių įsipareigojimai dėl valdymo ir stebėjimo sistemų, išlaidų tvirtinimo, netiks- lumų ir Bendrijos teisės pažeidimų išvengimo, nustatymo ir taisymo; (51) kadangi, nepažeidžiant Komisijos atsakomybės už finansų kontrolę, valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimas šioje srityje turėtų būti geresnis, ypač sudarant galimybę reguliariai rengti valstybių narių ir Komisijos konsultacijas, (53) kadangi struktūrinių fondų veiklos veiksmingumas ir poveikis taip pat priklauso nuo geresnio bei išsamesnio vertinimo; kadangi turėtų būti nustatyta valstybių narių ir Komisijos atsakomybė šioje srityje ir parengtas planas, kaip užtikrinti patikimą vertinimą; (54) (55) kadangi pagalbos programos turėtų būti vertinamos atsiž- velgiant į jų rengimą, peržiūrėjimą įpusėjus programą ir jų poveikio vertinimą, o vertinimas turėtų būti įtrauktas į pagalbos priežiūrą; kadangi dėl to turėtų būti konkrečiai apibrėžti kiekvieno vertinimo etapo tikslai ir turinys, o socialinės ir ekonominės padėties, aplinkos, vyrų ir moterų lygybės vertinimas turėtų pagerėti; kadangi vertinimas įpusėjus programą ir pradinių asigna- vimų dalies atidėjimas rezervams galėtų būti papildomas finansavimas, skiriamas kiekvienai valstybei narei atsižvel- gus į jos veiklos rodiklius; kadangi tokios skiriamos lėšos turėtų remtis objektyviais, paprastais ir skaidriais kriterijais, kurie atspindėtų veiksmingą ir kokybišką valdymą bei finansų vykdymą; (56) kadangi ekonominės ir socialinės sanglaudos pažangos ataskaita turi būti teikiama kas treji metai ir joje turėtų būti analizuojama Bendrijos regionų padėtis bei jų ekonominė ir socialinė raida; (57) kadangi siekiant geros darbo partnerystės ir tinkamo Bend- rijos pagalbos skatinimo turėtų būti teikiama kuo išsa- mesnė informacija ir sudaryta galimybė viešai ją skelbti; kadangi institucijos, atsakingos už pagalbos tvarkymą, turėtų atsakyti už šią sritį ir nuolat informuoti Komisiją apie priemones, kurių buvo imtasi; (1) OL L 139, 1998 5 11, p. 1. (58) kadangi turėtų būti nustatytos komitetų, kurie raginami padėti Komisijai įgyvendinti šį reglamentą, darbo tvarkos taisyklės; 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 37 (59) kadangi turėtų būti parengtos išsamios laikinosios nuosta- tos, kurios leistų rengti naujas programas vos tik šiam reg- lamentui įsigaliojus ir užtikrintų, kad pagalba valstybėms narėms nebūtų nutraukta laukiant regioninės plėtros planų ir pagal naują sistemą pateiktų pagalbos programų, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I DALIS BENDRIEJI PRINCIPAI I SKYRIUS 2 straipsnis TIKSLAI IR UŽDAVINIAI Priemonės ir uždaviniai 1 straipsnis Tikslai Bendrijos priemonė per struktūrinius fondus, Sanglaudos fondą, Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) Garantijų skyrių, Europos investicijų banką (EIB) ir kitus esamus finansinius instrumentus remia Sutarties 158 ir 160 straipsniuose nustatytų bendrųjų tikslų pasiekimą. Struktūriniai fondai, EIB ir kiti esami finansiniai instrumentai tam tikru būdu padeda siekti šių trijų prioritetinių tikslų: 1. Šiame reglamente „struktūriniai fondai“ – tai Europos regioninės plėtros fondas (ERPF), Europos socialinis fondas (ESF), Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) Orientavimo skyrius ir Žuvininkystės orientavimo finansinis instrumentas (ŽOFI) (toliau – fondai). 2. Remiantis Sutarties 33, 146 ir 160 straipsniais, fondai, laiky- damiesi savo konkrečių veiklos nuostatų, padeda siekti 1, 2 ir 3 tikslų tokiu būdu: a) 1 tikslas: ERPF, ESF, EŽŪOGF Orientavimo skyrius ir ŽOFI; b) 2 tikslas: ERPF ir ESF; c) 3 tikslas: ESF. 1) skatinti menkiau išsivysčiusių regionų plėtrą ir struktūrinius pokyčius (toliau – 1 tikslas); 3. Remiantis 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1263/1999 dėl žuvininkystės orientavimo finansinio instru- mento (1), ŽOFI prisideda prie žuvininkystės sektoriaus struktūri- nių priemonių regionuose, kurie nenumatyti 1 tiksle. 2) remti teritorijų, kuriose iškyla struktūrinių sunkumų, ekono- minę ir socialinę pertvarką (toliau – 2 tikslas); 3) remti švietimo, mokymo ir užimtumo politikos ir sistemų derinimą bei modernizavimą (toliau – 3 tikslas). Dėl to sie- kiama teikti finansinę pagalbą regionams, kurių neapima 1 tikslas, ir pateikti visų priemonių, skatinančių žmogiškuosius išteklius nacionalinėje teritorijoje, pamatinę strategiją nepažei- džiant kiekvieno regiono ypatumų. EŽŪOGF Garantijų skyrius padeda siekti 2 tikslo remiantis Reg- lamentu (EB) Nr. 1257/1999. 4. Fondai padeda finansuoti Bendrijos iniciatyvas ir remti nova- toriškas priemones bei techninę pagalbą. Techninės pagalbos priemonės vykdomos pagal programą, apibrėžtą 13–27 straipsniuose, arba Komisijos iniciatyva pagal 23 straipsnio nuostatas. Siekdama šių tikslų Bendrija prisideda prie darnios, sklandžios ir tvarios ekonominės veiklos plėtros, užimtumo ir žmogiškųjų ište- klių vystymo, aplinkos apsaugos ir jos gerinimo, nelygybės panai- kinimo bei vyrų ir moterų lygybės skatinimo. (1) OL L 161, 1999 6 26, p. 54 38 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. 5. Bendrijos biudžeto kitos lėšos, kurios gali būti naudojamos 1 straipsnyje nurodytiems tikslams siekti, visų pirma yra tos, kurios skiriamos kitoms struktūrinėms priemonėms ir Sanglau- dos fondui. pastraipos nuostatų. Sąrašas galioja septynerius metus nuo 2000 m. sausio 1 d. Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad fondų veikla atitiktų kitas Bendrijos politikos sritis ir veiklą, ypač užimtumo, vyrų ir moterų lygybės, socialinės politikos ir profesinio mokymo, bend- rosios žemės ūkio politikos, bendrosios žuvininkystės politikos, transporto, energetikos ir transeuropinių tinklų srityse, o aplin- kosaugos reikalavimai būtų įtraukti į fondų veiklos apibrėžimą ir jos įgyvendinimą. 6. EIB, siekdama 1 straipsnyje nurodytų tikslų, bendradarbiauja jo statute nustatyta tvarka. Kiti veikiantys finansiniai instrumentai, kurie, laikydamiesi kon- krečių jų veiklą reguliuojančių nuostatų, gali padėti siekti 1 straipsnyje nurodytų tikslų, yra Europos investicijų fondas ir Europos atominės energijos bendrija (Euratomas) (paskolos, garantijos), toliau vadinami „kitais finansiniais instrumentais“. II SKYRIUS 4 straipsnis 2 tikslas 1. 2 tiksle nurodyti regionai yra tie, kuriems iškyla struktūrinių problemų ir kurių socialinė ir ekonominė pertvarka turi būti remiama 1 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, o gyventojų skai- čius arba teritorija yra pakankamai dideli. Į šį regionų sąrašą visų pirma įtraukiami tie regionai, kurių pramonės ir paslaugų sekto- riuose vyksta socialiniai ir ekonominiai pokyčiai, atsiliekančios kaimo vietovės, sunkumų patiriančios miesto teritorijos ir ekono- minį sąstingį patiriančios teritorijos, kurios priklauso nuo žuvininkystės pramonės. 2. Komisija ir valstybės narės siekia užtikrinti, kad pagalba iš tiesų būtų sutelkta į labiausiai atsilikusias teritorijas ir pačiu tinkamiau- siu geografiniu lygiu. Šio straipsnio 1 dalyje minėtų teritorijų gyventojai neturi sudaryti daugiau kaip 18 % bendro Bendrijos gyventojų skaičiaus. Komisija gyventojų skaičiaus ribą kiekvienai valstybei narei nustato pagal šiuos veiksnius: GEOGRAFINĖS TERITORIJOS, KURIOS ATITINKA PRIORITETINIŲ TIKSLŲ REIKALAVIMUS a) kiekvienos valstybės narės bendras gyventojų skaičius NUTS III regione, kuris atitinka šio straipsnio 5 ir 6 dalyje nurodytus kriterijus; 3 straipsnis 1 tikslas 1. Regionai, nurodyti 1 tiksle, yra regionai, atitinkantys Teritori- nių statistinių vienetų nomenklatūros II lygį (NUTS II lygis), kurių BVP vienam gyventojui, apskaičiuotas perkamosios galios parite- tais pagal Bendrijos pastarųjų trejų metų duomenis, pateiktus 1999 m. kovo 26 d. , yra mažesnis nei 75 % Bendrijos vidurkio. regionai (Prancūzijos užjūrio teritorijos, Azorų, Tolimiausi Kanarų salos ir Madeira), kurių BVP yra mažesnis nei ribiniai 75 %, ir teritorijos, kurios, remiantis Austrijos, Suomijos ir Švedijos sto- jimo akto 6 protokolu, atitinka 6 tikslo reikalavimus 1995–1999 m. laikotarpiu taip pat priklauso šiam tikslui. b) kiekvienos valstybės narės nacionalinių struktūrinių problemų mastas, palyginti su kitų tam tikrų valstybių narių problemų mastu. Šis problemų mastas nustatomas pagal bendrą nedarbą ir ilgalaikį nedarbą už regionų, kurie atitinka 1 tikslo reikala- vimus, ribų; c) būtinybė užtikrinti, kad kiekviena valstybė narė sąžiningai prisidėtų prie šioje pastraipoje minimų bendrų sutelkimo pastangų; 2 tiksle nurodytų gyventojų skaičius 1999 m. neturi būti sumažintas daugiau kaip vienu trečdaliu, palyginti su 2 ir 5b tiksluose nurodytais gyventojais, kaip numatyta Regla- mente (EEB) Nr. 2052/88. Komisija pateikia valstybėms narėms visą turimą informaciją apie šio straipsnio 5 ir 6 dalyse nustatytus kriterijus. 2. Komisija parengia sąrašą regionų, kurie numatyti 1 tiksle griež- tai remiantis šio straipsnio 1 dalies pirmąją pastraipa, nepažei- džiant 6 straipsnio 1 dalies ir 7 straipsnio 4 dalies antrosios 3. Remdamosi šio straipsnio 2 dalyje nustatytomis ribomis, valstybės narės siūlo Komisijai sąrašą svarbių teritorijų, kurios atstovauja: 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 39 a) NUTS III lygio regionams arba labiausiai atsilikusioms tų regionų teritorijoms, kurie atitinka šio straipsnio 5 arba 6 dalyje nustatytus kriterijus; b) nedarbo vidurkis pastaruosius trejus metus yra didesnis už Bendrijos vidurkį arba nuo 1985 m. mažėjo gyventojų skai- čius. b) teritorijas, kurios atitinka šio straipsnio 7 ar 8 dalyje nustaty- tus kriterijus arba 9 dalyje minėtus konkrečius valstybių narių kriterijus. 7. Šio straipsnio 1 dalyje minėtos miesto teritorijos – tai tankiai apgyvendintos teritorijos, kurios taip pat atitinka bent vieną iš šių kriterijų: Valstybės narės tinkamiausiu geografiniu lygiu teikia statistinius duomenis ir kitokią informaciją, Bendrijai reikalingą šiems siūly- mams įvertinti. a) ilgalaikių bedarbių skaičius yra didesnis už Bendrijos vidurkį; b) didžiulis skurdas, įskaitant pavojingas gyvenimo sąlygas; 4. Remdamasi šio straipsnio 3 dalyje minėta informacija, Komi- sija, glaudžiai bendradarbiaudama su suinteresuota valstybe nare, parengia sąrašą teritorijų, kurios, deramai atsižvelgus į nacionali- nius prioritetus ir nepažeidžiant 6 straipsnio 2 dalies nuostatų, ati- tinka 2 tikslo reikalavimus. Šio straipsnio 5 ir 6 dalyse nurodytus kriterijus atitinkančiose teri- torijose turi būti ne mažiau kaip 50 % 2 tiksle numatytų gyven- tojų kiekvienoje valstybėje narėje, išskyrus objektyviomis priežas- timis pateisintais atvejais. 5. Teritorijos, kuriose vyksta socialiniai ir ekonominiai pokyčiai, minėti šio straipsnio 1 dalyje, atstovauja arba priklauso NUTS III lygio teritoriniam vienetui, kuris atitinka šiuos kriterijus: a) nedarbo vidurkis pastaruosius trejus metus yra didesnis už Bendrijos vidurkį; b) užimtumo pramonėje procentas, palyginti su bendru užimtu- mu, yra lygus Bendrijos vidurkiui bet kuriais atitinkamais atsis- kaitymo metais nuo 1985 m. arba didesnis už jį; c) ryškus užimtumo pramonėje sumažėjimas, palyginti su atitin- pasirinkti atsiskaitymo metais, kurie buvo kamais pagal b punkto nuostatas. 6. Šio straipsnio 1 dalyje minėtos kaimo teritorijos turi atstovauti arba priklausyti NUTS III lygio teritoriniam vienetui, kuris atitinka šiuos kriterijus: a) gyventojų tankumas yra mažesnis nei 100 žmonių į km2 arba užimtumo žemės ūkyje procentas, palyginti su bendru uži- mtumu bet kuriais atitinkamais atsiskaitymo metais skaičiuo- jant nuo 1985 m. , yra lygus Bendrijos vidurkiui arba du kar- tus didesnis už jį; c) itin kenksminga aplinka; d) aukštas nusikalstamumo ir jaunimo nusikalstamumo lygis; e) žemas gyventojų išsilavinimo lygis. 8. Teritorijos, kurios priklauso nuo žuvininkystės ir buvo minėtos šio straipsnio 1 dalyje – tai pakrantės teritorijos, kuriose darbo vietų skaičius žuvininkystės pramonėje, palyginti su bendro užimtumo procentu, yra gana didelis ir kurios susiduria su struktūrinėmis socialinėmis bei ekonominėmis problemomis, susijusiomis su žuvininkystės sektoriaus pertvarkymu, po kurio šiame sektoriuje labai sumažėja darbo vietų. 9. Bendrijos pagalba gali būti teikiama teritorijoms, kurių gyven- tojų yra daug arba teritorija yra didelė ir kurios priklauso vienai iš šių kategorijų: a) teritorijos, kurios atitinka šio straipsnio 5 dalyje nustatytus kri- terijus ir yra greta pramonės rajonų, teritorijos, kurios atitinka šio straipsnio 6 dalyje nustatytus kriterijus ir yra greta kaimo vietovių, teritorijos, kurios atitinka šio straipsnio 5 arba 6 dalyje nustatytus kriterijus ir yra greta 1 tiksle nurodytų regionų; b) kaimo vietovės, kuriose socialinės ir ekonominės problemos kyla dėl žemės ūkyje dirbančių gyventojų senėjimo arba jų skaičiaus mažėjimo; c) teritorijos, kurios susiduria arba gali susidurti su didelėmis struktūrinėmis problemomis dėl tam tikrų patikrinamų ypa- tumų arba kuriose dėl žemės ūkio, pramonės ar paslaugų sek- toriaus vienos ar kelių veiklos rūšių vykstančio ar planuojamo pertvarkymo yra didelis nedarbas. 10. Kuri nors viena teritorija reikalavimus pagalbai gauti gali ati- tikti tik pagal vieną iš tikslų – 1 arba 2. 40 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. 11. Teritorijų sąrašas galioja septynerius metus nuo 2000 m. sau- sio 1 d. Jeigu kurį nors regioną ištinka sunki krizė, Komisija valstybės narės siūlymu gali per 2003 m. iš dalies pakeisti teritorijų sąrašą pagal šio straipsnio 1–10 dalių nuostatas, nedidindama 13 straips- nio 2 dalyje minėto kiekvieno regiono gyventojų dalies. 2. Nepaisant 4 straipsnio nuostatų, regionai, pagal Reglamento (EEB) Nr. 2052/88 nuostatas nurodyti 1999 m. 2 ir 5b tiksluose, kurie nėra įrašyti 4 straipsnio 4 dalyje minėtame sąraše, nuo 2000 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d. gauna iš ERPF lai- kinąją pagalbą pagal šiame reglamente nurodytą 2 tikslą. Tokios teritorijos nuo 2000 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d. gauna pagalbą iš ESF pagal 3 tikslą tuo pačiu pagrindu kaip ir 3 tiksle numatytos teritorijos, iš EŽŪOGF Garantijų skyriaus – pagal pagalbą kaimo vietovių plėtrai iš ŽOFI – pagal žuvininkystės sektoriaus struktūrines priemones, nenumatytas 1 tiksle. ir 5 straipsnis 3 tikslas III SKYRIUS FINANSINĖS NUOSTATOS Teritorijos, kurios gali būti finansuojamos pagal 3 tikslą, yra tos, kurių neapima 1 tikslas. 7 straipsnis 6 straipsnis Laikinoji pagalba 1. Nepaisant 3 straipsnio nuostatų, regionai, remiantis Regla- mentu (EEB) Nr. 2052/88 nurodyti 1999 m. 1 tiksle, kurie nėra paminėti 3 straipsnio 1 dalies antrojoje pastraipoje ir 2 dalyje, ir toliau nuo 2000 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d. iš fondų gauna laikinąją pagalbą. Lėšos ir jų koncentravimas 1. Fondų lėšos, skirtos nuo 2000 m. iki 2006 m. laikotarpio įsi- pareigojimams, 1999 m. kainomis yra 195 mlrd. eurų. Kaip šios lėšos paskirstomos kiekvieniems metams, yra nurodyta priede. 2. Biudžeto lėšos pagal tikslus yra taip paskirstytos, kad kuo dau- giau jų būtų sutelkta 1 tiksle nurodytiems regionams. 69,7 % struktūrinių fondų bus skirta 1 tikslui, iš jų 4,3 % – laiki- najai pagalbai (t. y. iš viso 135,9 mlrd. eurų). Tvirtinant 3 straipsnio 2 dalyje nurodytą sąrašą, Komisija, remda- masi 4 straipsnio 5 ir 6 dalių nuostatomis, parengia NUTS III lygio teritorijų, priklausančių tiems regionams, kurie 2006 m. gaus iš fondų skiriamą laikinąją pagalbą pagal 1 tikslą, sąrašą. 11,5 % struktūrinių fondų bus skirta 2 tikslui, iš jų 1,4 % – laiki- najai pagalbai (t. y. iš viso 22,5 mlrd. eurų). Atsižvelgiant į teritorijų, paminėtų šio straipsnio antrojoje pastrai- poje, gyventojų skaičiaus ribą ir pagal 4 straipsnio 4 dalies antro- sios pastraipos nuostatas Komisija valstybės narės siūlymu gali šias lygio teritorijomis arba mažesnėmis, kurios priklauso regionams, atitinkantiems 4 straips- nio 5–9 dalyse nustatytus kriterijus. teritorijas pakeisti NUTS III 12,3 % struktūrinių fondų bus skirta 3 tikslui (t. y. iš viso 24,05 mlrd. eurų). Į 1, 2 ir 3 tiksluose nurodytus skaičius neįtraukti nei 6 dalyje minėtos finansinės lėšos, nei finansavimas ŽOFI, kuris neįrašytas 1 tiksle. Regionų teritorijos, neįrašytos antrojoje ir trečiojoje pastraipose minėtame sąraše, 2006 m. toliau gaus pagalbą tik iš ESF, ŽOFI ir EŽŪOGF Orientavimo skyriaus tos pačios formos pagalbos. 3. Komisija, paisydama skaidrumo, preliminariai paskirsto kiek- vienos valstybės narės įsipareigotus asignavimus programoms, paminėtoms 13–19 straipsniuose, visapusiškai atsižvelgdama į 1 ir 2 tikslų vieną ar kelis objektyvius kriterijus, panašius į tuos, kurie nurodyti Reglamente (EEB) Nr. 2052/88, t. y. : reikalavimus 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 41 atitinkantys gyventojai, palankios regiono aplinkybės, nacionalinė gerovė ir atitinkamo dydžio struktūrinės problemos, ypač nedarbo lygis. 7. Programoms rengti ir vėliau įtraukti į bendrą Europos Bend- rijų biudžetą 1 dalyje nurodytos sumos nuo 2000 m. sausio 1 d. yra kasmet indeksuojamos 2 %. 3 tiksle valstybės narės iš esmės suskirstytos pagal gyventojus, kurie atitinka reikalavimus, užimtumo padėtį ir tokių problemų kaip socialinė atskirtis, švietimo bei mokymo lygis ir moterų daly- vavimas darbo rinkoje mastą. 2004–2006 m. skirtų lėšų indeksavimas prireikus yra peržiūrimas ne vėliau kaip iki 2003 m. gruodžio 31 d. , kad Komisija, remda- masi naujausia turima ekonomine informacija, galėtų jį formaliai pataisyti. Skirtumas, palyginti su pradinėmis programomis, vėl perskirstomas, kad būtų įtraukta šio straipsnio 5 dalyje nurodyta suma. 1 ir 2 tiksluose atskiriami asignavimai, paskirstyti regionams ir teritorijoms, gaunantiems laikinąją pagalbą. Tokios skiriamos lėšos nustatomos pagal šio straipsnio 1 pastraipoje nustatytus kri- terijus. Šie asignavimai nuo 2000 m. sausio 1 d. kasmet propor- cingai mažės ir 2000 m. bus mažesni už skirtuosius 1999 m. Lai- kinoji pagalba gali būti apskaičiuojama atsižvelgus į kiekvieno regiono konkrečius poreikius, suderinus su Komisija, jeigu laiko- masi nuostatos, kad finansiniai ištekliai paskirstomi kiekvienam regionui. Komisija, paisydama skaidrumo, preliminariai paskirsto ir kiek- skirtus vienos valstybės narės žuvininkystės sektoriaus struktūrinėms priemonėms 1 tiksle nenumatytiems regionams, kaip buvo minėta 2 straipsnio 3 dalies pirmojoje pastraipoje. asignavimus, įsipareigotus 8. Kiekvienos valstybės narės bendros metinės pajamos iš struk- tūrinių fondų, remiantis šio reglamento nuostatomis, – kartu su pagalba, kuri teikiama iš Sanglaudos fondo, – neturėtų būti didesnės nei 4 % nacionalinio BVP. IV SKYRIUS ORGANIZACIJA 8 straipsnis Papildomumas ir partnerystė 4. 1 tiksle numatyta PEACE programa, skirta Šiaurės Airijos tai- kos procesui remti, yra sukurta 2000–2004 m. Šiaurės Airijai ir jos pasienio teritorijoms. Remiantis 1 tikslu, 2000–2006 m. laikotarpiui turi būti sukurta speciali pagalbos programa Švedijos NUTS II lygio regionams, kurių nėra 3 straipsnio 2 dalyje minėtame sąraše, bet kurie ati- tinka Austrijos, Švedijos ir Suomijos stojimo akto 6 protokolo 2 straipsnyje nustatytus kriterijus. 5. 4 % įsipareigotų asignavimų, atsižvelgus į nacionalinį orienta- cinį paskirstymą, minimą šio straipsnio 3 dalyje, yra skiriami 44 straipsnyje nustatyta tvarka. 1. Bendrijos priemonės papildo arba prisideda prie atitinkamos nacionalinės veiklos. Jos yra rengiamos esant glaudžiam bendra- darbiavimui, toliau vadinamam Komisijos ir valstybės narės par- tneryste, su valstybės narės paskirtomis institucijomis ir įstaigo- mis pagal nacionalines taisykles ir taikomą praktiką, o būtent: — regioninės ir vietos valdžios institucijomis bei kitomis kom- petentingomis valstybinėmis institucijomis, — ekonominiais ir socialiniais partneriais, — visomis kitomis šios sistemos kompetentingomis institucijo- mis. 6. 1 dalyje minėtam laikotarpiui 5,35 % įsipareigotų asignavimų struktūriniams fondams, kurie buvo minimi šio straipsnio 1 daly- je, yra skiriami Bendrijos iniciatyvoms finansuoti. Partnerystė įgyvendinama visapusiškai laikantis kiekvieno partne- rio, kuris nurodytas šio straipsnio pirmojoje pastraipoje, atitin- kamų institucinių, teisinių ir finansinių galių. 1 dalyje minėti 0,65 % asignavimų yra skiriami novatoriškoms priemonėms ir techninei pagalbai, kuri apibrėžta 22 ir 23 straips- niuose, finansuoti. Valstybė narė, skirdama geriausiai nacionaliniu, regioniniu, vietos ir kitu lygiu atstovaujančius partnerius, sukuria plačią ir veiks- mingą visų atitinkamų institucijų asociaciją pagal nacionalines 42 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. taisykles ir praktiką, paisydama būtinybės skatinti vyrų ir moterų lygybę bei tolydžią plėtrą atsižvelgiant į aplinkos apsaugos inte- gracijos ir gerinimo reikalavimus. ir išteklių plėtrai kiekvienos valstybės narės teritorijoje, kuriame nustatyta, kokie turi būti santykiai su prioritetais, nurodytais Nacionaliniame užimtumo veiksmų plane; Visos paskirtosios šalys, bendro tikslo siekiantys partneriai. toliau vadinamos „partneriais“, yra 2. Partnerystė apima pagalbos parengimą, finansavimą, priežiūrą ir vertinimą. Valstybės narės užtikrina tinkamų partnerių susijun- gimą skirtingais programavimo etapais atsižvelgiant į kiekvieno jo trukmę. 3. Taikant subsidiarumo principą už pagalbos įgyvendinimą valstybės narės atsako atitinkamu teritoriniu lygiu pagal kiekvie- nos valstybės narės konkretų planą ir nepažeisdamos Komisijai suteiktų galių, o būtent Europos Bendrijų bendro biudžeto įgyven- dinimo. d) Bendrijos paramos sistema – tai dokumentas, Komisijos patvir- tintas suderinus su suinteresuota valstybe nare po to, kai buvo įvertintas valstybės narės pateiktas planas, kuriame išdėstyta fondų ir valstybės narės veiklos strategija bei prioritetai, kon- kretūs jų uždaviniai, fondų bei kitų finansinių lėšų įnašas. Šis dokumentas suskirstytas į prioritetus ir įgyvendinamas pagal vieną ar kelias veiklos programas; e) pagalba – tai fondų teikiamos pagalbos būdai, t. y. : i) veiklos programos arba bendri programavimo dokumen- tai; 4. Valstybės narės bendradarbiauja su Komisija užtikrindamos, kad Bendrijos fondai būtų naudojami pagal patikimo finansinio valdymo principus. ii) Bendrijos iniciatyvų programos; 5. Komisija Europos organizacijas, kurios atstovauja socialiniams partneriams, kasmet konsultuoja Bendrijos struktūrinės politikos klausimais. iii) techninės pagalbos ir novatoriškų priemonių pagalba; 9 straipsnis Apibrėžimai Šiame reglamente: f) veiklos programa – tai dokumentas, Komisijos patvirtintas Bendrijos paramos sistemai įgyvendinti, kuriame nuosekliai nustatytos prioritetinės ilgalaikės priemonės ir kuris gali būti įgyvendintas per vieną ar daugiau fondų, vienoje ar keletoje kitų veikiančių finansinių instrumentų ir EIB. Integruota veik- los programa – tai veiklos programa, finansuojama iš daugiau nei vieno fondo; a) programavimas – tai organizavimo, sprendimų priėmimo ir finansavimo procesas, kuris vyksta keliais etapais, įgyvendi- nant ilgalaikį Bendrijos ir valstybių narių bendrą veiksmų pla- ną, kad būtų pasiekti 1 straipsnyje nurodyti tikslai; g) bendras programavimo dokumentas – tai bendras dokumentas, kurį patvirtino Komisija ir kuriame pateikta ta pati informa- cija, kuri yra Bendrijos paramos sistemoje bei veiklos progra- moje; b) plėtros planas (toliau vadinamas planu) – tai valstybės narės parengta padėties analizė, atlikta atsižvelgus į 1 straipsnyje minėtus tikslus ir prioritetines reikmes šiems tikslams siekti, kartu su strategija, planuojamų priemonių prioritetais, jų kon- krečiais uždaviniais bei su jais susijusiomis preliminariai numatytomis finansinėmis lėšomis; h) prioritetas – tai vienas strategijos, įteisintos Bendrijos paramos sistemoje arba pagalboje, prioritetų; šiam prioritetui skiriamas fondų, kitų finansinių instrumentų ir valstybės narės tam tikrų finansinių lėšų įnašas bei nustatyti konkretūs uždaviniai; c) 3 tikslo politikos struktūra – tai dokumentas, kuriame nurody- tas kontekstas, kaip teikti pagalbą užimtumo ir žmogiškųjų i) visuotinė dotacija – tai ta pagalbos dalis, kurios įgyvendinimas ir valdymas 27 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka gali būti patikėtas vienam ar daugiau patvirtintų tarpininkų, tarp jų – 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 43 vietos valdžios institucijoms, regioninės plėtros institucijoms arba nevyriausybinėms organizacijoms, kurios pasirenkamos vietos plėtros iniciatyvoms paremti. Sprendimą pasinaudoti visuotine dotacija priima valstybė narė kartu su Komisija arba vadovaujančioji institucija kartu su valstybe nare. procedūras ir šios santykius su Komisija. Valstybei narei nus- prendus, tai pagalbai vadovaujančioji institucija gali būti ir mokėjimo institucija; Komisija gali nuspręsti, kad Bendrijos iniciatyvų programoms ir novatoriškoms priemonėms visuotinė dotacija būtų skirta visai pagalbai ar jos daliai. Šis sprendimas dėl Bendrijos ini- ciatyvų gali būti priimtas tik iš anksto gavus suinteresuotų valstybių narių sutikimą; j) priemonė – tai priemonė prioritetui įgyvendinti per kelerius metus, kuri leidžia finansuoti veiklą. Bet kuri pagalbos pro- grama pagal Sutarties 87 straipsnį arba bet kuri kita pagalba, kurią suteikė valstybių narių paskirtos institucijos, arba bet kuri pagalbos programų grupė arba tokios rūšies pagalbos dotacijos ar jų derinys, kurios turi tą patį tikslą ir yra apibrėžtos kaip priemonė; k) veikla – tai bet kuris projektas ar bet kuri priemonė, kurią įgy- vendina galutiniai pagalbos gavėjai; l) galutiniai gavėjai – tai institucijos, valstybinės ar privačios fir- mos, kurios atsako už pavestą veiklą. Pagalbos programos pagal Sutarties 87 straipsnį ir pagalbos, kurią teikia valstybių narių paskirtos institucijos, galutiniai gavėjai yra tos instituci- jos, kurios teikia pagalbą; m) programos priedas – tai dokumentas, įgyvendinantis pagalbos strategiją ir prioritetus, kuriame yra pateikta išsami informa- cija apie priemones, kaip nurodyta 18 straipsnio 3 dalyje, parengtas valstybės narės arba vadovaujančiosios institucijos ir prireikus peržiūrėtas 34 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvar- ka. Jis siunčiamas Komisijai susipažinti; n) vadovaujančioji institucija – tai valstybinė ar privati įstaiga arba institucija, valstybės narės paskirta nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygiu, arba valstybė narė, kai ji pati vykdo šią funkciją, kad tvarkytų šiame reglamente numatytą pagalbą. Jeigu vals- tybė narė paskiria vadovaujančiąją instituciją, o ne save, ji nustato visas savo santykių su vadovaujančiąją instituciją o) mokėjimo institucija – tai viena ar daugiau nacionalinių, regio- ninių ar vietos institucijų arba įstaigų, kurias valstybės narės paskiria mokėjimo paraiškoms rengti, teikti ir mokėjimams iš Komisijos gauti. Valstybės narės nustato visas savo santykių su mokėjimo institucija procedūras ir šios santykius su Komi- sija. 10 straipsnis Koordinavimas 1. Įvairių fondų veikla koordinuojama visų pirma: a) planais, Bendrijos paramos sistemomis, veiklos programomis ir bendrais programavimo dokumentais (kurie nurodyti 9 straipsnyje), iš jų prireikus – struktūromis pagal 9 straipsnio 1 dalies c punktą; b) prižiūrint ir vertinant pagalbą, kuri numatyta tiksle; c) 3 dalyje nurodytomis rekomendacijomis. 2. Komisija ir valstybė narė, laikydamosi partnerystės principo, užtikrina, kad skirtingų fondų teikiama pagalba būtų koordinuo- jama tarp tokių fondų ir su pagalba, gaunama iš EIB bei kitų vei- kiančių finansinių instrumentų. Siekiant kuo geriau išnaudoti biudžeto lėšų teikiamą paskatą, nau- dojant tinkamus finansinius instrumentus Bendrijos pagalba dota- cijomis gali būti tinkamai derinama su paskolomis ir garantijo- mis. Dėl tokio derinio galima susitarti su EIB, kai yra rengiama Bendrijos paramos sistema arba bendras programavimo doku- mentas. Tokiame derinyje galima atsižvelgti į pasiūlytame finan- savimo plane numatytą likutį, fondų įnašą ir siekiamus plėtros tikslus. 3. Ne vėliau kaip praėjus mėnesiui nuo šio reglamento įsigalio- jimo ir iki 42 straipsnyje nurodyto tarpinio vertinimo, kiekvieną su visomis valstybėmis narėmis, Komisija kartą pasitarusi 44 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. paskelbia išsamias preliminarias rekomendacijas dėl tam tikros ir suderintos Bendrijos politikos, susijusios su 1 straipsnyje nurody- tais tikslais, kurios padėtų kompetentingoms nacionalinės ir regioninės valdžios institucijoms parengti plėtros planus ir peržiūrėti pagalbą. Šios rekomendacijos paskelbiamos Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Atsižvelgiama ir į struktūrinių fondų išlaidų mažinimą, palyginti su 1994–1999 m. laikotarpiu. 11 straipsnis Papildomumas 1. Kad būtų pasiektas tikras ekonominis poveikis, fondų asigna- vimai negali pakeisti valstybės arba valstybės narės kitų lygiaver- čių struktūrinių išlaidų. 3. Papildomumas programavimo laikotarpiu šio straipsnio 2 dalyje nurodytu teritoriniu lygiu tikrinamas tris kartus: a) ex-ante (išankstinis) patikrinimas, kuris nurodytas šio straips- nio 2 dalies trečiojoje pastraipoje, siekiant parengti struktūrą visam programavimo laikotarpiui; b) tarpinis patikrinimas atliekamas ne vėliau kaip praėjus trejiems metams po to, kai buvo patvirtinta Bendrijos paramos sistema arba bendri programavimo dokumentai, ir apskritai ne vėliau kaip 2003 m. gruodžio 31 d. Vėliau Komisija ir valstybė narė gali susitarti peržiūrėti siektiną struktūrinių išlaidų dydį, jeigu dėl ekonominės padėties suinteresuotos valstybės narės valstybinės pajamos arba užimtumas labai skiriasi nuo tų, kurių buvo tikimasi išankstinio patikrinimo metu; 2. Tam tikslui Komisija ir suinteresuota valstybė narė nustato valstybės ir lygiaverčių struktūrinių išlaidų dydį, kurio valstybė narė programavimo laikotarpiu turi laikytis 1 tiksle numatytuose regionuose. c) patikrinimas iki 2005 m. gruodžio 31 d. Ir 2, ir 3 tikslams Komisija bei suinteresuota valstybė narė nus- tato aktyvios darbo rinkos politikos ir, jeigu dera, kitų priemonių, kuriomis siekiama įvykdyti šių dviejų tikslų uždavinius, išlaidų dydį, kurio valstybė narė turi laikytis programavimo laikotarpiu nacionaliniu lygiu. Tokias išlaidas valstybė narė ir Komisija nustato atsižvelgdamos į iš dalies ketvirtosios pastraipos nuostatas prieš Komisijai priimant sprendimą, kuriuo patvirtinama bet kuri Bendrijos paramos sis- tema arba bendri programavimo dokumentai, skirti suinteresuo- tai valstybei narei, ir jas įtraukia į šiuos dokumentus. Tam tikslui valstybė narė pateikia Komisijai atitinkamą informa- ciją, kai planai jau pateikti, o tarpinis patikrinimas ir patikrinimas, kuris turi būti atliktas iki 2005 m. gruodžio 31 d. , jau baigti. Pri- reikus taikomi statistinio vertinimo metodai. Nepriklausomai nuo šių tikrinimų valstybė narė bet kuriuo pro- gramavimo metu informuoja Komisiją apie įvykius, kurie verstų abejoti, kad bus išlaikytas šio straipsnio 2 dalyje paminėtas išlaidų dydis. 12 straipsnis Suderinamumas Paprastai šios dalies pirmojoje ir antrojoje pastraipose nurodytas išlaidų dydis yra bent jau ne mažesnis nei metinių išlaidų vidur- kis, apskaičiuotas realiąja išraiška per ankstesnį programavimo lai- kotarpį, ir yra nustatomas atsižvelgus į bendras makroekonomi- nes sąlygas, kuriomis vyksta finansavimas, nors reikėtų atsižvelgti ir į tam tikrą specifinę ekonominę padėtį – privatizaciją, ypatingą valstybės struktūrinių pastangų mastą arba valstybės narės lygia- ankstesniu programavimo laikotarpiu ir vertes pastangas nacionalinės ekonomikos kryptis. Veikla, kurią finansuoja fondai arba teikia EIB arba kitas finansinis instrumentas, atitinka Sutarties nuostatas, pagal ją patvirtintus dokumentus tarp jų konkurencijos, valstybės užsakymų skyrimo, aplinkos apsaugos ir jos gerinimo, nelygybės panaikinimo bei vyrų ir moterų lygybę skatinančias taisykles. ir Bendrijos politiką bei priemones, 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 45 II DALIS PROGRAMAVIMAS I SKYRIUS tema, veiklos programa ir bendras programavimo dokumentas apima septynerių metų laikotarpį. BENDROSIOS 1, 2 IR 3 TIKSLŲ NUOSTATOS 13 straipsnis Geografinė teritorija, kuriai taikomos nuostatos 1. Pagal 1 tikslą pateikti planai yra rengiami tokiu geografiniu lygmeniu, kurį suinteresuota valstybė narė pripažįsta tinkamiau- siu, tačiau paprastai apima atskirą NUTS II lygmens regioną. Valstybės narės gali pateikti bendrą kai kurių arba visų regionų, įrašytų 3 straipsnio 2 dalyje, 6 straipsnio 1 dalyje ir 7 straipsnio 4 dalyje minėtame sąraše, plėtros planą, jeigu toks planas atitinka 16 straipsnyje nurodytus reikalavimus. 2. Pagal 2 tikslą pateikti planai yra rengiami tokiu geografiniu lygmeniu, kurį suinteresuota valstybė narė pripažįsta tinkamiau- siu, tačiau paprastai apima visas NUTS II lygmens regiono, kuris įrašytas 4 straipsnio 4 dalyje ir 6 straipsnio 2 dalyje minėtame sąraše, teritorijas. Valstybės narės gali pateikti kai kurių arba visų regionų, įrašytų sąraše, minėtame 4 straipsnio 4 dalyje ir 6 straips- nio 2 dalyje, planą, jeigu toks planas atitinka 16 straipsnyje nuro- dytus reikalavimus. Jeigu planai apima kitus regionus, išskyrus tuos, kurie atitinka 2 tikslo reikalavimus, juose atskirai nurodoma veikla, vykdoma regionuose ar teritorijose, kurie numatyti 2 tiksle, ir veikla, kuri vykdoma kitur. 3. Planuose, kurie buvo pateikti pagal 3 tikslą, nurodoma valstybės narės teritorija, siekianti pagalbą gauti regionuose, kurie nenumatyti 1 tiksle, ir, atsižvelgus į bendrus poreikius teritorijų, kurios ekonominės pertvarkos struktūrinėmis problemomis, pateikiama visai nacionalinei terito- rijai numatyta žmogiškųjų išteklių plėtojimo struktūra. susiduria su socialinės ir Programavimo laikotarpis prasideda 2000 m. sausio 1 d. 2. Bendrijos paramos sistemos, veiklos programos ir bendri pro- gramavimo dokumentai yra dar kartą patikrinami, o prireikus valstybės narės arba Komisijos iniciatyva suderinami susitarus su valstybe nare pagal šio reglamento dalies nuostatas po to, kai bus atliktas 42 straipsnyje minimas vertinimas, vykdomas įpusėjus programai ir paskirsčius 44 straipsnyje nurodytą veiklos atidėjimą. Jie gali būti peržiūrėti ir įvykus dideliems socialinės ir ekonominės padėties bei darbo rinkos pasikeitimams. 15 straipsnis Rengimas ir tvirtinimas 1. Valstybės narės pateikia Komisijai 1, 2 ir 3 tikslų planus. Tokį planą rengia valstybės narės nacionaliniu, regioniniu ir kitokiu lygmeniu paskirtos kompetentingos institucijos. Jeigu pagalbą sudaro bendras programavimo dokumentas, planas pateikiamas kaip bendro programavimo dokumento projektas. 1 tikslo Bendrijos paramos sistemos yra taikomos visiems 1 tiksle numatytiems regionams; tačiau jeigu Bendrijos skirtos lėšos yra mažesnės arba per daug neviršija 1 000 mln. eurų, valstybės narės paprastai pateikia bendro programavimo dokumento projektą. 14 straipsnis Trukmė ir peržiūrėjimas 2 ir 3 tikslams paprastai naudojami bendri programavimo doku- mentai; tačiau valstybės narės gali nutarti parengti Bendrijos para- mos sistemą. 1. Nepažeidžiant 6 straipsnio ir 7 straipsnio 4 dalies pirmosios pastraipos nuostatų, kiekvienas planas, Bendrijos paramos sis 2. Planus valstybė narė Komisijai pateikia pasitarusi su partne- riais, kurie savo nuomonę pareiškia per laiką, kuris atitinka šios dalies antrojoje pastraipoje nustatytą terminą. 46 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. Jeigu su suinteresuota valstybe nare nesusitarta kitaip, planai yra pateikiami ne vėliau kaip praėjus keturiems mėnesiams po to, kai buvo parengtas reikalavimus atitinkančių regionų sąrašas, minėtas 3 straipsnio 2 dalyje ir 4 straipsnio 4 dalyje. 3. Kad nustatytų, ar šie planai atitinka šio reglamento tikslus, Komisija juos vertina atsižvelgdama į struktūrą, minėtą 9 straips- nio 1 dalies c punkte, kitose Bendrijos politikos srityse ir 41 straipsnio 2 dalyje. Komisija vertina ir kiekvieną pasiūlytą 3 tikslo planą atsižvelg- dama į tai, ar numatytos priemonės atitinka nacionalinį planą Europos užimtumo strategijai įgyvendinti 16 straipsnio 1 dalies b punkte nustatyta tvarka ir į tai, kaip ir kokiu mastu yra atsižvelgiama į bendrus teritorijų, kurios socialinio bei ekonomi- nio pertvarkos metu susiduria su struktūrinėmis problemomis, poreikius. 4. Kaip numatyta šio straipsnio 1 dalyje, prireikus Komisija parengia Bendrijos paramos sistemas, suderinusi jas su suintere- suota valstybe nare ir laikydamosi 48–51 straipsniuose nustatytos tvarkos. EIB gali dalyvauti rengiant Bendrijos paramos sistemas. Komisija priima sprendimą dėl fondų įnašo ne vėliau kaip praėjus penkiems mėnesiams po to, kai buvo gautas atitinkamas planas ar planai, jeigu jie atitinka visus 16 straipsnyje nurodytus reikalavi- mus. 5. Kaip numatyta šio straipsnio 1 dalyje remiantis planais, prirei- kus Komisija priima sprendimą dėl bendrų programavimo doku- mentų, 48–51 straipsniuose nustatyta tvarka suderinusi jį su suin- teresuota valstybe nare. EIB gali dalyvauti rengiant bendrus programavimo dokumentus. Komisija priima atskirą sprendimą dėl bendro programavimo dokumento ir fondo įnašo 28 straips- nio 1 dalyje nustatyta tvarka ne vėliau kaip praėjus penkiems mėnesiams po to, kai buvo gautas atitinkamas planas, jeigu jis ati- tinka visus 19 straipsnio 3 dalyje nurodytus reikalavimus. 6. Valstybė narė arba vadovaujančioji institucija patvirtina pro- gramos priedą, kuris apibrėžtas 9 straipsnio m punkte, po to, kai tam pritaria priežiūros komitetas, jeigu programos priedas ren- giamas po to, kai Komisija priima sprendimą dėl fondų įnašo, arba pasitarusi su atitinkamais partneriais, jeigu jis rengiamas prieš priimant sprendimą dėl fondų įnašo. Pastaruoju atveju prie- žiūros komitetas patvirtina programos priedą arba prašo jį patai- syti 34 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka. Per tris mėnesius po to, kai buvo priimtas Komisijos sprendimas, kuriuo patvirtinama veiklos programa arba bendras programa- vimo dokumentas, valstybė narė vienu dokumentu nusiunčia Komisijai programos priedą susipažinti. 7. Komisijos sprendimai dėl Bendrijos paramos sistemos arba bendro programavimo dokumento paskelbiami Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Europos Parlamento prašymu Komisija nusiunčia jam susipažinti šiuos sprendimus, patvirtintą Bendrijos paramos sistemą ir bendrus programavimo dokumentus. II SKYRIUS 1, 2 IR 3 TIKSLŲ PROGRAMAVIMO TURINYS Komisija vertina valstybės narės siūlomas veiklos programas, kad nustatytų, ar jos atitinka tam tikros Bendrijos paramos sistemos tikslus ir kitas Bendrijos politikos sritis. Sprendimą dėl fondų įnašo ji priima 28 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka ir suderi- nusi jį su suinteresuota valstybe nare, jeigu siūlymai atitinka visus 18 straipsnio 2 dalyje nurodytus reikalavimus. 16 straipsnis Planai Siekdamos paspartinti paraiškų nagrinėjimą ir programų įgyven- dinimą, valstybės narės gali kartu su savo planais pateikti ir veik- los programų projektą. Priimdama sprendimą dėl Bendrijos para- mos sistemos Komisija 28 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka tvirtina ir veiklos programas, kurios buvo pateiktos kartu su pla- nais, jeigu jos atitinka visus 18 straipsnio 2 dalyje nurodytus rei- kalavimus. 1. Pagal 1, 2 ir 3 tikslus pateiktuose planuose remiamasi atitin- kamais nacionaliniais ir regioniniais prioritetais, atsižvelgiama į preliminarią rekomendaciją, minėtą 10 straipsnio 3 dalyje, ir pateikiama: a) esamos padėties aprašymas, jeigu galima, nurodant skaičiais skirtumus, spragas ir galimybes 1 tiksle nurodytiems regio- nams plėtoti, arba 2 tiksle nurodytiems regionams pertvarky- ti, arba žmogiškiesiems ištekliams bei užimtumo politikai 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 47 valstybėje narėje ir 3 tiksle nurodytuose regionuose plėtoti; turi būti nurodytos ir naudojamos finansinės lėšos bei pagrin- diniai ankstesnio programavimo laikotarpio veiklos rezultatai, atsižvelgus į esamus vertinimo rezultatus; ESF pagalbos pagal 2 arba 3 tikslą atveju įnašo procentas 2 tiksle numatytoms teritorijoms gali būti didesnis, palyginti su skirtuoju kitoms teritorijoms. b) atitinkamos strategijos, nurodančios, kaip pasiekti 1 straips- nyje minėtus tikslus, ir prioritetų, kurie buvo pasirinkti regionų ir teritorijų, tarp jų kaimo vietovių, tolydžiai plėtrai ir pertvar- kai vykdyti bei susijusios žmogiškųjų išteklių plėtros, švietimo, mokymo ir užimtumo politikos sričių ir sistemų pritaikymo bei modernizavimo aprašymas. Be kitų šiame punkte išvardytų klausimų, valstybės narės, rem- ir damosi apibūdintais pagrindiniais pagrindinėmis priemonėmis jiems pasiekti, kiekviename 3 tikslo plane parodo, kad numatyti prioritetai atitinka taikomą nacionalinį užimtumo planą. strategijos tikslais Panašiai valstybės narės parodo, kad kiekviename 2 tikslo plane dėl žmogiškųjų išteklių ir užimtumo numatyta veikla, kurią remia ESF, yra integruota į pertvarkos strategiją, koordi- nuojama su kitais fondais ir atitinka išankstinį žmogiškųjų išteklių ir užimtumo vertinimą, kaip minima 41 straipsnio 2 dalyje. Jeigu šių poreikių suma nėra didelė, jie priskiriami 3 tikslui; c) fondų, o prireikus – EIB ir kitų finansinių instrumentų finan- sinio įnašo numatyta paskirtis ir forma, susipažinimui nuro- dant bendrą sumą, EŽŪOGF Garantijų skyriaus skirtą Regla- mento (EB) Nr. 1257/1999 33 straipsnyje paminėtoms priemonėms; numatytas reikalavimas dėl techninės pagalbos; pastaba dėl papildomumo pagal 11 straipsnio 2 dalies nuosta- tas, o 1 tikslui turėtų būti parengta preliminari viso finansa- vimo lentelė, kuri apibendrintų valstybines ar lygiavertes, o prireikus – apskaičiuotas privačias lėšas bei Bendrijos struktū- rines lėšas, paskirstytas atitinkamai kiekvienam plane siūlo- mam prioritetui. Bet kuriuo atveju planuose turi būti atskirai nurodomi finan- siniai paketai, skirti toms teritorijoms, kurios gauna laikinąją pagalbą, ir paketai, skirti kitoms 1 arba 2 tiksle nurodytoms teritorijoms. 3 tikslo atveju šiame finansavimo plane yra nurodomi sutelkti asignavimai, numatyti teritorijoms, kuriose iškyla ekonominės ir socialinės pertvarkos struktūrinių problemų; d) ataskaita apie priimtas priemones dėl konsultavimosi su part- neriais. 2. 1 tiksle numatytų regionų planuose nurodomos visos atitin- kamos priemonės ekonominei ir socialinei pertvarkai, žmogiškųjų išteklių plėtrai, atsižvelgus į 9 straipsnio 1 dalies c punkte minėtą struktūrą bei kaimo vietovių plėtrą ir žuvininkystės struktūras. Jeigu visa valstybė narė atitinka 1 tikslo reikalavimus, plane išdėstomi visi 1 dalies b punkto antrojoje pastraipoje minėti klau- simai. 3. Valstybės narės nurodo kiekvieno fondo duomenis, tarp jų ir prašomo finansinio įnašo sumą, numatytų veiklos programų met- menis, visų pirma nurodydamos konkrečius jų tikslus ir pagrin- dines numatytas priemones. 17 straipsnis Bendrijos paramos sistemos 1. Bendrijos paramos sistemoje numatoma koordinuoti visą Bendrijos struktūrinę pagalbą, skirtą atitinkamiems regionams, tarp jų, remiantis 1 straipsnio 3 dalies nuostatomis, pagalbą, skirtą žmogiškiesiems ištekliams plėtoti. 2. Kiekvienoje Bendrijos paramos sistemoje turi būti: a) išdėstyta bendrų Bendrijos ir nacionalinių priemonių strategija bei prioritetai; konkretūs jų uždaviniai, jeigu galima, išreikšti skaičiais; numatyto poveikio vertinimas 41 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka; nurodyta, kaip šioje strategijoje ir priorite- tuose buvo atsižvelgta į preliminarią rekomendaciją, minėtą 10 straipsnio 3 dalyje, į ekonominės politikos sritis, strategiją užimtumui plėtoti gerinant žmonių galimybes prisitaikyti ir įgūdžius, o prireikus – ir į suinteresuotos valstybės narės regioninės politikos sritis; 48 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. b) nurodyta esmė ir trukmė veiklos programų, dėl kurių spren- dimas nebuvo priimtas tuo pačiu metu kaip ir dėl Bendrijos paramos sistemos, įskaitant konkrečius jų tikslus ir atrinktus prioritetus; 18 straipsnis Veiklos programos c) pateiktas preliminarus finansavimo planas, kuriame 28 ir 29 straipsniuose nustatyta tvarka kiekvienam prioritetui ir kiekvieniems metams nurodytas finansinis asignavimas įnašui iš kiekvieno fondo, prireikus EIB, ir iš kitų finansinių instru- mentų – susipažinimui nurodant ir bendrą EŽŪOGF Garan- tijų (EB) Nr. 1257/1999 33 straipsnyje minėtoms priemonėms – jeigu jais tiesiogiai prisidedama prie minėto finansavimo plano, ir valstybės bei apskaičiuoto privataus finansavimo, kuris ati- tinka nustatytus reikalavimus ir yra susijęs su kiekvieno fondo įnašu, bendra suma. Reglamento skyriaus skirtą sumą 3 tikslo finansavimo plane nurodomi sutelkti asignavimai, numatyti toms teritorijoms, kuriose iškyla ekonominės ir socialinės pertvarkos struktūrinių problemų. Šiame finansavimo plane atskirai nurodomas finansavimas, numatytas regionams, kurie gauna laikinąją pagalbą. Bendras fondų įnašas, numatytas kiekvieniems metams kiek- vienai Bendrijos paramos sistemai, atitinka tam tikrą finansinę perspektyvą, atsižvelgus į 7 straipsnio 3 dalies trečiojoje pastraipoje minėtą proporcingą mažinimą; d) nuostatos Bendrijos paramos sistemai įgyvendinti, tarp jų: — valstybės narės paskiria vadovaujančiąją instituciją, kaip numatyta 9 straipsnio n punkte, kuri atsako už Bendrijos paramos sistemos tvarkymą 34 straipsnyje nustatyta tvar- ka, — priemonės, kaip įtraukti partnerius į 35 straipsnyje nuro- dytus priežiūros komitetus; e) prireikus pateikta informacija apie asignavimus, reikalingus pagalbai parengti, prižiūrėti ir vertinti. 1. Bendrijos paramos sistemoje numatyta pagalba paprastai tei- regioninę integruotą veiklos programą, kaip kiama pagal apibrėžta 9 straipsnyje. 2. Kiekvienoje veiklos programoje: a) nurodyti programos prioritetai, jų atitikimas tam tikrai Bend- rijos paramos sistemai, konkretūs jų tikslai, jeigu galima – nurodant skaičius, ir 41 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka įvertintas numatomas poveikis; b) trumpai aprašytos priemonės, kuriomis ketinama įgyvendinti prioritetus, tarp jų ir informacija, reikalinga patikrinti, ar šios priemonės atitinka pagalbos programas pagal Sutarties 87 straipsnio nuostatas; prireikus nurodoma priemonių, kurios reikalingos veiklos programai parengti, prižiūrėti ir ver- tinti, esmė; c) pateiktas preliminarus kiekvieno prioriteto ir kiekvienų metų finansavimo planas, kuriame 28 ir 29 straipsniuose nustatyta tvarka yra nurodytas finansinis asignavimas, numatytas įnašui iš kiekvieno fondo, prireikus EIB, ir iš kitų finansinių instru- mentų – susipažinimui nurodant ir bendrą EŽŪOGF Garan- tijų (EB) Nr. 1257/1999 33 straipsnyje minėtoms priemonėms – jeigu jais tiesiogiai prisidedama prie minėto finansavimo plano, taip pat ir valstybės bei apskaičiuoto privataus finansavimo, kuris atitinka nustatytus reikalavimus ir susijęs su kiekvieno fondo įnašu, bendros sumos. Reglamento skyriaus skirtą sumą Šiame finansavimo plane atskirai nurodomas įvairių fondų bendras įnašas ir finansavimas, numatytas regionams, kurie gauna laikinąją pagalbą. Atsižvelgus į 7 straipsnio 3 dalies trečiojoje pastraipoje minėtą proporcingą mažinimą, bendras fondų įnašas, numatytas kiek- vieniems metams, atitinka tam tikrą finansinę perspektyvą; d) nuostatos veiklos programai įgyvendinti, tarp jų: 11 straipsnyje nustatyta tvarka Bendrijos paramos sistemose numatomas papildomumo ir atitinkamos informacijos apie finan- sinių srautų skaidrumą, ypač iš suinteresuotos valstybės narės į pagalbą gaunančius regionus, išankstinis tikrinimas. i) valstybė narė paskiria vadovaujančiąją instituciją, kaip numatyta 9 straipsnio n punkte, kuri atsako už veiklos programos tvarkymą 34 straipsnyje nustatyta tvarka; 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 49 ii) aprašytas veiklos programų valdymo mechanizmas; e) apibūdintas Komisijos ir suinteresuotos valstybės narės susi- tarimas dėl kompiuterizuoto keitimosi duomenimis, jei įmanoma, kurių reikia reikalavimams dėl valdymo, priežiūros ir vertinimo vykdyti. iii) apibūdintos priežiūros ir vertinimo sistemos, tarp jų – priežiūros komiteto vaidmuo; iv) nustatyta tvarka, kuria sutelkiami ir juda finansiniai srau- tai jų skaidrumui užtikrinti; 19 straipsnis v) aprašytos konkrečios veiklos programų patikrinimo pro- cedūros. Bendri programavimo dokumentai 3. Programos priede turi būti: 1. Pagalba pagal 2 ir 3 tikslus bei pagal 1 tikslą, kaip numatyta 15 straipsnio 1 dalyje, paprastai būna bendrų programavimo dokumentų pavidalo. 2 ir 3 tikslams taikomas 15 straipsnio 1 dalies c punktas. a) nurodytos priemonės, įgyvendinančios atitinkamus veiklos programos prioritetus; 41 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka iš anksto įvertinamos priemonės, kurios, jeigu galima, yra nurodomos skaičiais; atitinkami priežiūros rodikliai pagal 36 straipsnio nuostatas; b) apibrėžiamos nurodytos priemonių, kurios pasiekia galutinį naudos gavėją, rūšys; c) pateiktas kiekvienos priemonės finansavimo planas, kuriame 28 ir 29 straipsniuose nustatyta tvarka yra nurodytas finansi- nis asignavimas, numatytas įnašui iš atitinkamo fondo, prirei- kus EIB, ir iš kitų finansinių instrumentų ir suma iš nustatytus reikalavimus atitinkančio valstybės arba lygiaverčio finansa- vimo ir apskaičiuoto privataus finansavimo, susijusio su fondų įnašu; fondo įnašo, skirto priemonei procentas, yra nustato- mas 29 straipsnyje nustatyta tvarka ir pagal bendrą Bendrijos fondų sumą, skirtą atitinkamam prioritetui. Šiame finansavimo plane atskirai nurodomas finansavimas, numatytas regionams, kurie gauna laikinąją pagalbą. Prie finansavimo plano pridedamas aprašymas susitarimų, kuriuose numatomas bendras priemonių finansavimas, atsiž- velgiant į suinteresuotos valstybės narės institucinę, teisinę ir finansinę sistemas; d) priemonės, kuriomis numatoma veiklos programą viešai skelbti 46 straipsnyje nustatyta tvarka; 2. 1 tikslo bendrame programavimo dokumente turi būti nuro- domos visos atitinkamos priemonės ekonominei ir socialinei per- tvarkai, užimtumui plėtoti gerinant žmonių prisitaikymą ir įgū- džius, atsižvelgus į 9 straipsnio 1 dalies c punkte minėtą struktūrą, ir kaimo plėtrai bei žuvininkystės struktūroms. 2 tikslo bendrame programavimo dokumente turi būti numaty- tas visos Bendrijos struktūrinės pagalbos įskaitant, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 41 straipsnio 2 dalyje, kaimo plėtros priemonių koordinavimą to reglamento 33 straipsnyje nustatyta tvarka, išskyrus pagalbą, suteiktą pagal 3 tikslą žmogiš- kiesiems ištekliams plėtoti, visose 2 tiksle numatytose teritorijo- se, koordinavimas. 3 tikslo bendrame programavimo dokumente turi būti numaty- tas visos Bendrijos struktūrinės pagalbos žmogiškiesiems ištek- liams plėtoti 5 straipsnyje nurodytose teritorijose, išskyrus pagal- bą, kuri teikiama šiai teritorijai pagal 2 tikslą, koordinavimas. 3. Kiekviename bendrame programavimo dokumente yra patei- kiama ši informacija: a) išdėstyta bendrų Bendrijos ir nacionalinių priemonių strategija bei prioritetai; konkretūs jų uždaviniai, jeigu galima, išreikšti skaičiais; numatyto poveikio, tarp jų aplinkosaugos padėčiai, vertinimas 41 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka; nurodyta, kaip šioje strategijoje ir prioritetuose buvo atsižvelgta į preli- į minarią rekomendaciją, minėtą 10 straipsnio 3 dalyje, ekonominės politikos sritis, strategiją užimtumui plėtoti 50 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. gerinant žmonių prisitaikymą ir įgūdžius, o tam tikrais atve- jais –ir į suinteresuotos valstybės narės regioninės politikos sritis; iv) nustatyta tvarka, kuria sutelkiami ir juda finansiniai srau- tai jų skaidrumui užtikrinti; b) trumpai aprašytos priemonės, kuriomis ketinama įgyvendinti prioritetus, tarp jų ir informacija, reikalinga patikrinti, ar šios priemonės atitinka pagalbos programas pagal Sutarties 87 straipsnio nuostatas; prireikus nurodoma priemonių, kurios reikalingos bendram programavimo dokumentui parengti, prižiūrėti ir vertinti, esmė; c) pateiktas preliminarus kiekvieno prioriteto ir kiekvienų metų finansavimo planas, kuriame 28 ir 29 straipsniuose nustatyta tvarka yra nurodytas finansinis asignavimas, numatytas įnašui iš kiekvieno fondo, prireikus EIB, ir iš kitų finansinių instru- mentų – susipažinimui nurodant ir bendrą EŽŪOGF Garan- tijų (EB) Nr. 1257/1999 33 straipsnyje minėtoms priemonėms – jeigu jais tiesiogiai prisidedama prie minėto finansavimo plano, taip pat ir nustatytus reikalavimus atitinkančio valstybės bei aps- kaičiuoto privataus finansavimo, kuris yra susijęs su kiekvieno fondo įnašu, bendra suma. Reglamento skyriaus skirtą sumą Šiame finansavimo plane atskirai nurodomas finansavimas, numatytas regionams, kurie gauna laikinąją pagalbą. Atsižvelgus į 7 straipsnio 3 dalies trečiojoje pastraipoje minėtą proporcingą mažinimą, bendras fondų įnašas, numatytas kiek- vieniems metams, turi atitikti tam tikrą finansinę perspektyvą. 3 tikslo finansavimo plane nurodomi sutelkti asignavimai, numatyti teritorijoms, kuriose iškyla struktūrinio, ekonominio ir socialinio pertvarkymo problemų; d) nuostatos bendram programavimo dokumentui įgyvendinti, tarp jų: v) aprašytos konkrečios bendro programavimo dokumento patikrinimo procedūros; e) prireikus pateikta informacija apie lėšas, reikalingas pagalbai parengti, prižiūrėti ir vertinti. 11 straipsnyje nustatyta tvarka bendrame programavimo doku- mente numatyta iš anksto patikrinti atitinkamo tikslo arba tikslų, dėl kurių susitarė valstybė narė ir Komisija, papildomumą ir ati- tinkamą informaciją apie finansinių srautų, ypač iš suinteresuo- tos valstybės narės į pagalbą gaunančius regionus, skaidrumą. 4. Kaip nurodyta 9 straipsnio m punkte ir 18 straipsnio 3 dalyje, kiekvienas bendras programavimo dokumentas papildomas pro- gramos priedu. III SKYRIUS BENDRIJOS INICIATYVOS 20 straipsnis Turinys 1. Bendrijos iniciatyvos apima šias sritis: a) tarpvalstybinį, nacionalinį ir regioninį bendradarbiavimą, kuris skatintų darnią, subalansuotą ir tolydžią visos Bendrijos teri- torijos plėtrą („Interreg“); b) miestų ir priemiesčių, kurie susiduria su problemomis, ekono- minį ir socialinį atgaivinimą jų tolydžiai urbanistinei plėtrai skatinti („URBAN“); i) valstybės narės paskiria vadovaujančiąją instituciją, kaip numatyta 9 straipsnyje, kuri atsako už bendro programa- vimo dokumento tvarkymą 34 straipsnyje nustatyta tvar- ka; c) kaimo vietovių plėtrą („Leader“); ii) aprašytas bendro programavimo dokumento valdymo mechanizmas; d) nacionalinį bendradarbiavimą, kuris skatintų kurti naujas kovos su visais diskriminacijos būdais ir nelygybe darbo rin- koje priemones („EQUAL“). iii) apibūdintos priežiūros ir vertinimo sistemos, tarp jų – priežiūros komiteto vaidmuo; 2. Ne mažiau kaip 2,5 % struktūrinių fondų įsipareigotų asigna- Interreg vimų, kurie minėti 7 straipsnio 1 dalyje, skiriami 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 51 programai, kuria remiantis turėtų būti tinkamai atsižvelgta į tarp- valstybinę veiklą, ypač į perspektyvą ją išplėsti, ir valstybėms narėms, turinčioms ilgas sienas su šalimis, kurios rengiasi narys- tei ES, bei veiklai, užtikrinančiai geresnį koordinavimą su PHARE, TACIS ir MEDA programomis. Deramas dėmesys yra skiriamas ir bendradarbiavimui su tolimais regionais. 5. Komisijos iniciatyvų programos trunka septynerius metus skaičiuojant nuo 2000 m. sausio 1 d. IV SKYRIUS Deramai turi būti atsižvelgta ir į prieglobsčio prašančių asmenų socialinę bei profesinę integraciją pagal EQUAL programą. NOVATORIŠKOS PRIEMONĖS IR TECHNINĖ PAGALBA 3. Programos, kurios buvo patvirtintos pagal Bendrijos iniciaty- vas, gali būti skirtos teritorijoms, išskyrus tas, kurios minėtos 3 ir 4 straipsniuose. 22 straipsnis Novatoriškos priemonės 21 straipsnis Rengimas, tvirtinimas ir įgyvendinimas 1. Komisijos iniciatyva ir pasikonsultavus su 48–51 straipsniuose minimais komitetais dėl rekomendacijų, susijusių su įvairiomis novatoriškomis priemonėmis, fondai, laikydamiesi 0,40 % savo atitinkamo metinio finansavimo ribos, gali finansuoti Bendrijos novatoriškas priemones. Jos apima tyrimus, eksperimentinius projektus ir keitimąsi patirtimi. 1. 48–51 straipsniuose nustatyta tvarka ir pranešusi apie ją Euro- pos Parlamentui, Komisija parengia rekomendacijas, kuriose nurodo kiekvienos iniciatyvos tikslus, mastą ir tinkamą įgyvendi- nimo metodą. Šios rekomendacijos skelbiamos Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Tokios novatoriškos priemonės padeda rengti novatoriškus meto- dus ir praktiką, skirtą pagalbos, teikiamos pagal 1, 2 ir 3 tikslus, kokybei gerinti. Jos įgyvendinamos paprasta, aiškia tvarka ir lai- kantis patikimo finansinio valdymo principų. 2. Kiekviena 20 straipsnio 1 dalyje minėta sritis yra finansuojama vieno fondo: 1 dalies a ir b punktuose minėtą sritį finansuoja ERPF, 1 dalies c punkte minėtą sritį – EŽŪOGF Orientavimo sky- rius, o 1 dalies d punkte – ESF. Sprendimas dėl fondo įnašo gali padidinti kiekvieno fondo finansavimo sritį, kaip nurodyta kiek- vieno fondo įstatuose, tačiau ją ne išplečiant, o įtraukiant visas priemones, reikalingas atitinkamai Bendrijos iniciatyvos progra- mai įgyvendinti. 3. Remdamasi pasiūlymais, parengtais pagal šio straipsnio 1 dalyje ir 42 straipsnio 2 dalyje minėtas rekomendacijas ir pateik- tais valstybė (-ių) narė (-ių), Komisija 28 straipsnyje nustatyta tvarka priima sprendimą dėl Bendrijos iniciatyvų programų. 2. Kiekviena eksperimentinių projektų priemonių sritis yra finan- suojama tik vieno fondo. Sprendimas dėl fondo įnašo gali padi- dinti kiekvieno fondo finansavimo sritį, kuri nurodyta kiekvieno konkretaus fondo įstatuose, tačiau ją ne išplečiant, o įtraukiant visas priemones, reikalingas atitinkamam eksperimentiniam pro- jektui įgyvendinti. 23 straipsnis Techninė pagalba 4. Bendrijos iniciatyvų programos dar kartą peržiūrimos po to, kai joms įpusėjus jos yra vertinamos, kaip nurodyta 42 straipsny- je, ir prireikus iš dalies pakeičiamos suinteresuotos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) arba Komisijos prašymu, suderinus su valstybe (-ėmis) nare (-ėmis). Komisijos iniciatyva arba jos vardu ir 48–51 straipsniuose minėtiems komitetams pasikonsultavus dėl įvairių priemonių, fondai, laikydamiesi 0,25 % savo atitinkamų metinių skiriamų lėšų ribos, gali finansuoti parengiamąsias, priežiūros, vertinimo ir tikrinimo priemones, reikalingas šiam reglamentui įgyvendinti. Jos apima: a) fondų veiklos tyrimus, įskaitant bendro pobūdžio tyrimus; 52 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. b) techninės pagalbos priemones, keitimąsi patirtimi ir informa- cija, skirta partneriams, galutiniams fondų pagalbos gavėjams ir plačiajai visuomenei; c) kompiuterizuotų valdymo, priežiūros ir vertinimo sistemų įrengimą, eksploatavimą ir sujungimą; d) vertinimo metodų ir keitimosi informacija apie šios srities praktiką gerinimą. V SKYRIUS PAGRINDINIAI PROJEKTAI 25 straipsnis Apibrėžimas 24 straipsnis Fondai kaip bet kokios pagalbos dalį gali finansuoti pagrindinių projektų išlaidas, būtent tų: Novatoriškų priemonių ir techninės pagalbos tvirtinimas a) kuriuose yra numatyti ekonomiškai nedalomi darbai, kuriais vykdoma tiksli techninė funkcija ir siekiama aiškiai nustatytų tikslų; ir 1. Pasinaudodama iš suinteresuotų valstybių narių gauta informa- cija apie novatoriškas priemones, Komisija vertina paraiškas gauti fondų įnašus 22 ir 23 straipsniuose nustatyta tvarka, remdamasi tokia informacija: b) kurių bendra kaina, į kurią buvo atsižvelgta nustatant fondų įnašą, yra didesnė nei 50 milijonų eurų. a) siūlomos pagalbos, jos dydžio, nurodant geografinę teritoriją, ir konkrečių tikslų aprašymas; 26 straipsnis b) institucijos, kurios atsako už pagalbos įgyvendinimą, ir gavėjai; Tvirtinimas ir įgyvendinimas c) grafikas ir finansavimo planas, įskaitant įnašus iš bet kurio kito Bendrijos finansavimo šaltinio; 1. Jeigu įgyvendinant pagalbą valstybė narė arba vadovaujančioji institucija numato, kad fondas prisidės prie didelio projekto, ji iš anksto informuoja Komisiją ir pateikia jai šią informaciją: d) galimybės užtikrinti veiksmingą ir teisingą įgyvendinimą; a) institucija, kuri atsako už įgyvendinimą; e) bet kuri kita informacija, reikalinga patikrinti, ar laikomasi Bendrijos politikos ir 10 straipsnio 3 dalyje minėtų rekomen- dacijų. b) investicijos pobūdis, jos aprašymas, finansinis dydis ir vieta; Komisija tvirtina fondų įnašus, kai ši informacija leidžia jai įver- tinti paraišką. c) projekto įgyvendinimo grafikas; 2. Kai paraiška patvirtinama, Komisija apie tai nedelsdama pra- neša suinteresuotoms valstybėms narėms. d) ekonominės naudos analizė, įskaitant finansines išlaidas ir naudą, rizikos įvertinimas ir informacija apie projekto per- spektyvumą; e) ir: 3. Valstybės narės finansiškai nėra atsakingos, kaip nurodyta šiame reglamente, už 22 straipsnyje minėtas novatoriškas priemo- nes arba 23 straipsnyje minėtas techninės pagalbos priemones, nepažeidžiant jų įsipareigojimų, numatytų kiekvienos valstybės narės instituciniuose susitarimuose. — investuojant į infrastruktūrą: išlaidų analizė ir projekto socialinė ir ekonominė nauda, įskaitant nuorodą į numa- tomą naudojimo koeficientą, numatomą poveikį atitin- kamo regiono plėtrai ar pertvarkai, ir Bendrijos taisyklių, kurios reguliuoja viešuosius užsakymus, taikymas, 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 53 — investuojant į gamybos įrenginius: atitinkamo sektoriaus rinkos perspektyvų analizė ir numatoma projekto grąža; f) tiesioginis ir netiesioginis poveikis užimtumo padėčiai, kiek galima geriau numatant šį poveikį Bendrijoje; g) informacija, kuri leidžia įvertinti ekologinį poveikį ir įgyven- dinti atsargumo principą bei principus, susijusius su būtinybe imtis atsargumo priemonių, kad ekologinė žala visų pirma turėtų būti ištaisyta ten, kur teršiama, o teršėjas – sumokėtų, ir įvertinti, ar laikomasi Bendrijos taisyklių, skirtų aplinkos apsaugai; h) informacija, reikalinga įvertinti, kaip laikomasi konkurencijos taisyklių, inter alia, ir taisyklių teikiant valstybės pagalbą; i) nurodyti, ar fondų įnašas turės įtakos projekto įgyvendinimui, ar ne; j) finansavimo planas ir bendra finansinių lėšų suma, kurios tiki- masi iš fondų ir bet kurio kito Bendrijos finansavimo šaltinio įnašo. 2. Komisija vertina projektą, prireikus tardamasi su EIB, atsižvelg- dama į šiuos veiksnius: a) planuojamos investicijos rūšį ir, jeigu galima, numatomas pajamas; b) ekonominės naudos analizės rezultatus; c) poveikio aplinkai vertinimo rezultatus; d) prioritetų laikymasis teikiant atitinkamą pagalbą; e) Bendrijos kitų politikos sričių laikymasis; f) numatoma ekonominė ir socialinė nauda, ypač užimtumui, atsižvelgus į panaudotas finansines lėšas; 3. Per du mėnesius po to, kai buvo gauta šio straipsnio 1 dalyje minėta informacija, arba per tris mėnesius, jeigu prireikia EIB kon- sultacijų, Komisija priima sprendimą patvirtinti arba iš dalies pakeisti Bendrijos pagalbos dydį. Jeigu ji mano, kad projektas nepateisina fondų įnašo dalies arba viso įnašo, ji gali nuspręsti sustabdyti to įnašo dalį arba visą įnašą, nurodydama tokio savo sprendimo priežastis. VI SKYRIUS VISUOTINĖS DOTACIJOS 27 straipsnis Visuotinės dotacijos 1. Jeigu pagalbos dalies įgyvendinimas ar valdymas 9 straips- nio i punkte nustatyta tvarka buvo patikėtas tarpininkams, tokie tarpininkai privalo garantuoti, kad yra mokūs, įrodyti administra- cinio ir finansinio valdymo kompetenciją bei patirtį. Jie turi būti įsisteigę arba atstovaujami suinteresuotame regione arba regio- nuose, tačiau kai kuriomis pateisinamomis sąlygomis gali būti įsisteigę už regionų ribų. Jie privalo turėti kelerių metų tam tikros srities patirtį, dirbti visuomenės naudai ir tinkamai derinti socia- linius ir ekonominius interesus, kuriems tiesioginę įtaką daro įgy- vendinamos numatytos priemonės. fondų įnašo kaip speciali 2. Pasirinkta visuotinė dotacija nurodoma atitinkamame spren- dime dėl įgyvendinanti nuostata, apibrėžta 18 straipsnio 2 dalies d punkte ir 19 straipsnio 3 dalies d punkte. Visuotinių dotacijų naudojimo tvarka yra valstybės narės arba vadovaujančiosios institucijos ir suinteresuotos tarpi- ninkavimo institucijos susitarimo objektas. Visuotinių dotacijų naudojimo tvarka Bendrijos iniciatyvų prog- ramoms ir novatoriškoms priemonėms yra Komisijos ir suintere- suotos tarpininkavimo institucijos susitarimo objektas. Ši tvarka Bendrijos iniciatyvų programoms turi būti suderinta su suintere- suotomis valstybėmis narėmis. Programos priede, minėtame 18 straipsnyje, nenurodoma ta pagalbos dalis, kuri gaunama iš visuotinės dotacijos. 3. Visuotinės dotacijos naudojimo tvarkoje turi būti itin išsamiai nurodyta: g) finansinių instrumentų veiklos derinimas ir pagalbos bei paskolų, minėtų 10 straipsnio 2 dalyje, sujungimas. a) įgyvendintinos priemonės; 54 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. b) kriterijai, pagal kuriuos atrenkami gavėjai; d) planai, kaip prižiūrėti, vertinti ir užtikrinti visuotinės dotaci- jos finansinę kontrolę; c) iš fondų gaunamos pagalbos sąlygos ir dydis, įskaitant priskai- čiuotų palūkanų naudojimą; e) jeigu galima, bet kuris banko garantijos panaudojimo atvejis, apie tai informuojant Komisiją. III DALIS ĮNAŠAI IR FONDŲ VALDOMA FINANSINĖ VEIKLA I SKYRIUS FONDŲ FINANSINIAI ĮNAŠAI 28 straipsnis Sprendimas dėl fondų įnašų 3. Įgyvendinant priemones, fondų įnašas iš esmės yra negrąžin- tina tiesioginė pagalba (toliau – tiesioginė pagalba) ir kitokia pagalbos forma, pavyzdžiui grąžintina pagalba, palūkanų normos pavidalo dotacija, garantija, akcijos, rizikos kapitalas ar kita finansų forma. Pagalba, grąžintina vadovaujančiajai arba kitai valstybinei institu- cijai, yra perskirstoma tam pačiam tikslui. 1. Jeigu įvykdyti visi šio reglamento reikalavimai, Komisija vienu sprendimu patvirtina visų fondų įnašus per penkis mėnesius po to, kai buvo gauta paraiška gauti pagalbą. Jeigu galima, sprendime aiškiai nurodomi regionai ir teritorijos, kurios gauna laikinąją pagalbą. 29 straipsnis Didžiausias fondų įnašas nustatomas kiekvienam pagalbos priori- tetui. Įnašo dydžio diferenciacija Tam tikru laikotarpiu vienu metu priemonei negali būti skirtas finansinis įnašas iš daugiau nei vieno fondo. 1. Fondų įnašas diferencijuojamas atsižvelgus į: Priemonė ar veikla vienu metu struktūrinių fondų įnašu gali būti finansuojama tik pagal vieną 1 straipsnyje minėtą tikslą. Jokia veikla tuo pačiu metu negali būti finansuojama fondų įnašu pagal 1, 2 ar 3 tikslą ir pagal Bendrijos iniciatyvą. a) pagalba spręstinų konkrečių problemų, ypač regioninių ar socialinių, mastą; Jokia veikla tuo pačiu metu negali būti finansuojama fondų įnašu pagal 1, 2 arba 3 tikslą ir EŽŪOGF Garantijų skyriaus. b) suinteresuotos valstybės narės finansinį pajėgumą, visų pirma atsižvelgus į santykinę gerovę ir būtinybę vengti pernelyg didinti biudžeto išlaidas; Jokia veikla tuo pačiu metu negali būti finansuojama fondo įnašu pagal Bendrijos iniciatyvą ir EŽŪOGF Garantijų skyriaus. 2. Fondų įnašas veiklos programoms, įgyvendinančioms Bendri- jos paramos sistemą, atitinka finansavimo planą, nustatytą atitin- kamoje Bendrijos paramos sistemoje, kuri pateikta 17 straipsnio 2 dalies c punkte. c) pagal 1 straipsnyje nustatytus fondų tikslus, pagalbos svarbą ir Bendrijos nustatytus prioritetus, prireikus nustatytus sie- kiant pašalinti nelygybę ir skatinti vyrų ir moterų lygybę, sau- goti ir gerinti aplinką, iš esmės taikant atsargumo, atsargumo priemonių ir „teršėjas moka“ principus; 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 55 d) pagalbos svarbą ir regioninius bei nacionalinius prioritetus; e) konkrečius pagalbos rūšies ypatumus ir tam tikrą prioritetą, kad būtų atsižvelgta į poreikius, nustatytus iš anksto juos įver- tinus, visų pirma susijusius su žmogiškaisiais ištekliais ir uži- mtumu; f) optimalų finansinių lėšų naudojimą finansavimo planuose, įskaitant valstybinių ir privačių lėšų derinimą, tam tikrų finan- sinių instrumentų naudojimą 10 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka ir pasirinktą finansavimo būdą, kaip nurodyta 28 straipsnio 3 dalyje. Jeigu ESF įnašas yra diferencijuojamas 16 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka, tai daroma atsižvelgus į poreikius, nustatytus iš anksto juos įvertinus, ypač žmogiškųjų išteklių ir užimtumo sri- tyje. 2. Fondų įnašas apskaičiuojamas pagal bendras išlaidas, atitin- kančias tam tikrus reikalavimus, arba bendras valstybės ar pana- šias kiekvienos pagalbos išlaidas (nacionalines, regionines arba vietines ir Bendrijos), atitinkančias tam tikrus reikalavimus. atsižvelgus į jų ypatumus, įskaitant bendrą finansavimo iš savo fondų ribos dydį, kuri paprastai numatoma tam tikros klasės investicijoms atsižvelgus į makroekonomines sąlygas, kuriomis investicijos turi būti ir iš nacionalinio biudžeto neskiriant daugiau finansavimo dėl fondų įnašo. įgyvendintos, Bet kuriuo atveju fondų įnašui yra nustatytos tam tikros ribos: a) infrastruktūros investicijoms, kurios uždirba dideles grynąsias pajamas, įnašas negali būti didesnis nei: i) 40 % bendrų tam tikrus reikalavimus atitinkančių išlaidų 1 tiksle nurodytuose regionuose, ir valstybėse narėse, kurios numatytos Sanglaudos fonde, jis gali būti padidin- tas ne daugiau nei dar 10 %; ii) 25 % bendrų tam tikrus reikalavimus atitinkančių išlaidų 2 tiksle nurodytose teritorijose; iii) šie dydžiai gali būti padidinti tam tikra suma tiems finan- savimo būdams, išskyrus tiesioginę pagalbą, jeigu toks padidėjimas nėra didesnis kaip 10 % bendrų tam tikrus rei- kalavimus atitinkančių išlaidų; 3. Fondų įnašams nustatytos šios ribos: b) investicijoms į firmas įnašas negali būti didesnis nei: a) ne daugiau nei 75 % visų išlaidų, kurios atitinka tam tikrus rei- kalavimus, ir paprastai ne mažiau nei 50 % valstybės išlaidų, atitinkančių tam tikrus reikalavimus, priemonėms, kurios vyk- domos 1 tiksle nurodytuose regionuose. Jeigu regionai yra valstybėje narėje, kuri numatyta Sanglaudos fonde, Bendrijos įnašas išimties tvarka ir deramai pagrįstais atvejais gali būti ne didesnis nei 80 % visų tam tikrus reikalavimus atitinkančių išlaidų ir ne didesnis nei 85 % visų tam tikrus reikalavimus ati- tinkančių išlaidų, skirtų labiausiai atsilikusiems regionams ir nuošalioms Graikijos saloms, kurių padėtis yra sunki dėl jų atokumo; b) ne daugiau nei 50 % visų tam tikrus reikalavimus atitinkančių išlaidų ir paprastai ne mažiau nei 25 % valstybės išlaidų, kurios atitinka tam tikrus reikalavimus, priemonėms, vykdomoms teritorijose, numatytose 2 arba 3 tiksle. Investicijoms į firmas skirtas fondų įnašas atitinka pagalbos dydžio ribą ir mišrios pagalbos, nustatytos valstybės pagalbos sri- tyje, ribą. i) 35 % bendrų tam tikrus reikalavimus atitinkančių išlaidų 1 tiksle nurodytuose regionuose; ii) 15 % bendrų tam tikrus reikalavimus atitinkančių išlaidų 2 tiksle nurodytose teritorijose; iii) investicijoms į mažas ir vidutines įmones šie dydžiai gali būti padidinti tam tikra suma finansavimui, išskyrus tie- sioginę pagalbą, jeigu toks padidėjimas nėra didesnis nei 10 % bendrų tam tikrus reikalavimus atitinkančių išlaidų. 5. 3 ir 4 dalyse nuorodos į regionus ir teritorijas, numatytas 1 ir 2 tiksluose, yra ir nuorodos į regionus ar teritorijas, kurios, viena vertus, gauna laikinąją pagalbą pagal 6 straipsnio 1 dalies nuosta- tas ir pagalbą pagal 7 straipsnio 4 dalies nuostatas, o kita vertus – pagal 6 straipsnio 2 dalies nuostatas. 4. Jeigu tam tikra pagalba susijusi su pajamas uždirbančių inves- ticijų finansavimu, fondų įnašas į šias investicijas nustatomas 6. Priemonių, kurios vykdomos Komisijos iniciatyva, minėtų 22 ir 23 straipsniuose, išlaidos gali būti finansuojamos už visą sumą. Komisijos vardu vykdomų priemonių, minėtų 23 straipsnyje, išlaidos gali būti finansuojamos už visą sumą. 56 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. 7. Šiame straipsnyje minėti dydžiai taikomi techninės pagalbos priemonėms programavimo procese ir Bendrijos iniciatyvoms. 30 straipsnis Tam tikrų reikalavimų atitikimas II SKYRIUS FINANSŲ VALDYMAS 31 straipsnis Biudžetiniai įsipareigojimai 1. Veiklos išlaidos tam tikrus fondų įnašui gauti nustatytus reika- lavimus atitinka tik tuo atveju, jeigu ši veikla yra tam tikros pagal- bos dalis. 1. Bendrijos biudžetiniai sprendimu skirti fondų įnašą. įsipareigojimai priimami remiantis 2. Išlaidos negali būti pripažintos atitinkančiomis fondų įnašui gauti nustatytus reikalavimus, jeigu galutinis naudos gavėjas iš tikrųjų jas apmokėjo iki dienos, kai Komisija gavo paraišką dėl pagalbos. Tokia diena yra laikotarpio, kai išlaidos ima atitikti tam tikrus reikalavimus, pradžia. Galutinis išlaidų atitikimo tam tikriems reikalavimams terminas turi būti nustatytas sprendime skirti fondų įnašą. Toks terminas siejamas su mokėjimais, kuriuos atlieka galutiniai naudos gavėjai. Komisija valstybės narės deramai pagrįstu prašymu gali 14 ir 15 straipsniuose nustatyta tvarka pratęsti šį terminą. 3. Tam tikros nacionalinės taisyklės taikomos reikalavimus ati- tinkančioms išlaidoms, išskyrus tuos atvejus, kai prireikus Komi- sija 53 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka nustato bendras išlaidų atitikimo tam tikriems reikalavimams taisykles. 4. Valstybės narės užtikrina, kad veiklai išlaikomas fondų įnašas tik tada, kai per penkerius metus nuo kompetentingų nacionali- nių institucijų ar valdymo institucijos sprendimo dėl fondų įnašo dienos ta veikla iš esmės nepasikeičia taip, kad: a) būtų padaryta įtaka jos pobūdžiui ar įgyvendinimo sąlygoms arba firmai ar valstybinei institucijai būtų suteikta neteisėta lengvata ir b) dėl nuosavybės pobūdžio pasikeitimo pasikeistų dalis infra- struktūros arba būtų nutraukta naši veikla arba pasikeistų jos vieta. 2. Įsipareigojimai dėl pagalbos, kurie turi būti įvykdyti per dve- jus ar daugiau metų, paprastai priimami kasmet. Pirmasis įsipa- reigojimas priimamas tada, kai Komisija pateikia savo sprendimą, patvirtinantį pagalbą. Vėlesni įsipareigojimai paprastai yra pri- imami iki kiekvienų metų balandžio 30 d. Komisija automatiškai panaikina bet kurią įsipareigojimo dalį, kuri nebuvo sumokėta į sąskaitą arba kuriai ji negavo priimtinos paraiškos dėl mokėjimo, kaip nurodyta 32 straipsnio 3 dalyje, iki antrųjų metų po įsipareigojimų metų pabaigos, arba atitinkamai ir tam tikroms sumoms – po Komisijos vėlesnio sprendimo, rei- kalingo leidimui priemonei arba veiklai priėmimo dienos, arba iki galutinio termino, nustatyto baigiamajai ataskaitai, minėtai 37 straipsnio 1 dalyje, perduoti pabaigos; fondų įnašas tai pagal- bai yra sumažinamas tokia suma. Laikotarpis automatiškai panaikinti įsipareigojimą, minimą šio straipsnio antrojoje pastraipoje, nebeskaičiuojamas tai įsipareigo- tai veiklos daliai, kuri nurodytą įsipareigojimo panaikinimo dieną yra nagrinėjama teismine tvarka arba yra stabdomojo poveikio administracinė apeliacija, jeigu Komisija iš anksto yra gavusi informaciją, kurioje išdėstytos atitinkamos valstybės narės prie- žastys, ir jeigu Komisija yra pateikusi informaciją. Bet kuriuo atveju Komisija iš anksto informuoja valstybę narę ir mokėjimo instituciją, jeigu atsiranda galimybė taikyti įsipareigo- jimo automatiško panaikinimo tvarką, numatytą šio straipsnio antrojoje pastraipoje. Jeigu šis reglamentas įsigalioja po 2000 m. sausio 1 d. , laikotarpis automatiškai panaikinti įsipareigojimą, minėtą šio straipsnio ant- rojoje pastraipoje, pirmajam įsipareigojimui pratęsiamas nuo 2000 m. sausio 1 d. iki dienos, kurią priimamas sprendimas dėl fondo įnašų, minėtas 28 straipsnyje. Valstybės narės informuoja Komisiją apie kiekvieną tokį pasikei- timą. Jeigu tokie pasikeitimai vyksta, taikomas 39 straipsnis. 3. Pagalbai, kuri turi būti suteikta per mažiau negu dvejus metus, įsipareigojimas dėl bendros fondų įnašo sumos priimamas tada, kai Komisija priima sprendimą skirti fondų įnašą. 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 57 32 straipsnis Mokėjimai 3. Tarpiniais mokėjimais Komisija kompensuoja išlaidas, kurias iš tikrųjų apmokėjo fondai ir patvirtino mokėjimo institucija. Tokie mokėjimai atliekami kiekvienai pagalbai ir apskaičiuojami toms priemonėms, kurios nurodytos programos priedo finansavimo plane. Jiems taikomos šios sąlygos: 1. Komisija fondų įnašą pagal atitinkamus biudžetinius įsiparei- gojimus mokėjimo institucijai moka taip, kaip nustatyta 9 straips- nio o punkte. a) programos priedas, kuriame yra 18 straipsnio 3 dalyje nuro- dyta informacija, pateiktas Komisijai; Mokėjimai priskiriami anksčiausiam atviram įsipareigojimui, pri- imtam 31 straipsnyje nustatyta tvarka. Mokėjimai gali būti pervedami į sąskaitą, tai gali būti tarpiniai mokėjimai arba paskutinio likučio apmokėjimas. Tarpiniai likučio apmokėjimas yra susiję su faktiškai mokėjimai sumokėtomis išlaidomis, kurios turi atitikti galutinių naudos gavėjų mokėjimus, pagrįstus gautomis sąskaitomis-faktūromis arba apskaitos dokumentais, kurie turi tokią pat įrodomąją vertę. ir Jeigu yra lėšų, Komisija tarpinius mokėjimus atlieka per ne ilgesnį kaip dviejų mėnesių laiką po priimtinos paraiškos dėl mokėjimo gavimo, kaip nurodyta šio straipsnio 3 dalyje. Mokėjimo institucija užtikrina, kad galutiniai gavėjai savo fondų įnašo sumą gautų kuo greičiau ir visą. Iš šių sumų neatskaitomi jokie mokesčiai ar koks nors konkretus mokestis, kuris sumažintų šias sumas. 2. Priėmus pirmąjį įsipareigojimą, Komisija perveda sumą į mokėjimo institucijos sąskaitą. Šios į sąskaitą pervestos sumos dydis sudaro 7 % fondų įnašo, skirto minėtai pagalbai. Iš esmės jis gali būti paskirstytas dvejiems biudžeto metams, ypač atsižvelgus į laisvas biudžeto lėšas. Visą pagalbos laiką mokėjimo institucija į sąskaitą pervestas sumas naudoja tam, kad apmokėtų Bendrijos įnašą išlaidoms, susijusioms su šia pagalba. Visą į sąskaitą pervestą sumą ar jos dalį, atsižvelgusi į pažangą, pasiektą įgyvendinant pagalbą, mokėjimo institucija grąžina Komisijai, jeigu per 18 mėnesių nuo dienos, kurią buvo priimtas sprendimas skirti fondų įnašą, Komisijai neišsiunčiama paraiška dėl mokėjimo. Jeigu nuo į sąskaitą pervestos sumos yra priskai- čiuojamos palūkanos, mokėjimo institucija skiria jas atitinkamam pagalbos būdui. b) naujausia metinė įgyvendinimo ataskaita su 37 straipsnyje nurodyta informacija nusiųsta Komisijai; c) 42 straipsnyje minėtos pagalbos vertinimas jai įpusėjus laiku nusiųstas Komisijai; d) vadovaujančiosios institucijos ir priežiūros komiteto priimti sprendimai atitinka bendrą fondų įnašo sumą, skirtą atitinka- miems prioritetams; e) visos rekomendacijos, kurios buvo minėtos 34 straipsnio 2 dalyje, buvo įgyvendintos per nustatytą laiką arba valstybė narė pranešė apie priežastis paaiškindama, kodėl nebuvo imtasi priemonės, jeigu šios rekomendacijos skirtos ištaisyti priežiūros ar valdymo sistemos dideliems trūkumams, kurie trukdo tinkamai valdyti pagalbos finansavimą; visi prašymai dėl taisomųjų priemonių, minėtų 38 straipsnio 4 dalyje, paten- kinti, jeigu paraiška yra dėl tam tikros priemonės ar priemo- nių; f) nebuvo priimtas sprendimas sustabdyti mokėjimus pagal 39 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą ir Komisija nepriėmė jokio sprendimo taikyti pažeidimo atvejais taikytiną tvarką, kuri nustatyta Sutarties 226 straipsnyje dėl priemonės (-ių), kuri yra minėtos paraiškos objektas. Komisija nedelsdama informuoja valstybę narę ir mokėjimo ins- tituciją tuo atveju, jeigu nėra įvykdyta viena iš šių sąlygų ir todėl paraiška dėl mokėjimo yra nepriimtina, o jos imasi reikalingų veiksmų padėčiai ištaisyti. Valstybės narės užtikrina, kad, jeigu galima, paraiškos dėl tarpi- nių mokėjimų Komisijai būtų pateikiamos paketais tris kartus per metus, o paskutinė paraiška turi būti pateikta ne vėliau kaip spa- lio 31 d. Paraiškose dėl tarpinių mokėjimų atskirai nurodomos kiekvieno prioriteto išlaidos, padarytos regionuose ir teritorijose, kurios gauna laikinąją pagalbą. 58 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. Susumuota bendra mokėjimų, minėtų šio straipsnio 2 ir šioje dalyse, kurie mokami šios pagalbos atžvilgiu, suma neturi būti didesnė kaip 95 % fondų įnašo, skirto tai pagalbai. 6. Valstybės narės paskiria institucijas, kurios įgaliotos išduoti patvirtinimus ir deklaracijas, minėtas šio straipsnio 3 ir 4 dalyse. 4. Paskutinis pagalbos likutis sumokamas, jeigu: a) mokėjimo institucija per šešis mėnesius nuo galutinio mokėjimo termino, nustatyto sprendime, kuriuo skiriamas fondų įnašas, pateikia Komisijai patvirtintą iš tikrųjų sumokėtų išlaidų ataskaitą; b) Komisija gavo ir patvirtino baigiamąją įgyvendinimo ataskaitą; c) valstybė narė nusiuntė Komisijai 38 straipsnio 1 dalies f punkte minėtą ataskaitą. 7. Ne vėliau kaip kiekvienų metų balandžio 30 d. valstybės narės nusiunčia Komisijai savo prognozes, papildytas naujais duomeni- mis, apie paraiškas dėl mokėjimų einamaisiais ir kitais metais. 8. Komisija nustato tinkamą šių nuostatų tikslus atitinkančią mokėjimo tvarką novatoriškoms priemonėms, kurios buvo minėtos 22 straipsnyje, ir priemonėms, kurios buvo minėtos 23 straipsnyje, bei informuoja komitetus, minėtus 48–51 straips- niuose. 33 straipsnis Euro naudojimas 5. Paskutinio likučio sumokėta suma nebegali būti keičiama valstybės narės prašymu, jeigu mokėjimo institucija per devynis mėnesius nuo paskutinio likučio pervedimo dienos nenusiuntė Komisijai prašymo. sprendimai, Komisijos ir mokėjimai pagal įsipareigojimai susitarimus, Komisijos parengtus 53 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, išreiškiami ir vykdomi eurais. IV DALIS FONDŲ PAGALBOS VEIKSMINGUMAS I SKYRIUS PRIEŽIŪRA 34 straipsnis Vadovaujančiosios institucijos atliekamas valdymas 1. Nepažeidžiant 8 straipsnio 3 dalies, 9 straipsnio n punkte minėta vadovaujančioji institucija atsako už veiksmingą bei tei- singą valdymą ir įgyvendinimą, visų pirma už: a) sukūrimą sistemos patikimai finansinei ir statistinei informa- cijai apie įgyvendinimą rinkti, rodikliams, kurie minimi 36 straipsnyje, prižiūrėti, ir už vertinimą 42 ir 43 straipsniuose nustatyta tvarka; už šių duomenų perdavimą pagal valstybės narės ir Komisijos suderintus susitarimus, prireikus naudojant kompiuterines sistemas, kurios leidžia keistis duomenimis su Komisija, kaip nurodyta 18 straipsnio 3 dalies e punkte; b) suderinimą šio straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka ir progra- mos priedo, kuris apibrėžtas 18 straipsnio 3 dalyje, įgyvendi- nimą nepažeidžiant 35 straipsnio nuostatų; c) metinės įgyvendinimo ataskaitos parengimą ir, gavus priežiū- ros komiteto patvirtinimą, pateikimą Komisijai; d) 42 straipsnyje minėto tarpinio vertinimo organizavimą kartu su Komisija ir valstybe nare; e) užtikrinimą, kad šios institucijos, prisidedančios prie pagalbos valdymo ir įgyvendinimo, turėtų atskirą apskaitos sistemą arba tinkamą apskaitos kodeksą visoms su pagalba susijusioms operacijoms; f) teisingos veiklos, kuri finansuojama iš pagalbos, užtikrinimą, o svarbiausia, kad įgyvendinant vidaus kontrolės priemones 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 59 būtų vadovaujamasi patikimo finansų valdymo principais ir dirbama atsižvelgiant į visas pastabas ar prašymus dėl taisomųjų priemonių, patvirtintų pagal 38 straipsnio 4 dalies pirmąją pastraipą, arba rekomendacijas dėl pataisymų, pada- rytų šio straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, remiantis šių straipsnių nuostatomis; 35 straipsnis Priežiūros komitetai g) užtikrinimą, kad bus laikomasi Bendrijos politikos sričių, kaip numatyta 12 straipsnyje; atsižvelgiant į tai, kaip taikomos Bendrijos viešųjų užsakymų skyrimo taisyklės, pranešimuose, siunčiamuose paskelbti Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje, nurodomi tie projektai, dėl kurių buvo prašoma fondų įnašo arba jis buvo skirtas; h) laikymąsi įsipareigojimų dėl informacijos ir viešumo, minėtų 46 straipsnyje. Nepažeisdama šio reglamento nuostatų, vadovaujančioji institu- cija, vykdydama savo užduotis visapusiškai laikosi suinteresuotos valstybės narės institucinės, teisinės ir finansinės sistemų. 2. Kiekvienais metais, kai yra pateikiama metinė įgyvendinimo ataskaita, minėta 37 straipsnyje, Komisija ir vadovaujančioji ins- titucija peržiūri praėjusių metų pagrindinius rezultatus vadovau- damasi susitarimais, kurie bus apibrėžti valstybės narės ir suinte- resuotos vadovaujančiosios institucijos sutarimu. Peržiūrėjus minėtus rezultatus, Komisija gali pateikti savo pasta- bas valstybei narei ir vadovaujančiajai institucijai. Valstybė narė informuoja Komisiją apie priemones, kurių buvo imtasi atsižvel- gus į šias pastabas. Jeigu deramai pagrįstais atvejais Komisija mano, kad priemonės, kurių buvo imtasi, yra netinkamos, ji gali rekomenduoti valstybei narei ir vadovaujančiajai institucijai jas pataisyti, kad pagalbos priežiūros ar valdymo susitarimai taptų veiksmingesni, nurodydama ir tokių rekomendacijų motyvus. Jeigu ji gauna tokias rekomendacijas, vadovaujančioji institucija vėliau nurodo priemones, kurių ji ėmėsi priežiūros ar valdymo susitarimams pagerinti, arba paaiškina, kodėl ji nesiėmė jokių priemonių. 3. Vadovaujančioji institucija priežiūros komiteto prašymu arba savo iniciatyva pataiso programos priedą, nekeisdama nei bend- ros fondų įnašo sumos, kuri skirta tam tikram prioritetui, nei savo konkrečių tikslų. Priežiūros komitetui patvirtinus, ji per vieną mėnesį informuoja Komisiją apie pataisymą. 1. Kiekvieną Bendrijos paramos sistemą arba bendrą programa- vimo dokumentą ir kiekvieną veiklos programą prižiūri priežiū- ros komitetas. Priežiūros komitetus steigia valstybė narė, suderinusi su vadovau- jančiąja institucija po konsultacijų su partneriais. Partneriai skati- na, kad dalyvautų vienodai ir vyrų, ir moterų. Priežiūros komitetai steigiami ne vėliau kaip praėjus trims mėnesiams po to, kai buvo priimtas sprendimas dėl fondų įnašo. Priežiūros komitetai veikia valstybės narės įgaliojimu ir priklauso jos teisinei jurisdikcijai. 2. Komisijos atstovas, o prireikus – EIB atstovas, dalyvauja prie- žiūros komiteto darbe patarėjo teisėmis. Priežiūros komitetas pagal suinteresuotos valstybės narės institucinės, teisinės ir finansinės struktūros reikalavimus rengia savo darbo tvarkos taisykles ir derina jas su vadovaujančiąja ins- titucija. Paprastai priežiūros komitetui pirmininkauja valstybės narės ar vadovaujančiosios institucijos atstovas. 3. Priežiūros komitetas pats įsitikina, kaip veiksmingai ir koky- biškai įgyvendinama pagalba. Todėl: a) remdamasis 15 straipsnio nuostatomis, jis tvirtina arba taiso programos priedą, įskaitant fizinius ir finansinius rodiklius, naudotinus pagalbai prižiūrėti. Jo pritarimas turi būti gautas prieš darant kiekvieną taisymą; b) jis per šešis mėnesius po pagalbos patvirtinimo apsvarsto ir patvirtina kriterijus, kuriais vadovaujantis parenkama veikla, finansuojama pagal kiekvieną priemonę; Sprendimo dėl fondų įnašo dalinius pakeitimus Komisija, derin- dama su suinteresuota valstybe nare, priima per keturis mėnesius po to, kai buvo gautas priežiūros komiteto pritarimas. c) jis reguliariai tikrina, kokia pažanga padaryta siekiant konkre- čių pagalbos tikslų; 60 d) LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. jis tikrina įgyvendinimo rezultatus, visų pirma siekiant tikslų, kurie nustatyti skirtingoms priemonėms ir 42 straipsnyje minėtam vertinimui įpusėjus programą; Jeigu pagalbos pobūdis leidžia, statistiniai duomenys suskirstomi pagal lytį ir ūkio subjektų gavėjų dydį. e) jis svarsto ir tvirtina metinę ir baigiamąją įgyvendinimo ata- skaitas prieš siųsdamas jas Komisijai; 3. Finansiniai ir pažangos rodikliai yra tokie, kad šio straipsnio 2 dalies a, b ir c punktuose pateikta informacija galėtų būti nustatyta atskirai svarbesniems projektams. f) jis svarsto ir tvirtina kiekvieną pasiūlymą iš dalies pakeisti Komisijos sprendimo dėl fondų įnašo turinį; g) bet kuriuo atveju jis gali siūlyti vadovaujančiajai institucijai pataisyti ar peržiūrėti pagalbą, kad būtų pasiekti 1 straipsnyje nustatyti tikslai arba pagerėtų pagalbos valdymas, įskaitant ir finansų valdymą. Kiekvienas dalinis pagalbos pakeitimas daro- mas 34 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka. 36 straipsnis Priežiūros rodikliai 1. Vadovaujančioji institucija ir priežiūros komitetas priežiūrą vykdo pagal fizinius ir finansinius rodiklius, nurodytus veiklos programoje, bendrame programavimo dokumente arba progra- mos priede. Rengdami savo rodiklius, jie atsižvelgia į atitinkamą metodiką ir pavyzdinių rodiklių sąrašą, kurį skelbia Komisija, taip pat ir į sričių, kuriose vyksta intervencija, kurį Komisija pasiūlys šiam reglamentui įsigaliojus. Rodikliai siejasi su tam tikros pagal- bos konkrečiais ypatumais, jos tikslais, suinteresuotos valstybės narės socialine, ekonomine, struktūrine ir ekologine padėtimi bei jos regionais ir prireikus atsižvelgia į tai, ar yra regionų ar terito- rijų, gaunančių laikinąją pagalbą. Šie rodikliai visų pirma yra tie, kuriais naudojamasi 44 straipsnyje minėtam atidėjimui sudaryti. 2. Šie rodikliai rodo konkrečios pagalbos: 37 straipsnis Metinės ir baigiamosios įgyvendinimo ataskaitos įgyvendinimo kalendoriniams metams, per 1. Ilgalaikei pagalbai vadovaujančioji institucija, pasibaigus kiek- vieniems šešis mėnesius Komisijai pateikia metinę įgyvendinimo ataskaitą, kaip numatyta 34 straipsnio 1 dalies c punkte. Baigiamoji ataskaita Komisijai pateikiama ne vėliau kaip praėjus šešiems mėnesiams po paskutinio termino, iki kurio turi būti nustatyta, ar išlaidos ati- tinka tam tikrus reikalavimus. Visai pagalbai, įgyvendintinai per trumpesnį negu dvejų metų lai- kotarpį, vadovaujančioji institucija pateikia Komisijai tik baigia- mąją ataskaitą. Ši ataskaita pateikiama per šešis mėnesius po pas- kutinio mokėjimo, kurį atliko mokėjimo institucija. Ataskaitą prieš siųsdamas ją Komisijai tikrina ir tvirtina priežiū- ros komitetas. Komisija, gavusi metinę įgyvendinimo ataskaitą, per du mėnesius praneša, ar ataskaita buvo pripažinta nepatenkinama, ir nurodo savo motyvus; kitokiu atveju ataskaita laikoma priimta. Komisija, gavusi baigiamąją ataskaitą, atsako per penkis mėnesius nuo jos gavimo. a) priemonių ir prioritetų konkrečius tikslus skaičiais, galima taip padaryti, ir jų tarpusavio nuoseklumą; jeigu 2. Visose metinėse ir baigiamosiose įgyvendinimo ataskaitose yra pateikiama ši informacija: b) pagalbos fizinio įgyvendinimo etapą, rezultatus ir, jeigu galima, jo poveikį tam tikru lygiu (prioriteto ar priemonės); c) finansavimo plano pažangą. a) visi bendrų sąlygų pasikeitimai, svarbūs pagalbos įgyvendini- mui, visų pirma pagrindinių socialinių ir ekonominių krypčių, nacionalinės, regioninės ar sektorių politikos sričių pasikeiti- mai arba pasikeitusios nuorodos, minėtos 9 straipsnio c punk- te, ir tam tikrais atvejais – jų svarba derinant pagalbą, gaunamą iš skirtingų fondų, bei derinant fondų teikiamą pagalbą su kitų finansinių instrumentų pagalba; 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 61 b) pažanga, pasiekta įgyvendinant kiekvieno fondo prioritetus ir priemones konkretiems tikslams, ją nurodant skaičiais, jeigu galima tai padaryti, fizinius ir rezultatų rodiklius bei poveikį, minėtą 36 straipsnyje, tam tikru lygiu (prioriteto arba priemonės); c) finansinis pagalbos įgyvendinimas parengiant kiekvienos priemonės bendrų išlaidų, kurias apmokėjo mokėjimo institu- cija, ir visų iš Komisijos gautų mokėjimų dokumento bei finansinių rodiklių, minėtų 36 straipsnio 2 dalies c punkte, skaičių suvestinę; finansinis įgyvendinimas teritorijose, kurios gauna laikinąją pagalbą, apibūdinamas kiekvienam prioritetui atskirai; EŽŪOGF Garantijų skyriaus finansinis priemonių, minimų Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 33 straipsnyje, įgy- vendinimas apibūdinamas finansinio įgyvendinimo bendra suma; d) priemonės, kurių ėmėsi vadovaujančioji institucija ir priežiū- ros komitetas kokybiškam ir veiksmingam įgyvendinimui užtikrinti, visų pirma: II SKYRIUS FINANSINĖ KONTROLĖ 38 straipsnis Bendrosios nuostatos 1. Nepažeidžiant Komisijos atsakomybės įgyvendinant Europos Bendrijos bendrąjį biudžetą, valstybės narės visų pirma prisiima atsakomybę už finansinę pagalbos kontrolę. Tam tikslui jos imasi tokių priemonių: a) tikrina, kad valdymo ir kontrolės planai būtų taip parengti ir įgyvendinti, kad būtų užtikrintas veiksmingas ir teisingas Bendrijos lėšų naudojimas; i) priežiūros, finansų kontrolės ir vertinimo priemonių, įskaitant susitarimus dėl duomenų rinkimo; b) pateikia Komisijai šių planų aprašymą; ii) suvestinė visų svarbių problemų, atsiradusių tvarkant pagalbą ir imantis priemonių, įskaitant tas, kurių buvo imtasi pagal rekomendacijas dėl pataisymų, padarytų 34 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, arba dėl prašymų imtis taisomųjų priemonių pagal 38 straipsnio 4 dalies nuostatas; iii) naudota techninė pagalba; iv) priemonių, kurių buvo imtasi pagalbos viešumui užtikrinti 46 straipsnyje nustatyta tvarka; e) priemonės, kurių buvo imtasi suderinamumui su Bendrijos politikos sritimis, kaip numatyta 12 straipsnyje, užtikrinti ir Bendrijos visos struktūrinės pagalbos, minėtos 17 straipsnio 1 dalyje ir 19 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje, koordi- navimui užtikrinti; c) užtikrina, kad pagalba tvarkoma pagal visas taikomas Bendri- jos taisykles ir kad joms perduotos lėšos naudojamos pagal patikimo finansinio valdymo principus; d) patvirtina, kad Komisijai pateiktos išlaidų deklaracijos yra tei- singos, ir užtikrina, kad jas rengia apskaitos sistemos pagal patvirtinamuosius dokumentus, kuriuos galima patikrinti; e) užkerta kelią netikslumams, nustato juos ir taiso, pagal taisyk- les praneša apie juos Komisijai ir nuolat informuoja Komisiją apie administracinių ir teisminių procesų eigą; f) baigus teikti pagalbą pateikia Komisijai deklaraciją, parengtą asmens arba departamento, funkciniu požiūriu nepriklausomo nuo paskirtos vadovaujančiosios institucijos. Šioje deklaraci- joje yra apibendrinamos praėjusiais metais atliktų patikrinimų išvados ir įvertinamas paraiškų apmokėti paskutinį likutį pagrįstumas bei operacijų, nurodytų paskutiniame išvadų patvirtinime, teisėtumas ir reguliarumas. Valstybės narės prie šio patvirtinimo gali pridėti savo išvadas, jeigu mano, kad tai būtina; f) tam tikrais atvejais – atskiras skirsnis, skirtas pagrindinių pro- jektų pažangai ir finansavimui bei visuotinėms dotacijoms. g) bendradarbiauja su Komisija, kad užtikrintų Bendrijos lėšų naudojimą pagal patikimo finansinio valdymo principus; 62 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. h) išieško visas sumas, prarastas dėl nustatytų netikslumų, ir pri- reikus nustato delspinigius vėluojančioms sumoms. 2. Komisija, būdama atsakinga už Europos Bendrijų bendrojo biudžeto įgyvendinimą, užtikrina, kad valstybės narės turi sklan- džiai dirbančias valdymo bei kontrolės sistemas, dėl to Bendrijos lėšos naudojamos veiksmingai ir teisingai. Tam tikslui, nepažeidžiant valstybių narių pagal nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus atliktų patikrinimų, Komisijos parei- gūnai arba tarnautojai gali, laikydamiesi susitarimų, kurie buvo suderinti su valstybe nare bendradarbiavimo sutartyje, nurodytoje šio straipsnio 3 dalyje, patikrinti vietose, įskaitant atrankinius patikrinimus, veiklą, kurią finansuoja fondai, ir valdymo bei kontrolės sistemas, pranešdami apie tai bent prieš vieną darbo die- ną. Komisija nusiunčia suinteresuotai valstybei narei pranešimą, kad gautų visą reikalingą pagalbą. Suinteresuotos valstybės narės pareigūnai ar tarnautojai gali dalyvauti atliekant tokius patikrini- mus. Komisija gali prašyti suinteresuotos valstybės narės atlikti patik- rinimą vietoje ir patvirtinti, kad viena ar kelios operacijos yra tei- singos. Komisijos pareigūnai ar tarnautojai gali dalyvauti atliekant tokius patikrinimus. 3. Komisija ir valstybės narės, remdamosi dvišaliais administra- ciniais susitarimais, bendradarbiauja derindamos patikrinimų pla- nus, metodus ir įgyvendinimą, kad jie būtų kuo naudingesni. Jos nedelsdamos pasikeičia informacija apie atliktų tikrinimų rezulta- tus. Ne rečiau kaip kartą per metus ir visuomet – prieš metinį patik- rinimą, numatytą 34 straipsnio 2 dalyje, yra tikrinami ir vertina- mi: 4. Po šio patikrinimo bei vertinimo ir nepažeidžiant priemonių, kurių valstybės narės nedelsdamos turi imtis pagal šio ir 39 straipsnių nuostatas, Komisija gali pateikti pastabas, ypač dėl nustatytų netikslumų finansinio poveikio. Šios pastabos skirtos valstybei narei ir tam tikros pagalbos vadovaujančiajai instituci- jai. Prie pastabų prireikus pridedami prašymai dėl taisomųjų prie- monių nustatytiems valdymo trūkumams ir tiems nustatytiems netikslumams, kurie dar nėra ištaisyti, pataisyti. Valstybėms narėms sudaroma galimybė pateikti savo pastabas dėl šių pastabų. Jeigu Komisija, valstybėms narėms pateikus pastabas arba jų nepa- teikus, patvirtina išvadas, valstybė narė per nustatytą terminą imasi reikalingų priemonių Komisijos prašymams įvykdyti ir informuoja Komisiją apie savo veiksmus. 5. Nepažeidžiant šio straipsnio nuostatų, Komisija, deramai patikrinusi, gali sustabdyti visą arba dalį tarpinio mokėjimo, jeigu nustato, kad minėtos išlaidos susijusios su dideliu netikslumu, kuris nebuvo ištaisytas, ir kad reikalinga neatidėliotinai imtis prie- monių. Komisija informuoja suinteresuotą valstybę narę apie prie- mones, kurių buvo imtasi, ir tokio sprendimo priežastis. Jeigu praėjus penkiems mėnesiams priežastys dėl sustabdytų mokėjimų išlieka arba suinteresuota valstybė narė nepranešė Komisijai apie priemones, kurių buvo imtasi dideliam netikslumui ištaisyti, tai- komos 39 straipsnio nuostatos. 6. Jeigu dvišaliuose administraciniuose susitarimuose nenus- pręsta kitaip, trejus metus po to, kai Komisija sumokėjo bet kurios pagalbos likutį, atsakingos institucijos nuolat suteikia Komisijai galimybę gauti išlaidų ir atitinkamos pagalbos patikrinimus patvirtinamuosius dokumentus (originalus arba tekstus, patvirtin- tus, kad jie atitinka dokumento originalą, paprastai esanti priim- tinuose duomenų nešėjuose). Šio laikotarpio skaičiavimas gali nutrūkti, jeigu vyksta teisminis procesas arba Komisijos deramai motyvuotu prašymu. a) valstybės narės ir Komisijos atliktų tikrinimų rezultatai; 39 straipsnis b) pastabos, kurias pateikė kitos nacionalinės ar Bendrijos kontrolės įstaigos ar institucijos; Finansinių klaidų taisymai c) pastebėtų netikslumų finansinis poveikis, priemonės, kurių buvo imtasi arba kurios dar būtų reikalingos jiems ištaisyti, o prireikus – suderinimas su valdymo bei kontrolės sistemomis. 1. Valstybės narės visų pirma atsako už netikslumų tyrimą rem- svarbiausių pokyčių, kurie daro įtaką pagalbos damosi 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 63 įgyvendinimo ar priežiūros esmei ar sąlygoms, įrodymais ir už rei- kalingus finansinių klaidų taisymus. pokyčių rūšį ir valstybių narių valdymo ar kontrolės sistemose nustatytų trūkumų finansinę svarbą bei jų mastą. Valstybė narė taiso finansines klaidas, susijusias su atskirais ar sis- temingais netikslumais. Valstybės narės daromais taisymais panai- kinamas visas Bendrijos įnašas ar jo dalis. Tokia tvarka aptiktas Bendrijos lėšas valstybė narė gali dar kartą naudoti atitinkamai pagalbai, laikydamasi 53 straipsnio 2 dalyje nurodytų susitarimų. Jeigu nėra priimta jokio sprendimo dėl a arba b punktų, tarpinių mokėjimų sustabdymas nedelsiant panaikinamas. 4. Bet kuri neteisėtai gauta ir išieškotina suma grąžinama Komi- sijai kartu su delspinigiais už pavėluotai sumokėtas sumas. 2. Jeigu Komisija, atlikusi reikalingus patikrinimus, daro išvadą, kad: 5. Šis straipsnis taikomas nepažeidžiant 32 straipsnio. a) valstybė narė nesilaikė savo įsipareigojimų, nustatytų šio straipsnio 1 dalyje; arba b) visa veikla ar jos dalis nepateisina nei fondų įnašo dalies, nei viso įnašo; arba c) yra dideli valdymo ar kontrolės sistemų darbo trūkumai, dėl kurių gali atsirasti sistemingų netikslumų, Komisija sustabdo minėtus tarpinius mokėjimus ir, nurodžiusi tokio sprendimo priežastis, prašo valstybės narės pateikti savo pastabas ir, jei reikia, per nustatytą laiką ištaisyti padėtį. Jeigu valstybė narė prieštarauja Komisijos pastaboms, Komisija kviečia valstybę narę į posėdį, kuriame abi šalys bendradarbia- vimo partnerystės pagrindu stengiasi susitarti dėl pastabų ir išvadų, kurios turi būti padarytos iš pastabų. 3. Komisijos nustatyto laikotarpio pabaigoje, jeigu nebus pasiek- tas susitarimas ir valstybė narė neištaisys padėties, Komisija, atsiž- velgusi į valstybės narės pastabas, priimti sprendimą gali per tris mėnesius: a) sumažinti į sąskaitą mokamą sumą, minėtą 32 straipsnio 2 dalyje; arba b) ištaisyti reikalaujamas finansines klaidas panaikinant fondų įnašo dalį, skirtą tam tikrai pagalbai, arba visą įnašą. III SKYRIUS VERTINIMAS 40 straipsnis Bendrosios nuostatos 1. Siekiant padidinti Bendrijos struktūrinės pagalbos veiksmin- gumą, yra atliekamas išankstinis (ex-ante), tarpinis ir įgyvendinimo (ex-post) vertinimai, kad būtų įvertintas jos poveikis 1 straipsnyje nustatytiems tikslams ir išanalizuotas jos poveikis konkrečioms struktūrinėms problemoms. 2. Fondų veiklos veiksmingumas vertinamas vadovaujantis šiais kriterijais: a) jų bendras poveikis Sutarties 158 straipsnyje nustatytiems tikslams ir ypač Bendrijos ekonominei ir socialinei sanglaudai stiprinti; b) plėtros planuose siūlomų prioritetų ir kiekvienoje Bendrijos paramos sistemoje bei kiekvienoje pagalboje numatytų priori- tetų poveikis. 3. Valstybių narių kompetentingos institucijos ir Komisija renka tam tikras lėšas ir duomenis, reikalingus užtikrinti, kad būtų ver- tinama kuo veiksmingiau. Tam tikslui vertinant naudojamasi įvai- riausiais duomenimis, kuriuos galima gauti iš priežiūros susita- rimų, prireikus papildomai renkant informaciją, kuri padidintų tokio vertinimo svarbą. Komisija, priimdama sprendimą dėl taisomos sumos ir, laikyda- masi proporcingumo principo, atsižvelgia į netikslumų arba Valstybių narių ar Komisijos iniciatyva, informavus suinteresuotą valstybę narę, prireikus gali būti atliekami papildomi konkrečių 64 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. klausimų vertinimai, skirti nustatyti, kokia patirtis galėtų būti per- duota. siejasi su nacionaline užimtumo strategija, išdėstyta naciona- liniuose veiksmų planuose, vertinimas; 4. Vertinimo rezultatai paprašius skelbiami viešai. Kad būtų paskelbti 42 straipsnyje numatyto vertinimo rezultatai, reikalin- gas priežiūros komiteto sutikimas pagal kiekvienos valstybės narės institucinius susitarimus. 5. Vertinimo tvarka yra nustatyta Bendrijos paramos sistemose ir formose. 41 straipsnis Išankstinis vertinimas b) tam tikro regiono aplinkosaugos padėties išankstinis vertini- mas, ypač tų aplinkos sektorių, kuriems pagalba turėtų pada- ryti didžiausią įtaką; planai, kaip į pagalbą integruoti su aplinka susijusius klausimus, ir kaip šie planai atitinka esamus trum- palaikius, ilgalaikius, nacionalinius, regioninius ir vietos tiks- lus (pvz. , aplinkos valdymo planai); planai, skirti užtikrinti, kad būtų laikomasi Bendrijos aplinkos taisyklių. Išankstiniame vertinime yra pateikiamas esamos aplinkos padėties aprašy- mas, jeigu galima išreikštas skaičiais, bei įvertinamas strategi- jos ir pagalbos tikėtinas poveikis aplinkos padėčiai; c) vyrų ir moterų lygybės padėties išankstinis vertinimas darbo rinkos galimybių ir elgesio su jais darbe požiūriu, įskaitant kiekvienos grupės konkrečius suvaržymus; strategijos ir pagal- bos numatyto poveikio vertinimas, ypač moterų ir vyrų inte- gracijai į darbo rinką, švietimo ir profesiniam parengimui, moterų įsitvirtinimui versle, šeimos ir karjeros suderinimui. 1. Išankstinio vertinimo tikslas – nurodyti pagrindą, kuriuo remiantis būtų rengiami plėtros planai, pagalba ir programos prie- das, kuri yra jos dalis. Išankstiniu vertinimu tikrinama siūlomų įgyvendinimo ir priežiū- ros planų svarba, jų atitikimas Bendrijos politikos sritims ir tai, kokiu mastu buvo atsižvelgta į preliminarią rekomendaciją, minėtą 10 straipsnio 3 dalyje. Už išankstinį vertinimą atsako institucijos, atsakingos už planų, pagalbos ir programos priedo rengimą. Atsižvelgiama į ankstesnių programavimo laikotarpių vertinimo rezultatus. 2. Rengiant planus ir pagalbos išankstinį vertinimą, atliekama valstybės narės, tam tikro regiono ar sektoriaus pranašumų, trū- kumų ir galimybių analizė. Atsižvelgus į 40 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytus kriterijus įvertinama, ar strategija ir pasirinkti tikslai atitinka tam tikrų regionų ar teritorijų konkre- čius ypatumus, įskaitant demografines kryptis, bei numatytų pri- oritetų tikėtinas poveikis priemonėms, jeigu galima skaičiais nuro- dant konkrečius jų tikslus, palyginti su pradine padėtimi. Atliekant išankstinį vertinimą, be kitų dalykų, atsižvelgiama į kon- kurencingumą ir novatoriškumą, mažąsias ir vidutines įmones, užimtumą ir darbo rinką, atsižvelgus į Europos užimtumo strate- giją, aplinką, vyrų ir moterų lygybę, o tokį vertinimą visų pirma sudaro: 3. Programos priede išdėstytų priemonių įvertinimu parodoma, ar jos atitinka tam tikrų prioritetų tikslus, skaičiais nurodant konkrečius tikslus, jeigu prioritetai gali būti nurodyti skaičiais, o vėliau 35 straipsnio 3 dalies b punkte nustatyta tvarka patvirti- nama atrankos kriterijų svarba. 42 straipsnis Tarpinis vertinimas a) socialinės ir ekonominės padėties išankstinis vertinimas, ypač nacionalinės darbo rinkos krypčių, regionus, kuriuose yra konkrečių užimtumo problemų, bei žmogiškųjų išteklių plėtros bendrąją strategiją ir būdą, kuriuo ši strategija įskaitant 1. Tarpiniu vertinimu, atsižvelgus į išankstinį vertinimą, tikrinami pradiniai pagalbos rezultatai, jų svarba ir mastas, kuriuo buvo pasiekti tikslai. Įvertinamos ir panaudotos finansinės lėšos bei veikla vykdant priežiūrą ir įgyvendinimą. 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 65 2. Tarpinis vertinimas atliekamas vadovaujančiosios institucijos atsakomybe, bendradarbiaujant su Komisija ir valstybe nare. Kiek- viena Bendrijos paramos sistema ir kiekviena pagalba vertinama įpusėjus programai. Jį atlieka nepriklausomas vertintojas, pateikia Bendrijos paramos sistemos ar tam tikros pagalbos priežiūros komitetui 35 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka ir tada siunčia Komisijai, paprastai praėjus trejiems metams po to, kai buvo pri- imta Bendrijos paramos sistema arba pagalba, tačiau ne vėliau kaip 2003 m. gruodžio 3 d. , kad jį būtų galima pataisyti, kaip buvo minima 14 straipsnio 2 dalyje. 3. Komisija pagal Komisijos ir valstybės narės partneryste iš anksto nustatytus kriterijus patikrina vertinimo svarbą ir kokybę, kad būtų peržiūrėta pagalba ir sudaryti atidėjimai, numatyti 44 straipsnyje. 4. Tęsiant tarpinį vertinimą, kiekviena Bendrijos paramos sistema ir pagalba papildoma naujais duomenimis ir baigiama ne vėliau kaip 2005 m. gruodžio 31 d. , kad būtų pasirengta vėlesnei su pagalba susijusiai veiklai. 43 straipsnis Įgyvendinimo vertinimas 1. Remiantis turimais vertinimo rezultatais, įgyvendinimo verti- nimas apima lėšų naudojimo, pagalbos veiksmingumo ir efekty- vumo, jos poveikio įvertinimą ir parengia išvadas dėl ekonominės ir socialinės sanglaudos politikos. Jis apima veiksnius, kurie prisi- deda prie įgyvendinimo, laimėjimų ir rezultatų, įskaitant jų toly- dumą, sėkmės arba nesėkmės. 2. Už įgyvendinimo vertinimą atsako Komisija kartu su valstybe nare ir vadovaujančiąja institucija. Jis apima pagalbos vertinimą, kurį atlieka nepriklausomi vertintojai. Vertinimas turėtų būti baigiamas ne vėliau kaip praėjus trejiems metams po programa- vimo laikotarpio pabaigos. IV SKYRIUS VEIKLOS ATIDĖJIMAS 44 straipsnis Veiklos atidėjimo sudarymas 1. Kiekviena valstybė narė, konsultuodamasi su Komisija, vertina kiekvieną tikslą ir ne vėliau kaip 2003 m. gruodžio 31 d. – kiek- vienos savo veiklos programos arba bendro programavimo doku- mento vykdymą pagal tam tikrą skaičių priežiūros rodiklių, kuriais apibūdinamas veiksmingumas, valdymas ir finansinis įgy- vendinimas, bei įpusėjus programai įvertina kiekvieno atskiro pra- dinio tikslo rezultatus. Valstybė narė, konsultuodamasi su Komisija, nustato šiuos rodik- lius, atsižvelgdama į visą preliminarų rodiklių, kuriuos siūlo Komi- sija, sąrašą ar jo dalį, ir skaičiais nurodo juos esamose įvairiose metinio įgyvendinimo ataskaitose bei ataskaitoje apie vertinimą įpusėjus programai. Valstybės narės atsako už jų taikymą. 2. Įpusėjus programai ir ne vėliau kaip 2004 m. kovo 31 d. Komisija, konsultuodamasi su suinteresuotomis valstybėmis narėmis ir remdamasi kiekvienos valstybės narės pasiūlymu bei atsižvelgdama į konkrečius institucinius ypatumus bei atitinkamas programas, skiria kiekvienam tikslui įsipareigotus asignavimus, minėtus 7 straipsnio 5 dalyje, veiklos programoms arba bend- riems programavimo dokumentams ar jų prioritetams, kurie buvo pripažinti sėkmingi. Veiklos programos arba bendri programa- vimo dokumentai pritaikomi 14 ir 15 straipsniuose nustatyta tvarka. 66 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. V DALIS ATASKAITOS IR VIEŠUMAS 45 straipsnis Ataskaitos c) kai tik gaunami – vertinimų rezultatai, minėti 42 straipsnyje – nurodant visus suderinimus su pagalba – ir 43 straipsnyje, bei įvertinimas to, kaip fondų priemonės atitinka Bendrijos poli- tikos sritis, minėtas 12 straipsnyje; 1. Remiantis Sutarties 159 straipsniu, Komisija kas trejus metus teikia Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių rei- kalų komitetui ir Regionų komitetui ataskaitą apie ekonominės ir socialinės sanglaudos pažangą bei fondų, Sanglaudos fondo, EIB ir kitų finansinių instrumentų įnašą tam tikslui. Šioje ataskaitoje visų pirma peržiūrima: a) pažanga, pasiekta įgyvendinant ekonominę ir socialinę san- glaudą, įskaitant regionų socialinę ir ekonominę padėtį bei pastebėtus pokyčius, ir tiesioginių investicijų srautų bei jų poveikio Bendrijos užimtumo padėčiai analizė; b) fondų, Sanglaudos fondo, EIB ir kitų finansinių instrumentų vaidmuo bei kitų Bendrijos ir nacionalinės politikos sričių svarba, kad šis procesas būtų užbaigtas; c) visi pasiūlymai dėl Bendrijos priemonių ir politikos sričių, kurias gali prireikti patvirtinti, kad būtų sustiprinta ekonominė ir socialinė sanglauda. 2. Iki kiekvienų metų lapkričio 1 d. Komisija nusiunčia Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui ataskaitą apie šio reglamento įgyvendinimą praėjusiais metais. Šioje ataskaitoje visų pirma apžvelgiama: a) kiekvieno fondo veikla, biudžeto lėšų naudojimas ir pagalbos sutelkimas, kitų finansinių instrumentų naudojimas, už kurias atsako Komisija, ir jų lėšų sutelkimas; apžvelgiami ir: — kiekvienos valstybės narės metiniai įsipareigoti kiekvienam fondui, įskaitant Bendrijos iniciatyvas, ir sumokėti asigna- vimai, d) pagrindinių projektų, prie kurių savo įnašais prisidėjo fondai, sąrašas; e) patikrinimų, kuriuos Komisija atliko 38 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, rezultatai ir jų išvados, įskaitant užregistruotų netikslumų skaičius, minimos sumos ir finansinių klaidų tai- symai dėl 39 straipsnio 2 dalies nuostatų; f) informacija apie komitetų nuomones, pateiktas 48–51 straips- niuose nustatyta tvarka. 46 straipsnis Informacija ir viešumas 1. Konsultacijų, kurios minimos 15 straipsnio 1 dalyje, tikslais valstybės narės užtikrina, kad plėtros planai būtų skelbiami vie- šai. 2. Nepažeidžiant 23 straipsnio 1 dalies nuostatų, vadovaujančioji institucija atsako už tai, kad būtų užtikrintas viešas paketo paskel- bimas, visų pirma informuojant: a) galimus galutinius naudos gavėjus, profesines organizacijas, ekonominius ir socialinius partnerius, institucijas, kurios ska- tina vyrų ir moterų lygybę, bei tam tikras nevyriausybines organizacijas apie pagalbos teikiamas galimybes; — novatoriškų priemonių ir techninės pagalbos metinis įver- pagalbą ir jos rezultatus. tinimas; b) plačiąją visuomenę apie Bendrijos vaidmenį teikiant tam tikrą b) fondų pagalbos derinimas tarpusavyje ir su pagalba, kurią ski- ria EIB ir kiti veikiantys finansiniai instrumentai; 3. Valstybės narės tariasi su Komisija ir 37 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka kasmet informuoja ją apie iniciatyvas, kurių buvo tikslais. šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytais imtasi 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 67 VI DALIS KOMITETAI 47 straipsnis Bendrosios nuostatos 1. Įgyvendinti šį reglamentą Komisijai padeda keturi komitetai: a) Regionų plėtros ir pertvarkos komitetas; b) komitetas, įsteigtas pagal Sutarties 147 straipsnio nuostatas; — komitetas savo nuomonę dėl projekto pareiškia per tokį lai- ką, kurį pirmininkas gali nustatyti atsižvelgęs į svarstomo klausimo skubumą. Nuomonė patvirtinama Sutarties 205 straipsnio 2 dalyje nustatyta balsų dauguma tuo atveju, kai Taryba turi priimti sprendimą Komisijos pasiūlymu. Jeigu klausimas pateikiamas balsavimui komitete, valstybių narių atstovų komitete balsai skaičiuojami taip, kaip nustatyta minėtame straipsnyje. Pirmininkas nebalsuoja, — Komisija patvirtina priemones, kurios nedelsiant pradedamos taikyti. Tačiau jei jos neatitinka komiteto pareikštos nuomonės, Komisija nedelsdama praneša apie jas Tarybai. Tuo atveju: c) Žemės ūkio struktūrų ir kaimo plėtros komitetas; — Komisija gali atidėti patvirtintos priemonės taikymą ne ilgiau kaip vienam mėnesiui nuo tokio pranešimo dienos, d) Žuvininkystės ir akvakultūros struktūrų komitetas. — Taryba kvalifikuota balsų dauguma gali per laiką, kuris numatytas ankstesnėje įtraukoje, priimti kitokį sprendimą. 2. Jeigu šio straipsnio 1 dalies a, c ir d punktuose minėti komi- tetai veikia kaip konsultaciniai komitetai pagal 48, 50 ir 51 straipsnius, taikoma ši tvarka: — Komisijos atstovas teikia komitetui priemonių, kurių turi būti imtasi, projektą, — komitetas savo nuomonę dėl projekto pareiškia per laiką, kurį pirmininkas gali nustatyti atsižvelgęs į klausimo skubumą; pri- reikus klausimas gali būti teikiamas balsuoti, — jo nuomonės įrašomos protokoluose; kiekviena valstybė narė dar turi ir teisę prašyti, kad jos pozicija būtų įrašyta protokole, — Komisija kuo dėmesingiau atsižvelgia į komiteto pateiktas nuomones. Ji komitetą informuoja, kaip buvo atsižvelgta į jo nuomones. 4. Komisija perduoda 45 straipsnyje minėtas ataskaitas komite- tams. Ji gali prašyti Komiteto pateikti nuomonę bet kuriuo klau- simu, susijusiu su fondų teikiama pagalba, išskyrus pagalbą, numatytą šioje reglamento dalyje. Tai yra klausimai, kuriuos visų pirma nagrinėja kiti komitetai. 5. Kiekvieno komiteto nuomonė pateikiama kitiems šioje regla- mento dalyje minėtiems komitetams. 6. Kiekvienas komitetas parengia savo darbo tvarkos taisykles. 7. Europos Parlamentas reguliariai informuojamas apie komitetų darbą. 3. Jeigu šio straipsnio 1 dalies a, c ir d punktuose minėti komi- tetai veikia kaip vadybos komitetai pagal 48, 50 ir 51 straipsnius, taikoma ši tvarka: Regionų plėtros ir pertvarkos komitetas 48 straipsnis — Komisijos atstovas teikia komitetui priemonių, kurių turi būti imtasi, projektą, 1. Šiuo dokumentu prie Komisijos steigiamas Regionų plėtros ir ir pertvarkos komitetas, kurį sudaro valstybių narių atstovai 68 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas. EIB skiria atstovą, kuris nebalsuoja. organizacijos ir darbdavių organizacijų atstovus. Komisijos atsto- vas, atsakingas už pirmininkavimą komitete, šią pareigą gali per- duoti vyresniajam Komisijos pareigūnui. 2. Komitetas veikia kaip vadybos komitetas 47 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka, kai jis užsiima: a) įgyvendinimo taisyklėmis, minėtomis 53 straipsnio 2 dalyje. Su kitais komitetais, atsižvelgus į jų konsultacinę kompeten- ciją anksčiau minėtų įgyvendinimo taisyklių srityje, konsultuo- jamasi tiek, kiek jie tuo suinteresuoti; b) įgyvendinimo taisyklėmis, minėtomis 1999 m. birželio 21 d. (EB) Europos fondo Nr. 1261/1999 dėl Europos (ERPF) (1) 5 straipsnyje; reglamento regioninės plėtros Parlamento Tarybos ir c) rekomendacijomis dėl Bendrijos iniciatyvų, minėtų 20 straips- ir 20 straipsnio („Interreg“) nio 1 dalies a punkte 1 dalies b punkte („Urban“); d) ERPF pagalbos atveju – rekomendacijomis dėl įvairių rūšių novatoriškų priemonių, numatytų 22 straipsnio taikymui. 3. Komitetas 47 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka veikia kaip konsultacinis komitetas, kai jis svarsto šiuos klausimus: a) teritorijų, kurios atitinka 2 tikslo reikalavimus, sąrašo rengimą ir peržiūrėjimą; b) Bendrijos paramos sistemas ir atitinkamą informaciją, pateiktą bendruose programavimo dokumentuose, pagal 1 ir 2 tikslus; c) ERPF pagalbos atveju – techninės pagalbos priemonės rūšis pagal 23 straipsnį; d) visus kitus klausimus, susijusius su 20–22 straipsniais. 49 straipsnis Komitetas, įsteigtas Sutarties 147 straipsnyje nustatyta tvarka 1. Komitetą, įsteigtą remiantis Sutarties 147 straipsniu, sudaro po darbuotojų du valstybės narės Vyriausybės, kiekvienos Kiekvienai valstybei narei pakaitinis komiteto narys skiriamas kiekvienai pirmojoje pastraipoje minėtai atstovų kategorijai. Jei nėra vieno ar abiejų narių, pakaitinis komiteto narys automatiš- kai įgyja teisę dalyvauti posėdžiuose. Narius ir pakaitinius komiteto narius Komisijos siūlymu trejų metų kadencijai skiria Taryba. Jie gali būti skiriami ir kitai kaden- cijai. Taryba stengiasi užtikrinti teisingą atstovavimą tam tikroms įvairioms grupėms komitete. Darbotvarkės klausimams, turin- tiems jam įtakos, EIB skiria atstovą, kuris nebalsuoja. 2. Komitetas: a) ESF pagalbos atveju – teikia nuomones apie Komisijos spren- dimų projektus dėl bendrų programavimo dokumentų ir Bendrijos paramos sistemų pagal 3 tikslą bei dėl Bendrijos paramos sistemų ir atitinkamos informacijos, pateiktos bend- ruose programavimo dokumentuose, pagal 1 ir 2 tikslus; b) teikia savo nuomonę dėl įgyvendinimo taisyklių, numatytų 53 straipsnio 2 dalyje; c) teikia konsultacijas dėl įgyvendinimo taisyklių, minėtų 1999 m. birželio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos regla- mento (EB) Nr. 1262/1999 dėl Europos socialinio fondo (ES- F) (2) 8 straipsnyje; d) teikia nuomones dėl Komisijos rekomendacijų projektų, skirtų Bendrijos iniciatyvoms, minėtoms 20 straipsnio 1 dalies d punkte („EQUAL“), o ESF pagalbos atveju – dėl įvairių rūšių novatoriškų priemonių, numatytų 22 straipsnyje. Komisija gali perduoti jam ir kitus klausimus, minėtus 20–22 straips- niuose; e) ESF pagalbos atveju 23 straipsnyje nustatyta tvarka teikia kon- sultacijas dėl techninės pagalbos priemonės rūšių. (1) OL L 161, 1999 6 26, p. 43. (2) OL L 161, 1999 6 26, p. 48. 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 69 3. Komiteto nuomonėms priimti reikalinga teisėtų balsų absoliuti dauguma. Komisija komitetą informuoja apie tai, kaip buvo atsi- žvelgta į jo nuomonę. 51 straipsnis Žuvininkystės ir akvakultūros struktūrų komitetas 50 straipsnis Žemės ūkio struktūrų ir kaimo plėtros komitetas 1. Šiuo dokumentu prie Komisijos įsteigiamas Žuvininkystės ir akvakultūros struktūrų komitetas, kurį sudaro valstybių narių atstovai ir kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas. EIB skiria atstovą, kuris nebalsuoja. 1. Šiuo dokumentu prie Komisijos įsteigiamas Žemės ūkio struk- tūrų ir kaimo plėtros komitetas, kurį sudaro valstybių narių atsto- vai ir kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas. EIB skiria atsto- vą, kuris nebalsuoja. 2. Komitetas 47 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka veikia kaip vadybos komitetas, kai jis užsiima: 2. Komitetas 47 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka veikia kaip vadybos komitetas, kai jis užsiima: a) įgyvendinimo taisyklėmis, minėtomis Reglamento (EB) Nr. 1263/1999 4 straipsnyje; a) įgyvendinimo ir pereinamojo laikotarpio taisyklėmis, minėtomis Reglamento (EB) Nr. 1257/1999 34, 50 ir 53 straipsniuose; b) ŽOFI paramos atveju – rekomendacijomis dėl įvairių novato- riškų priemonių tipų, numatytų 22 straipsnio taikymui. b) rekomendacijomis dėl Bendrijos iniciatyvos, minėtos 20 straipsnio 1 dalies c punkte („Leader“). 3. Komitetas 47 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka veikia kaip konsultacinis komitetas, kai jis svarsto šiuos klausimus: a) teritorijų, kurios atitinka 2 tikslo reikalavimus, sąrašo rengimą ir peržiūrėjimą; b) intervencinių priemonių, skirtų žemės ūkio struktūrų ir kaimo plėtrai, dalis, įtrauktas į Komisijos sprendimų projektus dėl 1 ir 2 tikslo regionams skirtų Bendrijos paramos sistemų ir ati- tinkamos informacijos, pateiktos bendruose programavimo dokumentuose; c) įgyvendinimo taisykles, minėtos 53 straipsnio 2 dalyje; 3. Komitetas 47 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka veikia kaip konsultacinis komitetas, kai jis svarsto šiuos klausimus: a) teritorijų, kurios atitinka 2 tikslo reikalavimus, sąrašo rengimą ir peržiūrėjimą; b) intervencinių priemonių, skirtų žuvininkystės struktūroms, dalis, įtrauktas į Komisijos sprendimų projektus dėl Bendrijos paramos sistemų ir atitinkamos informacijos, pateiktos bend- ruose programavimo dokumentuose, pagal 1 tikslą; c) įgyvendinimo taisykles, numatytas 53 straipsnio 2 dalyje; d) EŽŪOGF pagalbos atveju – techninės pagalbos priemonės rūšis pagal 23 straipsnio nuostatas; d) ŽOFI pagalbos atveju – techninės pagalbos priemonės rūšis pagal 23 straipsnio nuostatas; e) visus kitus klausimus, susijusius su 20–22 straipsniais. e) visus kitus klausimus, susijusius su 22 straipsniu. 70 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. VII DALIS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 52 straipsnis Pereinamojo laikotarpio nuostatos 53 straipsnis Įgyvendinimas 1. Komisija atsako už šio reglamento įgyvendinimą. 1. Šis reglamentas neturi įtakos Tarybos ar Komisijos patvirtin- tos paramos tęsimui ar keitimui, įskaitant visos paramos ar jos dalies nutraukimą, (EEB) remiantis Tarybos Nr. 2052/88 ir (EEB) Nr. 4253/88 arba bet kuriais kitais teisės aktais, kurie buvo tai paramai taikomi 1999 m. gruodžio 31 d. reglamentais 2. Komisija patvirtina išsamias taisykles, kaip įgyvendinti 30, 33, 38, 39 ir 46 straipsnius 48 straipsnio 2 dalies a punkte nustatyta tvarka. ta pačia tvarka prireikus – esant nenumatytomis aplinkybėmis, patvirtina ir kitas šio reglamento įgyvendinimo taisykles. Ji 2. Paraiškas gauti fondų įnašą veiklai, kurios buvo pateiktos pagal Reglamentus (EEB) Nr. 2052/88 ir (EEB) Nr. 4253/88, ne vėliau kaip 1999 m. gruodžio 31 d. Komisija svarsto ir tvirtina remda- masi šiais reglamentais. 54 straipsnis Panaikinimas 3. Rengdama Bendrijos paramos sistemas ir pagalbą, Komisija atsižvelgia į visas priemones Tarybos ar Komisijos patvirtintas dar prieš įsigaliojant šiam reglamentui ir turinčias finansinių pasek- mių šių paramos sistemų ir pagalbos numatytais laikotarpiais. Šių priemonių nereglamentuoja 30 straipsnio 2 dalies nuostatos. Nepažeidžiant 52 straipsnio 1 dalies, Reglamentai (EEB) Nr. 2052/88 ir (EEB) Nr. 4253/88 šiuo dokumentu panaikinami nuo 2000 m. sausio 1 d. Nuorodos į panaikintus reglamentus yra nuorodos į šį reglamentą. 4. Nepaisant 30 straipsnio 2 dalyje nustatytos datos, iš tikrųjų apmokėtos išlaidos, kurioms Komisija gavo paraišką dėl pagalbos nuo 2000 m. sausio 1 d. iki balandžio 30 d. , ir kurios atitinka visas šiame reglamente nustatytas sąlygas, gali būti pripažintos atitinkančiomis tam tikrus fondų įnašo reikalavimus nuo 2000 m. sausio 1 d. 55 straipsnis Peržiūrėjimas 5. Dalinės sumos, skirtos veiklai ar programoms, kurias Komi- sija patvirtino iki 1994 m. sausio 1 d. , tačiau dėl kurių nebuvo gauta paraiškos gauti paskutinę sumą iki 2001 m. kovo 31 d. , automatiškai panaikinama ne vėliau kaip 2001 m. rugsėjo 30 d. ir grąžinamos neteisėtai sumokėtos sumos, nepažeidžiant veiklos ar programų, kurios buvo sustabdytos dėl teismo procesų. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, ne vėliau kaip iki 2006 m. gruodžio 31 d. peržiūri šį reglamentą. Dėl pasiūlymo ji veikia Sutarties 161 straipsnyje nustatyta tvarka. 56 straipsnis Įsigaliojimas Dalinės sumos, skirtos veiklai ar programoms, kurias patvirtino Komisija nuo 1994 m. sausio 1 d. iki 1999 m. gruodžio 31 d. , tačiau dėl kurių iki 2003 m. kovo 31 d. nebuvo gauta paraiška gauti paskutinę sumą, automatiškai panaikinamos ne vėliau kaip 2003 m. rugsėjo 30 d. ir grąžinamos neteisėtai sumokėtos sumos, nepažeidžiant veiklos ar programų, kurios buvo sustabdytos dėl teismo procesų. Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. 28, 31 ir 32 straipsniai taikomi nuo 2000 m. sausio 1 d. 14/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 71 Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Liuksemburge, 1999 m. birželio 21 d. Tarybos vardu Pirmininkas G. VERHEUGEN 72 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 14/1 t. PRIEDAS STRUKTŪRINIAI FONDAI Įsipareigotų asignavimų metinis paskirstymas 2000–2006 m. (minėtas 7 straipsnio 1 dalyje) 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 29 430 28 840 28 250 27 670 27 080 27 080 26 660 (1999 m. kainos – mln. eurų)