title: Regolamento (CE) n. 1265/1999 del Consiglio del 21 giugno 1999 recante modifica dell'allegato II del regolamento (CE) n. 1164/94 che istituisce un Fondo di coesione

text: L 161/62 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita` europee 26. 6. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 1265/1999 DEL CONSIGLIO del 21 giugno 1999 recante modifica dell’allegato II del regolamento (CE) n. 1164/94 che istituisce un Fondo di coesione IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunita` europea, visto il regolamento (CE) n. 1164/94 del Consiglio, del 16 maggio 1994, che istituisce un Fondo di coe- sione (1), in particolare l’allegato II, articolo K, vista la proposta della Commissione (2), visto il parere del Parlamento europeo (3), (4) (5) (6) visto il parere del Comitato economico e sociale (4), (7) considerando che la semplificazione dev’essere accompagnata da un pi(cid:156) severo controllo della fondatezza delle spese e dalla responsabilizza- zione dello Stato membro nei riguardi di una sana gestione finanziaria; considerando che la Commissione e lo Stato membro devono rafforzare e rendere sistematica la loro collaborazione nel controllo dei progetti; considerando che, per i casi di irregolarita` , e` opportuno introdurre un sistema di rettifiche finanziarie volte a tutelare gli interessi finanziari della Comunita` ; considerando che l’allegato II del regolamento (CE) n. 1164/94 deve essere modificato di conse- guenza, visto il parere del Comitato delle regioni (5), (1) (2) (3) considerando che, per migliorare l’efficienza del Fondo, e` opportuno precisare le nozioni di pro- getto, gruppo di progetti e fase di progetto, non- che´ i criteri per la riunione di progetti; considerando che e` opportuno semplificare il sistema di gestione conservando comunque il vincolo con l’effettiva esecuzione delle iniziative; finanziaria, considerando che nel corso del periodo transito- rio (dal 1o gennaio 1999 al 31 dicembre 2001) ogni riferimento all’euro dev’essere in linea di massima inteso come un riferimento all’euro in quanto unita` monetaria ai sensi dell’articolo 2, seconda frase del regolamento (CE) n. 974/98 del Consiglio, del 3 maggio 1998, relativo all’intro- duzione dell’euro (6); (1) GU L 130 del 25. 5. 1994, pag. 1. (2) GU C 159 del 26. 5. 1998, pag. 11. (3) Parere espresso il 6 maggio 1996 (non ancora pubblicato nella Gazzetta ufficiale). (4) GU C 407 del 28. 12. 1998, pag. 74. (5) GU C 51 del 22. 2. 1999, pag. 10. (6) GU L 139 dell’11. 5. 1998, pag. 1. HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 L’allegato II del regolamento (CE) n. 1164/94 e` cos(cid:236) modificato: 1) L’articolo A e` sostituito dal testo seguente: «Articolo A Individuazione di progetti, fasi o gruppi di pro- getti La Commissione, d’intesa con lo Stato mem- 1. bro beneficiario, pu(cid:242) riunire taluni progetti e cir- coscrivere, nell’ambito di un progetto, fasi tecni- camente e finanziariamente indipendenti ai fini della concessione del contributo. 26. 6. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita` europee L 161/63 Ai fini del presente regolamento valgono le 2. seguenti definizioni: 3) L’articolo C e` cos(cid:236) modificato: a) “progetto”, un insieme di opere economica- mente indivisibili che svolgono una precisa funzione tecnica e che perseguono obiettivi chiaramente individuati, in modo che sia pos- sibile stabilire se il progetto stesso soddisfa il criterio di cui all’articolo 10, paragrafo 5, primo trattino; b) “fase tecnicamente e finanziariamente indipen- dente”, una fase della quale sia possibile indi- viduare il carattere operativo. 3. Una fase pu(cid:242) anche concernere studi prepa- ratori, di fattibilita` e tecnici necessari per la realiz- zazione di un progetto. Per conformarsi 4. cui all’articolo 1, paragrafo 3, terzo trattino, possono essere raggruppati i progetti che soddisfano le tre condizioni seguenti: criterio di al a) essere ubicati su uno stesso territorio o localiz- zati su uno stesso asse di comunicazione; b) essere realizzati nel quadro di un piano globale definito per tale territorio o asse, con obiettivi chiaramente individuati, secondo quanto pre- visto all’articolo 1, paragrafo 3; c) essere sottoposti alla sorveglianza di un ente incaricato di il coordinare gruppo di progetti, qualora questi ultimi siano realizzati da diverse autorita` responsabili. » controllare e 2) All’articolo B, paragrafo 2, sostituita dal testo seguente: la seconda frase e` precisati necessari all’articolo «Gli Stati membri beneficiari forniscono tutti gli elementi 10, paragrafo 4, inclusi i risultati degli studi di fattibi- lita` e delle valutazione “ex ante”. Ai fini di una valutazione il pi(cid:156) possibile efficace, gli Stati mem- bri forniscono inoltre i risultati della procedura di valutazione dell’impatto ambientale in conformita` della normativa comunitaria, e la relativa coe- renza con una strategia generale di livello territo- riale o settoriale riguardante l’ambiente o i tra- sporti, nonche´, ove opportuno: a) Il paragrafo 2 e` cos(cid:236) modificatot: i) alla lettera a), secondo comma, la seconda frase e` sostituita dal testo seguente: «Gli impegni relativi alle quote annue suc- cessive sono fondati sul piano di finanzia- mento iniziale o riveduto del progetto e sono effettuati, in linea di massima, all’ini- zio di ciascun esercizio finanziario e, di norma entro il 30 aprile di ogni anno, sulla base delle previsioni di spesa del progetto per l’esercizio in corso. » ii) la lettera b) e` sostituita dal testo seguente: «b) per i progetti che hanno una durata inferiore a due anni o per i quali il contributo comunitario non supera 50 milioni di euro, un primo impegno pari all’80 % del contributo pu(cid:242) essere effettuato quando la Commissione adotta la decisione di concessione del contributo comunitario. Il saldo forma oggetto di un impegno in base allo stato di esecuzione del progetto. » b) E` aggiunto il paragrafo seguente: «5. Salvo in casi debitamente motivati, sono revocati i contributi concessi per un pro- getto, un gruppo di progetti o una fase di pro- getto i cui lavori non siano iniziati nei due anni successivi alla data di avvio prevista indi- cata nella decisione di concessione dei contri- buti stessi, o alla data di approvazione, se suc- cessiva. In ogni caso la Commissione notifica a tempo debito allo Stato membro interessato e all’au- torita` designata l’eventuale rischio di revoca. » 4) L’articolo D e` cos(cid:236) modificato: — l’indicazione delle possibili alternative scar- tate, a) Al paragrafo 1, la seconda frase e` sostituita dalla seguente: — l’articolazione dei progetti d’interesse comune localizzati su uno stesso asse di comunica- zione. » «Esso pu(cid:242) assumere la forma di pagamento in acconto, di pagamento intermedio o di paga- mento del saldo. I pagamenti intermedi o del L 161/64 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita` europee 26. 6. 1999 saldo si riferiscono alle spese effettivamente sostenute, che devono essere giustificate da fatture quietanzate o da documenti contabili di valore probatorio equivalente. » b) I paragrafi 2 e 3 sono sostituiti dal seguente: testo I pagamenti vengono eseguiti «2. alle modalita` seguenti: in base a) un solo pagamento in acconto, del 20 % del contributo del Fondo inizialmente con- cesso, e` versato a seguito dell’adozione della decisione che concede il contributo salvo casi debitamente comunitario e, motivati, dopo la firma dei contratti rela- tivi agli appalti pubblici. L’autorita` o l’organismo designato di cui al paragrafo 1 restituisce la totalita` o parte del pagamento in acconto se nessuna domanda di pagamento e` stata trasmessa alla Commissione entro dodici mesi dalla data di pagamento dell’acconto; b) pagamenti intermedi possono essere versati a condizione che la realizzazione del pro- getto proceda in modo soddisfacente in vista del suo completamento, e sono corri- sposti a titolo di rimborso delle spese certi- sostenute nel ed effettivamente ficate rispetto delle condizioni seguenti: — presentazione, da parte dello Stato membro, di una domanda recante rag- guagli sullo stato di avanzamento del progetto, misurato mediante indicatori fisici e finanziari, e sulla conformita` con la decisione di concessione del con- tributo nonche´, se del caso, con le con- dizioni specifiche presunte per il contri- buto stesso; — assunzione di iniziative per dar seguito alle osservazioni raccomandazioni e delle autorita` di controllo nazionali e/o comunitarie, in particolare per quanto riguarda la correzione delle irregolarita` presunte o constatate; — indicazione dei principali problemi tec- nici, finanziari e giuridici incontrati e dei provvedimenti presi per ovviarvi; — indicazione delle misure adottate per garantire la pubblicita` del progetto. senza Gli Stati membri sono informati indugio dalla Commissione se una delle condizioni summenzionate non e` soddi- sfatta; c) l’importo cumulato dei pagamenti di cui alle lettere a) e b) non pu(cid:242) eccedere l’80 % del contributo totale concesso; per progetti di particolare rilievo con impegni per quote annue annue e nei casi che lo giusti- fichino, tale massimale pu(cid:242) essere portato al 90 %; d) il saldo del contributo comunitario, calco- lato sulla base delle spese certificate ed effettivamente sostenute, e` pagato se sono soddisfatte le seguenti condizioni: — il progetto, la fase del progetto o il gruppo di progetti sono stati realizzati conformemente agli obiettivi; — l’autorita` o l’organismo designato di cui al paragrafo 1 presenta alla Com- missione una domanda di pagamento nei sei mesi successivi al termine per il completamento dei lavori e dei paga- menti indicato nella decisione di con- cessione del contributo al progetto, alla fase del progetto o al gruppo di pro- getti; — la relazione finale di cui all’articolo F, paragrafo 4, e` presentata alla Commis- sione; — lo Stato membro invia alla Commis- sione un attestato che conferma le informazioni fornite nella domanda di pagamento e nella relazione; — lo Stato membro invia alla Commis- cui sione dichiarazione all’articolo 12, paragrafo 1; di la — sono state applicate tutte le misure di informazione e pubblicita` decise dalla Commissione a norma dell’articolo 14, paragrafo 3. — esecuzione di un’analisi delle differenze rispetto al piano di finanziamento ini- ziale; 3. Se la relazione finale di cui al paragrafo 2 del presente articolo non e` presentata alla Commissione nei 18 mesi successivi alla sca- 26. 6. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita` europee L 161/65 denza indicata nella decisione di concessione del contributo per il completamento dei lavori e dei pagamenti, la parte del contributo stesso corrispondente al saldo del progetto e` annul- lata. » c) Al paragrafo 4 i termini «e al paragrafo 3, lettera d)» sono soppressi. d) E` inserito il paragrafo seguente: «4 bis. Gli Stati membri provvedono affin- che´, di norma, le domande di pagamento siano presentate alla Commissione tre volte all’anno, entro il 1o marzo, il 1o luglio e il 1o novem- bre. » e) Al paragrafo 5 dopo il termine «ammissibile» sono inseriti i termini seguenti: «condizionata- mente alle residue disponibilita` di bilancio. » f) E` aggiunto il paragrafo seguente: La Commissione definisce «7. comuni di ammissibilita` delle spese. » norme 5) L’articolo E e` cos(cid:236) modificato: b) informazioni relative a tutte le azioni pub- blicitarie; c) certificazione della conformita` dei lavori rispetto alla decisione di concessione del contributo; d) una prima valutazione circa la possibilita` di conseguire i risultati attesi conforme- mente a quanto indicato all’articolo 13, paragrafo 4, che comporti in particolare: — la data effettiva di avvio del progetto; — indicazioni circa le modalita` di gestione del progetto ultimato; — conferma, se del caso, delle previsioni finanziarie, in particolare per quanto concerne i costi operativi e le entrate previste; — conferma delle previsioni socioecono- miche, in particolare per quanto con- cerne la stima dei costi e dei benefici; — ragguagli sulle misure adottate per garantire la tutela dell’ambiente e sul loro costo, con precisazioni in merito al rispetto del principio “chi inquina, paga”. » a) Nel titolo e ai paragrafi da 1 a 4 il termine «ecu» e` sostituito dal termine «euro». b) Al paragrafo 5 e` aggiunto il comma seguente: b) Ai paragrafi 1 e 3 i termini «o in moneta nazionale» sono soppressi. c) E` aggiunto il paragrafo seguente: «5. Per gli Stati membri che non parteci- pano all’euro, il tasso di conversione applicato e` il tasso contabile della Commissione. » 6) L’articolo F e` cos(cid:236) modificato: a) Al paragrafo 4 e` aggiunto il comma seguente: «Nella seguenti: relazione figurano gli elementi a) indicatori la descrizione dei lavori realizzati, con cor- fisici, quantificazione redo di delle spese per categoria di lavori e misure eventualmente adottate in riferimento alle clausole specifiche che figurano nella deci- sione di concessione del contributo; «Le pertinenti modalita` per procedere alle modifiche, differenziate a seconda delle carat- teristiche e della portata, sono precisate nella decisione di concessione del contributo. » 7) L’articolo G e` sostituito dal testo seguente:: Articolo G Controllo L’attuale paragrafo 1 e` spostato nell’articolo 12, paragrafo 2, secondo comma. Il nuovo paragrafo 1 e` cos(cid:236) formulato: «1. La Commissione e gli Stati membri, sulla base di intese amministrative bilaterali, collabo- rano per coordinare i piani, la metodologia e l’esecuzione dei controlli, in modo da raggiungere L 161/66 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita` europee 26. 6. 1999 la massima efficacia. Essi si comunicano senza indugio i I seguenti fattori sono esaminati e valutati almeno annualmente: risultati dei effettuati. controlli (o gli originali o copie certificate degli originali su supporti di dati comunemente accettati) concer- nenti le spese e i controlli relativi al progetto in questione. a) i risultati dei controlli effettuati dallo Stato membro e dalla Commissione; Tale termine e` interrotto in caso di procedimenti giudiziari o su richiesta debitamente motivata della Commissione. » b) le eventuali osservazioni degli altri organi o servizi di controllo, nazionali o comunitari; 8) L’articolo H e` cos(cid:236) modificato: c) l’incidenza finanziaria delle irregolarita` accer- tate, le misure gia` adottate o ancora necessarie le modifiche per correggerle e, se del caso, apportate ai sistemi di gestione e di controllo. a) Il titolo e` sostituito dal seguente: «Rettifiche finanziarie» a senza indugio A seguito di tale esame e valutazione e indipen- dentemente dalle misure che lo Stato membro deve norma prendere dell’articolo H, la Commissione pu(cid:242) formulare osservazioni con particolare riguardo all’incidenza finanziaria delle irregolarita` eventualmente accer- tate. Dette osservazioni sono trasmesse allo Stato membro e all’autorita` designata per il progetto di cui le osservazioni sono accompagnate da richieste di misure correttive intese a porre rimedio alle insufficienze di gestione e ad eliminare le irregolarita` constatate e non ancora rettificate. Lo Stato membro ha la possibi- lita` di commentare tali osservazioni. trattasi. Se del caso, Se, in seguito ai commenti dello Stato membro o la Commissione in mancanza di tali commenti, adotta delle conclusioni, lo Stato membro prende, entro il termine impartito, le iniziative necessarie per tener conto delle richieste della Commissione e la informa delle azioni intraprese. 2. la Salvo il disposto del presente articolo, Commissione pu(cid:242) sospendere del tutto o in parte un pagamento intermedio se constata nelle spese una grave irregolarita`. Essa informa lo Stato membro interessato delle azioni intraprese e della relativa motivazione. b) Il paragrafo 1 e` sostituito dal testo seguente: Se, dopo le necessarie verifiche, la Com- «1. missione conclude che: a) l’attuazione di un progetto non giustifica ne´ una parte ne´ la totalita` del contributo concesso, inclusa la mancata osservanza di una delle condizioni previste dalla deci- sione recante approvazione del contributo e, in particolare, qualsiasi modifica signifi- cativa che influenza la natura e le condi- zioni di attuazione del progetto, per la quale non e` stata ottenuta l’approvazione della Commissione; o b) si riscontra un’irregolarita` in relazione al contributo del Fondo e che lo Stato mem- bro interessato non ha adottato le necessa- rie misure correttive, la Commissione sospende il contributo relativo al progetto interessato e, precisandone le ragioni, chiede che lo Stato membro in que- stione presenti le sue osservazioni entro un ter- mine stabilito. Se lo Stato membro muove obiezioni alle osservazioni formulate dalla Commissione, viene da questa convocato ad un’audizione, nella quale entrambe le parti si adoperano per raggiungere un accordo sulle osservazioni e sulle conclusioni che se ne devono trarre. » 3. Per un periodo di tre anni, se non altrimenti deciso nelle intese amministrative bilaterali succes- sivamente al pagamento da parte della Commis- sione del saldo relativo a un progetto, l’organismo e le autorita` responsabili tengono a disposizione della Commissione tutti i documenti giustificativi c) Il paragrafo 2 e` sostituito dal testo seguente: «2. Alla scadenza del termine stabilito dalla Commissione, questa, fatto salvo il rispetto 26. 6. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunita` europee L 161/67 della debita procedura se non e` stato rag- giunto un accordo entro tre mesi, tenendo conto delle eventuali osservazioni formulate dallo Stato membro, decide di: a) ridurre l’acconto di cui all’articolo D, paragrafo 2 o b) effettuare le necessarie rettifiche finanzia- rie. Ci(cid:242) implica la soppressione integrale o parziale del contributo concesso al pro- getto. Tali decisioni sono adottate in osservanza del principio di proporzionalita`. La Commissione stabilisce l’importo di una rettifica tenendo conto del tipo di irregolarita` o modifica, non- che´ dell’incidenza finanziaria potenziale delle eventuali carenze dei sistemi di gestione o di controllo. In caso di riduzione o soppressione, le somme versate vengono recuperate. » e) E` aggiunto il paragrafo seguente: «4. La Commissione adotta le modalita` d’attuazione dei paragrafi da 1 a 3 e le comu- nica, per conoscenza, agli Stati membri e al Parlamento europeo. » 9) All’articolo J, secondo comma, sono aggiunte le seguenti frasi: «4. A tale riunione la Commissione informa gli Stati membri in particolare dei temi pertinenti ai fini della relazione annuale e delle azioni e deci- sioni da essa adottate. La Commissione invia agli Stati membri i documenti pertinenti con debito anticipo rispetto alla riunione. » 10) L’allegato dell’allegato II e` cos(cid:236) modificato: a) Il punto 2 e` sostituito dal seguente: «2. Impatto economico e sociale del Fondo negli Stati membri e sulla coesione econo- mica e compreso sociale dell’Unione, l’impatto sull’occupazione;» b) Al punto 4 i termini «paragrafi 1 e 2» sono d) Al paragrafo 3 la seconda frase e` sostituita dal soppressi. testo seguente: «Gli importi oggetto di ripetizione dell’inde- bito vengono riversati alla Commissione. Ven- gono addebitati interessi di mora, secondo le disposizioni decise dalla Commissione. » Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 1o gennaio 2000. Il presente regolamento e` obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Lussemburgo, add(cid:236) 21 giugno 1999. Per il Consiglio Il presidente G. VERHEUGEN


title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 1267/1999, 21. juuni 1999, millega luuakse ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
Structural Funds
accession to the European Union
enlargement of the Union
third country

formats: html pdf print

text: 254 ET Euroopa Liidu Teataja 31999R1267 26. 6. 1999 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1267/1999, 21. juuni 1999, millega luuakse ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend 11/31. kd L 161/73 võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (3) võttes arvesse regioonide komitee arvamust (4) ning arvestades, et: (4) (5) ühinemiseelses strateegias on ette nähtud ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahend (Instrument for Struc- tural Policies for Pre-Accession – ISPA), mille eesmärgiks on viia kandidaatriigid vastavusse ühenduse infrastruktuuris- tandarditega ja anda rahalist toetust keskkonnakaitse- ja transpordiinfrastruktuurimeetmetele; abi alusel ISPA kaudu antav ühenduse abi, nõukogu 18. det- sembri 1989. aasta määruse (EMÜ) nr 3906/89 (Ungari Vabariigile ja Poola Rahvavabariigile antava majandusabi kohta) (6) ja nõukogu antav ühenduse 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1268/1999 (ühen- duse toetuse kohta ühinemiseelsetele meetmetele põlluma- janduse ja maapiirkondade arendamiseks Kesk- ja Ida- Euroopa kandidaatriikides ühinemiseelsel perioodil) (7) alusel nõukogu 21. juuni 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1266/1999 (kan- didaatriikidele ühinemiseelse strateegia raames antava abi kooskõlastamise ja määruse (EMÜ) nr 3906/89 (8) muut- mise kohta) ning selle suhtes kohaldatakse määruses (EÜ) nr 622/98 ja ühinemispartnerluse kohta tehtud üksikot- sustes ettenähtud tingimuslikkuse sätteid; kooskõlastada antav tuleb abi (1) (2) (3) Euroopa Ülemkogu 12. ja 13. detsembri 1997. aasta Luxembourgi istungjärgu otsustega nähakse ette tõhusta- tud ühinemiseelne strateegia Kesk- ja Ida-Euroopa kandi- daatriikide jaoks ning ühinemiseelne eristrateegia Küprose jaoks; ja 13. detsembri 1997. aasta Euroopa Ülemkogu 12. Luxembourgi istungjärgu otsustes sätestatakse, et käes- oleva määrusega ettenähtud abi antakse praegu kümnele Kesk- ja Ida-Euroopa kandidaatriigile; (6) eesmärk on saavutada tasakaal transpordiinfrastruktuuri- meetmete ja keskkonnakaitsemeetmete rahastamise vahel, võttes arvesse abi saavate riikide konkreetseid olusid; (7) ISPA kaudu antav ühenduse abi peaks hõlbustama kandi- daatriikidel rakendada ühenduse keskkonnaalaseid õigus- akte ja kaasa aitama säästvale arengule nendes riikides; nõukogu 16. märtsi 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 622/98 (ühinemiseelse strateegia raames kandidaatriikidele antava loomise abi kohta ja eelkõige ühinemispartnerluse kohta) (5) nähakse ette, et partnerlus sisaldab ühtset raamis- tikku esmatähtsate valdkondade kohta ning kõiki ühinemi- seelseks abiks kasutada olevaid ressursse; (8) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsu- kohta ses 1692/96/EÜ (ühenduse suuniste nr (1) EÜT C 164, 29. 5. 1998, lk 4. (2) Arvamus on edastatud 6. mail 1999 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). (3) EÜT C 407, 28. 12. 1998. (4) EÜT C 373, 2. 12. 1998. (5) EÜT L 85, 20. 3. 1998, lk 1. (6) EÜT L 375, 23. 12. 1989, lk 11. Määrust on viimati muudetud mää- rusega (EÜ) nr 753/96 (EÜT L 103, 26. 4. 1996, lk 5). (7) EÜT L 161, 26. 6. 1999, lk 87. (8) EÜT L 161, 26. 6. 1999, lk 68. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 255 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamiseks) (1) kirjelda- takse ühist huvi pakkuvate projektide kriteeriume, mida tuleks vajaduse korral kasutada käesoleva määruse alusel abikõlblike meetmete valimiseks; (15) üleminekuperioodil 1. jaanuarist 1999 kuni 31. detsemb- rini 2001 tuleks kõiki viiteid eurole üldjuhul käsitada vii- tena nõukogu rahaühikule 3. mai 1998. aasta määruse (EÜ) nr 974/98 (euro kasutu- selevõtu kohta) (2) artikli 2 teisele lausele; vastavalt eurole kui (9) nõukogu algatatud transpordiinfrastruktuuri vajaduste hin- damine (Transport Infrastructure Needs Assessment – TINA) peaks hõlbustama eelismeetmete valimist üldeuroopalise transpordivõrgu arendamiseks ühinemiseelsel perioodil; (16) käesoleva määruse rakendamises peaks komisjoni abis- tama halduskomitee; (10) meetmete ettevalmistamise hõlbustamiseks tuleks ette näha, et komisjon teeb kõigi ISPA kaudu kasutada olevate ja kandidaatriikide vahel jagatavate ühenduse koguvahen- dite eraldiste suunava jaotuse; (17) käesoleva määrusega ettenähtud meetmete rakendamine aitab kaasa ühenduse eesmärkide saavutamisele; asutamis- lepingus on käesoleva määruse vastuvõtmise volitused ette nähtud ainult artiklis 308, (11) Euroopa Ülemkogu 12. ja 13. detsembri 1997. aasta Luxembourgi istungjärgu otsuste lõikega 17 nähakse ette, et laienemisprotsessi kaasatud riikidele antav rahaline toe- tus rajaneb toetuse jagamisel võrdse kohtlemise põhimõt- tel, sõltumata ühinemise ajast, pöörates erilist tähelepanu enim tuge vajavatele riikidele; ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määratlus ja eesmärk (12) tuleks kinnitada ISPA kaudu antava ühenduse abi määrad, et tõhustada ressursside kasutamisest saadavat mõju, soo- dustada kaasfinantseerimist ja erasektori rahastamisallikate kasutamist ning võtta arvesse meetmetest saadavat võima- likku puhastulu; 1. Käesolevaga luuakse ühinemiseelse struktuuripoliitika rahasta- misvahend, edaspidi “ISPA”. Et toetada Euroopa Liiduga ühinemise ettevalmistusi majandus- liku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse valdkonnas keskkonna- ja trans- pordipoliitika alal vastavalt käesoleva määruse sätetele, annab ISPA abi järgmistele kandidaatriikidele: Bulgaaria, Eesti, Leedu, Läti, Poola, Rumeenia, Slovakkia ja Sloveenia, Tšehhi Vabariik, Ungari (edaspidi “abi saavad riigid”). (13) ühenduse abi puhul tuleb tagada ühenduse finantsabi rakendamise selgus ja arusaadavus ning kontrollida rangelt assigneeringute kasutamist; 2. ISPA kaudu antav ühenduse abi toetab iga abi saava riigi ühi- nemispartnerluses sätestatud eesmärkide saavutamist ning kesk- konna ja transpordiinfrastruktuurivõrgu parandamiseks loodud vastavate riiklike programmide elluviimist. (14) ISPA kaudu antava ühenduse abi nõuetekohaseks juhtimi- seks tuleks ette näha meetmete eelhindamise, järelevalve, järelhindamise ja kontrollimise meetodid, esitades järelhin- damise põhimõtted ning määratledes järelevalve olemuse ja eeskirjad, ning näha ette meetmed juhuks, kui eiratakse eeskirju või ei täideta mõnda ISPA kaudu abi andmise tin- gimustest; Artikkel 2 Abikõlblikud meetmed 1. ISPA kaudu rahastatav ühenduse abi hõlmab keskkonna- või iseseisvaid transpordialaseid projekte, ja rahaliselt tehniliselt (1) EÜT L 228, 9. 9. 1996, lk 1. (2) EÜT L 139, 11. 5. 1998, lk 1. 256 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd projektietappe, projektirühmi või projektikavu, edaspidi “meet- med”. Projektietapp võib hõlmata ka ettevalmistavaid otstarbekus- ja tehnilisi uuringuid, mis on vajalikud projekti elluviimiseks. ii) meetmetele ja uuringutele, mis aitavad kaasa projektide eelhindamisele, järelevalvele, järelhindamisele ja kontrolli- misele ning aitavad kindlustada ja tagada projektide koos- kõlastatust ja kokkusobivust ühinemispartnerlusega ja 2. Artiklis 1 nimetatud eesmärke silmas pidades annab ühendus ISPA kaudu abi järgmistele valdkondadele: iii) meetmetele ja uuringutele, mis tagavad projektide tõhusa juhtimise ja elluviimise ning neis vajalike kohanduste tege- mise. a) keskkonnakaitsemeetmed, mis võimaldavad abi saavatel riiki- del täita ühenduse keskkonnaalastes õigusaktides sätestatud nõudmisi ja ühinemispartnerluse eesmärke; Artikkel 3 Rahalised vahendid b) säästvat liiklust edendavad transpordiinfrastruktuurimeetmed, eriti otsuses nr 1692/96/EÜ esitatud kriteeriumidele vastavad ühist huvi pakkuvates projektides sisalduvad meetmed ja meetmed, mis võimaldavad abi saavatel riikidel saavutada ühi- nemispartnerluse eesmärke; see hõlmab riiklike võrkude ühen- damist ja koostoimimist omavahel ning üleeuroopaliste võr- kudega ja ligipääsu sellistele võrkudele. Ühenduse abi ISPA kaudu antakse aastateks 2000–2006. Eelarve täitmist korraldav asutus kinnitab iga aasta eraldised finantsperspektiivi piires. Meetmed peavad olema piisavalt ulatuslikud, et avaldada olulist mõju keskkonnakaitsele või transpordiinfrastruktuurivõrkude parandamisele. Ühegi meetme kogumaksumus ei tohi olla väik- sem kui 5 miljonit eurot. Kui see on nõuetekohaselt põhjendatud, võttes arvesse konkreetseid erilisi asjaolusid, võib meetme kogu- maksumus olla väiksem kui 5 miljonit eurot. Artikkel 4 Eraldiste suunav jaotus 3. Keskkonnakaitsemeetmete ja transpordiinfrastruktuuriga seo- tud meetmete vahel peab olema tasakaal. 4. Samuti võidakse abi anda: a) abikõlblike meetmetega seotud ettevalmistavatele uuringute- le, sealhulgas uuringutele, mis on vajalikud meetmete raken- damiseks; b) tehnilise abi meetmetele, sealhulgas informatsiooni- ja avali- kustamismeetmetele, eelkõige: Komisjon jaotab artiklis 14 sätestatud korras kogu ISPA kaudu antava ühenduse abi eraldised suunavalt abi saavate riikide vahel, lähtudes rahvaarvust, SKTst elaniku kohta ostujõu pariteedi järgi ja pindalast. Seda eraldiste jaotust võib kohandada, et võtta arvesse iga abi ISPA meetmete rakendamisel eelnenud saava riigi aastatel. Arvesse võetakse ka puudusi iga riigi keskkonnas ja transpordiinfrastruktuuris. tulemusi Artikkel 5 Vastavus ühenduse poliitikale i) horisontaalmeetmetele, näiteks võrdlevad uuringud ühen- duse abi mõju hindamiseks; 1. Ühenduse poolt ISPA kaudu rahastatavad meetmed peavad vastama Euroopa lepingute sätetele, sealhulgas riigiabi sätete rakendamise eeskirjadele, ja kaasa aitama ühenduse poliitika ellu- viimisele, eriti keskkonna kaitset ja parandamist ning transporti ja üleeuroopalisi võrke puudutava poliitika elluviimisele. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 257 2. Komisjon tagab käesoleva määruse kohaselt võetud meetmete kooskõlastatuse ja kokkusobivuse ühenduse eelarvest saadud rahalise toetuse abil, sealhulgas piiriülest ja piirkondadevahelist koostööd käsitlevate ühenduse algatuste toetuse abil võetud meet- metega, Euroopa Investeerimispanga (EIP) tegevusega, sealhulgas selle ühinemiseelsete vahendite kaudu, ja muude ühenduse rahas- tamisvahenditega ning teatama sellest käesoleva määruse artikli 14 alusel moodustatud komiteele. 3. Vastavalt lõike 2 punktile b tulu andvad meetmed on seotud: a) infrastruktuuridega, mille kasutamise eest peavad kasutajad maksma teenustasu; b) tootlike investeeringutega keskkonnasektorisse. 3. Komisjon püüab tagada abi saavates riikides vastavalt käes- olevale määrusele võetavate meetmete kooskõlastatust ja kokku- sobivust Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga (EBRD), Maailmapanga ning teiste selliste finantsasutuste tegevusega ja teatab sellest käesoleva määruse artikli 14 alusel moodustatud komiteele. 4. Ettevalmistavaid uuringuid ja tehnilise abi meetmeid võib erandlikult rahastada 100 % ulatuses kogukuludest. Komisjoni algatusel või nimel vastavalt käesolevale lõikele tehta- vad kogukulutused ei tohi ületada 2 % ISPA-le tehtud kogueraldi- sest. Artikkel 6 Abi vormid ja määrad Artikkel 7 Meetmete eelhindamine ja heakskiitmine 1. ISPA kaudu antakse ühenduse abi tagastamatu otsetoetuse, tagasimakstava toetuse või mõnel muul kujul. 1. Komisjon teeb otsused ISPA kaudu rahastatavate meetmete kohta artiklis 14 sätestatud korras. Juhtimisasutusele või mõnele muule ametiasutusele tagasimaks- tud abi tuleb kasutada samal eesmärgil. 2. Abi saavad riigid esitavad komisjonile abitaotluse. Komisjon võib siiski omal algatusel anda toetust vastavalt artikli 2 lõikele 4, kui see on ühenduse esmastes huvides. 2. ISPA kaudu antava ühenduse abi määr võib ulatuda 75 %-ni riiklikest või samaväärsetest kulutustest, sealhulgas nende asutuste kulutustest, kelle tegevus toimub sellises haldus- või õiguslikus raamistikus, mille tõttu neid peetakse ametiasutustega võrdväär- seks. Komisjon võib artiklis 14 sätestatud korras otsustada seda määra suurendada kuni 85 %-ni, eriti kui ta leiab, et ISPA üldees- märkide saavutamiseks oluliste projektide elluviimiseks on vaja suuremat määra kui 75 %. 3. Taotlus peab sisaldama järgmist: a) I lisas nimetatud informatsiooni; Kui ei ole tegemist tagasimakstava abiga või ühenduse olulise huviga, võib abi määra vähendada, et võtta arvesse: a) kaasfinantseerimise võimalusi; b) meetmetest saadavat võimalikku tulu ja b) kogu asjakohast informatsiooni, mis tõendab, et meetmed on kooskõlas käesoleva määrusega ja II lisas nimetatud kriteeriu- midega, ning eelkõige seda, et nendega saavutatakse keskmise tähtajaga majanduslikku ja sotsiaalset kasu, mis on vastavuses tarvitatud vahenditega. 4. Pärast abitaotluse laekumist ja enne meetme heakskiitmist hin- dab komisjon põhjalikult meetme vastavust II lisas nimetatud kri- teeriumidele. c) selle põhimõtte asjakohast rakendamist, et saastaja peab maks- ma. 5. Komisjoni otsustes meetmete heakskiitmise kohta nähakse ette finantsabi määr ja rahastamiskava ning meetmete rakendamiseks vajalikud sätted ja tingimused. 258 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd 6. ISPA raames antav ja muu ühenduse abi meetmele ei tohi koos ületada 90 % selle meetmega seotud kogukulutustest. Komisjon võtab väljamaksete tegemise üksikasjalikud eeskirjad vastu artiklis 14 sätestatud korras. 7. Komisjon võtab vastu ühised eeskirjad kulutuste abikõlblik- kuse kohta artiklis 14 sätestatud korras. 4. Meetmeid puudutava maksesüsteemi üksikasjad nähakse ette iga abi saava riigi finantsprotokollis. Artikkel 8 Artikkel 9 Juhtimine ja kontroll Maksekohustused ja väljamaksed 1. Komisjon nõuab, et abi saavad riigid: 1. Komisjon teeb ISPA kaudu kulutusi kooskõlas Euroopa ühen- duste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmäärusega vastavalt komisjoni ja abi saava riigi koostatavale finantsprotokollile. a) loovad 1. jaanuarist 2000 ja hiljemalt 1. jaanuariks 2002 juhtimis- ja kontrollisüsteemi, mis tagab, et: Meetmetele antava abiga seotud iga-aastased eelarvelised makse- kohustused täidetakse ühel järgnevast kahest viisist: a) artikli 2 lõikes 2 nimetatud vähemalt kaheaastase kestusega meetmetega seotud maksekohustused täidetakse vastavalt punktile b tavaliselt iga-aastaste osamaksetena. Esimese aasta osamaksega seotud maksekohustused võetakse finantsprotokolli koostamise järel. Järgmiste aastate osamak- setega seotud maksekohustused võetakse meetme esialgse või parandatud rahastamiskava alusel ning täidetakse põhimõtte- liselt iga majandusaasta alguses, hiljemalt kõnesoleva aasta 1. aprillil vastavalt selle aasta kuluprognoosile; b) alla kaheaastase kestusega meetmete puhul või meetmete puhul, milles ühenduse abi ei ületa 20 miljonit eurot, võib esi- mese, kogu abist kuni 80 % moodustava maksekohustuse täita pärast finantsprotokolli koostamist. Abi ülejäänud osa maks- takse vastavalt meetme rakendamise etapile. 2. Välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, tühista- takse sellisele meetmele ettenähtud abi, mille töödest olulist osa ei ole alustatud lepingus kokkulepitud aja jooksul. i) käesoleva määruse alusel antavat abi rakendatakse nõue- tekohaselt ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega; ii) juhtimisfunktsioon on kontrollifunktsioonist lahus; iii) komisjonile esitatavad kuludeklaratsioonid on täpsed ning koostatud, kasutades raamatupidamissüsteeme, mis põhi- nevad tõendavatel dokumentidel, mida on võimalik kont- rollida; b) kontrollivad regulaarselt ühenduse rahastatavate meetmete nõuetekohast rakendamist; c) väldivad eeskirjade eiramist ja võtavad meetmeid selle vastu; d) nõuavad tagasi summad, mis on kaotatud eeskirjade eiramise või hooletuse tagajärjel. 2. Ilma et see piiraks abi saavate riikide tehtavat kontrolli, võivad komisjoni ja kontrollikoja ametnikud või nende nõuetekohaselt volitatud esindajad kohapeal teha tehnilist või finantsauditit, seal- hulgas pistelist kontrolli ja lõppauditit. 3. Meetmetele antava finantsabi väljamaksed võib teha ettemak- se, vahemakse või lõppmakse vormis vastavalt tegelikele ja tõen- datud kulutustele. 3. Lõigetes 1 ja 2 kehtestatud põhimõtete üksikasjalikud raken- dussätted esitatakse finantsprotokollis koos komisjoni ja abi saa- vate riikide vahelisi kontrolliprogramme ja -meetodeid käsitlevate koostöö- ja kooskõlastamiskorraldustega. Komisjon teatab sellest käesoleva määruse artikli 14 alusel moodustatud komiteele. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 259 4. Finantsprotokoll sisaldab ka sätteid abi vähendamise, peata- mise või tühistamise kohta juhul, kui osa abist või abi tervikuna ei ole teatava meetme rakendamise puhul õigustatud. Komisjon tagab, et abi saavaid riike informeeritakse regulaarselt ISPA tegevusest. 5. Käesoleva määruse rakendamisel tagab komisjon, et peetakse kinni usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetest, eriti III lisas nimetatud punktidest. Artikkel 13 Informatsioon ja avalikustamine Artikkel 10 Euro kasutamine 1. Ühenduselt ISPA kaudu finantsabi saanud meetmete rakenda- mise eest vastutavad abi saavad riigid tagavad, et selle meetme kohta antakse asjakohast teavet, pidades silmas: 1. Abitaotlustes ja asjakohastes rahastamiskavades esitatavad summad väljendatakse eurodes. a) üldsuse teavitamist ühenduse osast nendes meetmetes; 2. Komisjoni heakskiidetud abisummad ja rahastamiskavad väl- jendatakse eurodes. b) võimalike abisaajate ja majandusorganisatsioonide teavitamist nende meetmete pakutavatest võimalustest. 3. Vastava väljamaksetaotluse tõenduseks esitatav kuludeklarat- sioon väljendatakse eurodes. 4. Komisjon teeb finantsabi maksed eurodes abi saava riigi mää- ratud asutusele. Artikkel 11 Järelevalve ja järelhindamine Abi saavad riigid tagavad eelkõige, et püstitatakse hästi nähtavad ühenduse logoga sildid, millel on näidatud ühenduse osalus meet- mete rahastamises, ning et ühenduse institutsioonide esindajad kaasatakse nõuetekohaselt ISPA kaudu antava ühenduse abiga seotud tähtsamatesse avalikesse ettevõtmistesse. Abi saavad riigid informeerivad komisjoni igal aastal käesoleva lõike alusel tehtud algatustest. 2. Komisjon võtab vastu informatsiooni ja avalikustamist puudu- tavad üksikasjalikud eeskirjad artiklis 14 sätestatud korras. Abi saavad riigid ja komisjon tagavad käesoleva määruse kohaselt võetavate meetmete rakendamise järelevalve ja järelhindamise vastavalt IV lisa sätetele. Ta teatab eeskirjadest Euroopa Parlamendile ja avaldab need Euroopa Ühenduste Teatajas. Artikkel 12 Aastaaruanne Artikkel 14 Komitee Euroopa Komisjon esitab aastaaruande ISPA kaudu antava ühenduse abi kohta ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele. Aastaaruanne sisaldab V lisas nimetatud informatsiooni. Parlamendile, nõukogule, majandus- 1. Komisjoni abistab korralduskomitee, edaspidi “komitee”, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esinda- ja. Euroopa Investeerimispank nimetab komiteesse oma hääleõi- guseta esindaja. Euroopa Parlament esitab aruande kohta oma arvamuse kolme kuu jooksul. Komisjon teatab, mil viisil seda arvamust on arvesse võetud. 2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esin- daja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse 260 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 205 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõt- miseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Ees- istuja ei hääleta. 3. a) Komisjon võtab meetmed vastu ning neid kohaldatakse vii- vitamata. Liiduga ühinedes vabanevad, jaotatakse ümber artikli 1 lõikes 1 nimetatud teistele kandidaatriikidele. Ümberjaotamine põhineb kandidaatriigi toetusevajadusel ja toetuse vastuvõtmise võimel ning artiklis 4 sätestatud kriteeriumidel. teeb Nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse, millega määratakse ümberjaotamise üldised põhimõtted. ettepanekul komisjoni b) Kui meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas, teatab komisjon sellest viivitamata nõukogule. Sellisel juhul: Teises lõigus nimetatud nõukogu otsust silmas pidades otsustab komisjon kasutada olevate vahendite ümberjaotamise teiste abi saavate riikide vahel artiklis 14 sätestatud korras. — lükkab komisjon vastuvõetud meetmete kohaldamise edasi tähtaja võrra, mis nähakse ette igas nõukogu vas- tuvõetud aktis, kuid mis ei tohi mingil juhul olla pikem kui kolm kuud alates teatamisest, — võib nõukogu eelmises alapunktis osutatud tähtaja jooksul kvalifitseeritud häälteenamusega teha teistsu- guse otsuse. Artikkel 16 Lõpp- ja üleminekusätted 4. Komitee võib läbi vaadata kõiki käesoleva määruse kohalda- misega seotud küsimusi, mille eesistuja on esitanud, sealhulgas liikmesriigi esindaja taotlusel esitatud küsimusi. Nõukogu vaatab komisjoni ettepanekul käesoleva määruse uuesti läbi 31. detsembriks 2006. Nõukogu tegutseb ettepaneku põhjal asutamislepingu artiklis 308 sätestatud korras. 5. Komitee võtab oma töökorra vastu kvalifitseeritud häälteena- musega. Artikkel 15 Vahendite ümberjaotamine Artikkel 17 Jõustumine Euroopa Liiduga ühinedes kaotab riik õiguse saada toetust käesoleva määruse alusel. Vahendid, mis kandidaatriigi Euroopa Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Luxembourg, 21. juuni 1999 Nõukogu nimel eesistuja G. VERHEUGEN 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 261 I LISA Taotluste sisu (artikli 7 lõike 3 punkt a) Taotlused peavad sisaldama järgmist informatsiooni: 1. rakendamise eest vastutava organi nimi ning meetme laad ja kirjeldus; 2. meetme maksumus ja elluviimiskoht, sealhulgas vajaduse korral viide ühendamis- ja koostoimimisvõimalusele samas transpordikoridoris rakendatavate meetmetega; 3. töö teostamise ajakava; 4. kulude-tulude analüüs, sealhulgas otsene ja kaudne mõju tööhõivele, mis tuleb võimaluse korral kvantifitseerida; 5. nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiiviga 85/337/EMÜ (teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõjude hindamise kohta) (1) ettenähtud hindamisega sarnane keskkonnamõju hindamine; 6. vastavus konkurentsiõiguse sätetele ja riigihankelepingusätetele; 7. rahastamiskava, sealhulgas võimaluse korral informatsioon meetme majandusliku elujõulisuse kohta ja kogu finantseeringu kohta, mida abi saav riik taotleb ISPA-lt, EIP-lt, kaasa arvatud selle ühinemiseelsetest vahenditest, muudest ühenduse või liikmesriigi allikatest, EBRDst või Maailmapangast; 8. meetmete vastavus ühenduse poliitikale; 9. informatsioon korralduste kohta, millega tagatakse seadmete tõhus kasutamine ja hooldus; 10. (keskkonnakaitsemeetmed) meetme elluviimiskoht ja tähtsus vastava riigi keskkonnastrateegias, mis on sätestatud acquis communautaire’i ülevõtmise siseriiklikus programmis; 11. (transpordimeetmed) siseriiklik transpordi arendusstrateegia ning meetmete elluviimiskoht ja tähtsus selles strateegias, sealhulgas vastavuse ulatus üleeuroopaliste võrkude ja üldeuroopalise transpordipoliitika suunistele. (1) EÜT L 175, 5. 7. 1985, lk 40. Direktiivi on muudetud direktiiviga 97/11/EÜ (EÜT L 73, 14. 3. 1997, lk 5). 262 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd II LISA Meetmete eelhindamine (artikli 7 lõike 3 punkt b ja artikli 7 lõige 4) A. Meetmete eelhindamisel tuleb kohaldada järgmisi kriteeriume, et tagada vastavalt artiklile 2 nende kõrge kvaliteet: 1. meetmetega saavutatav majanduslik ja sotsiaalne kasu, mis on vastavuses tarvitatud vahenditega, sealhulgas nende võimalik mõju erafinantseeringutele; hindamisel peetakse silmas kulude-tulude analüüsi; 2. korraldused, millega tagatakse meetmete tõhus juhtimine; 3. sekkumisvaldkondade suhtes ühinemispartnerlusega kehtestatud prioriteedid; 4. meetmete panus ühenduse keskkonnapoliitika rakendamisse ja I lisas nimetatud keskkonnamõju hindamise tulemused; 5. meetmete panus üleeuroopalisse võrku ja ühisesse transpordipoliitikasse; 6. sobiva tasakaalu loomine keskkonnanõuete ja transpordiinfrastruktuuri nõuete vahel; 7. võimalike alternatiivsete rahastamisviiside arvesse võtmine vastavalt artiklile 6. B. Vajaduse korral võib komisjon taotleda EIP, EBRD või Maailmapanga osalust meetmete eelhindamises. Komisjon vaatab abitaotlused läbi, et eelkõige kontrollida, kas haldus- ja finantsmehhanismid võimaldavad meetmeid tõhusalt rakendada. C. Komisjon hindab meetmeid nende oodatava mõju määramiseks seoses käesolevas määruses sätestatud eesmärkidega, kasutades kvantitatiivseid näitajaid. Hindamise tõhustamiseks tagavad abi saavad riigid I lisas nimetatud vajaliku informatsiooni kättesaadavuse, sealhulgas teostatavusuuringute ja eelhindamiste tulemused ning andmed kasutamata võimaluste kohta ja meetmete kooskõlastatuse kohta samas transpordikoridoris olevate ühist huvi pakkuvate meetmetega. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 263 III LISA Finantshaldus ja -kontroll (artikli 9 lõige 5) 1. Igas abi saavas riigis määratakse keskus, mille kaudu ISPA raames eraldatavaid ühenduse vahendeid suunatakse. Selle keskuse juhil on kogu vastutus vahendite haldamise eest kõnealuses abi saavas riigis. 2. Abi saavate riikide haldus- ja kontrollisüsteemidega tuleb ette näha piisav kontrolljälg, et võimaldada eelkõige: — viia komisjonile esitatud kinnitatud raamatupidamise koondaruanne eri haldustasanditel vastavusse raamatupidamisdokumentide ja tõendavate dokumentidega, — kontrollida kasutada olevate ühenduse ja muude vahendite ülekandmist, — läbi vaadata projekti tehnilised ja finantskavad, arenguaruanded ning pakkumis- ja tellimismenetlus eri haldustasanditel. 3. Töö-, tarne- või teeninduslepingu saamise kord tuleb täpsustada finantsprotokollis ja see peab järgima finantsmääruse IX jaotisega ettenähtud peamisi põhimõtteid, eriti: — abi saav riik peab rakendama finantsprotokolli meetmeid tihedas koostöös komisjoniga, kellele jääb vastutus assigneeringute kasutamise eest, — komisjon tagab tihedas koostöös abi saava riigiga, et pakkumismenetluses osalejad saavad konkureerida võrdsetel alustel, et ei esine diskrimineerimist ja et valitud pakkumine on majanduslikult kõige kasulikum. Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1266/1999 artiklile 12 võib assigneeringuid hallata detsentraliseeritult, eelkõige komisjoni eelneva heakskiidu puhul pakkumise algatamisele ning pakkumiste hindamise, lepingute sõlmimise ja finantshalduse puhul. Need sätted, mis nähakse finantsprotokollis ette koos abi saava riigiga, peavad arvesse võtma riigi kvantitatiivset ja kvalitatiivset finantshaldus- ja -kontrollisuutlikkust. 4. Sõltumatud pädevad siseriiklikud finantskontrolliasutused peavad kooskõlas rahvusvaheliselt aktsepteeritud auditistandarditega tegema asjakohast sise- ja välisfinantskontrolli. Igal aastal saadetakse komisjonile auditikava ja tehtud auditite tulemuste kokkuvõte. Audiitori aruanded peavad olema komisjoni käsutuses. Komisjon ja abi saav riik teevad koostööd auditiga seotud programmide ja kontrollimeetodite kooskõlastamiseks, et saada kontrollimisest võimalikult suurt kasu. Abi saav riik peab tagama, et kui kontrollijaks on komisjoni ametnikud või komisjoni nõuetekohaselt volitatud esindajad, on nendel isikutel õigus kontrollida kohapeal kõiki asjakohaseid dokumente ja kontosid, mis on seotud finantsprotokolli alusel rahastamisega. Abi saavad riigid aitavad kontrollikojal teha ISPA kaudu eraldatavate vahendite kasutamisega seotud auditeid. Vastutavad asutused hoiavad kõik projekti kulutusi käsitlevad tõendavad dokumendid kättesaadavana viie aasta jooksul pärast viimast projektiga seotud makset. 264 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd 5. Iga abi saava riigiga sõlmitud finantsprotokoll sisaldab järgmisi finantseerimisparandusi ettenägevaid sätteid: Kui meetme rakendamine ei õigusta abi tervikuna või osa abist, vaatab komisjon juhtumi läbi, eelkõige nõudes, et abi saav riik esitaks oma seletused ettenähtud ajavahemiku jooksul ja parandaks eeskirjade eiramise. Pärast lõikes 1 nimetatud läbivaatamist võib komisjon asjaomasele meetmele antavat abi vähendada, selle peatada või tühistada, kui läbivaatamise käigus ilmneb eeskirjade eiramine, vahendite väär ühendamine, abi andmise mõne tingimuse täitmata jätmine või eelkõige mis tahes oluline muudatus, mis avaldab mõju meetme rakendamise laadile või tingimustele ja millele ei ole taotletud komisjoni heakskiitu. Toetuse vähendamise või tühistamise korral tuleb makstud summad tagasi maksta. Kui komisjon leiab, et eeskirjade eiramisi ei ole parandatud või meetme rakendamine tervikuna või osaliselt ei õigusta abi tervikuna või osa abist, vaatab komisjon juhtumi läbi ja nõuab, et abi saav riik esitaks oma seletused ettenähtud ajavahemiku jooksul. Kui abi saav riik ei ole pärast läbivaatamist võtnud parandusmeetmeid, võib komisjon: a) vähendada avanssi või selle tühistada; b) meetmele antud abi tervikuna või osaliselt tühistada. Komisjon määrab korrektsiooni mahu, võttes ja kontrollisüsteemides esinevate puuduste ulatust. Iga alusetult makstud summa makstakse komisjonile tagasi. Sellisele summale lisatakse viivis hilinenud makse pealt vastavalt komisjoni vastuvõetavale korrale. laadi ning haldus- eeskirjade eiramise arvesse 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 265 IV LISA Järelevalve ja järelhindamine (artikkel 11) A. Järelevalvet teostatakse ühiselt kokkulepitud aruandluskorra, pistelise kontrolli ja selleks eesmärgiks loodud komiteede kaudu. Järelevalvet teostatakse materiaalsete ja finantsnäitajate alusel. Nimetatud näitajad on seotud projekti eripära ja eesmärkidega. Näitajad peavad näitama meetme elluviimise etappi esialgse kava ja eesmärkidega võrreldes, juhtimises tehtud edusamme ning kõiki sellega seotud probleeme. B. Kõnesolevad komiteed moodustatakse asjaomase abi saava riigi ja komisjoni vahelise kokkuleppe alusel. Komiteedes on esindatud abi saava riigi määratud asutused või organid, komisjon ja, kui see on asjakohane, EIP. Kui piirkondlikud ja kohalikud asutused ning eraettevõtjad on pädevad projekti ellu viima ja kui nad on otseselt projektiga seotud, on ka nemad sellistes komiteedes esindatud. C. Meetme eest vastutav asutus või organ esitab komisjonile iga meetme kohta arenguaruande kolme kuu jooksul pärast rakendamise iga täisaasta lõppu. D. Järelevalve tulemuste alusel ja järelevalvekomitee märkusi arvestades kohandab komisjon, vajaduse korral abi saavate riikide ettepaneku põhjal, algselt heakskiidetud abi summasid ja tingimusi ning rahastamiskava. Komisjon määratleb asjakohase korra nende kohanduste tegemiseks ja diferentseerib kohandused vastavalt nende laadile ja tähtsusele. E. Meetme eest vastutav asutus või organ esitab komisjonile kuue kuu jooksul pärast meetme või projektietapi lõpetamist lõpparuande. Lõpparuanne sisaldab järgmist: 1. tehtud töö kirjeldus, materiaalsed näitajad, töö liigi järgi kvantifitseeritud kulutused ning meetmed, mida on võetud abi andmise otsuses sisalduvate eritingimuste alusel; 2. kinnitus töö vastavuse kohta abi andmise otsusele; 3. esimene hinnang oodatavate tulemuste saavutamise ulatuse kohta, sealhulgas: a) meetme rakendamise tegelik kuupäev; b) teave meetme juhtimise kohta pärast selle lõpetamist; c) kui see on asjakohane, finantsprognooside kinnitus, eriti seoses tegevuskulude ja oodatavate tuludega; d) sotsiaalmajandusliku prognoosi kinnitus, eriti prognoositavad kulud ja tulud; e) keskkonnakaitsemeetmete kirjeldus ja maksumus. 4. informatsioon avalikustamismeetmete kohta. 266 ET Euroopa Liidu Teataja 11/31. kd F. Järelhindamisel hinnatakse ressursside kasutamist ning abi tõhusust, tulemuslikkust ja mõju. Hinnatakse ka meetmete rakendamist soodustavaid ja takistavaid tegureid ning saavutusi ja tulemusi. Pärast meetmete lõpetamist hindavad komisjon ja abi saavad riigid meetmete rakendamise viisi, sealhulgas ressursside tulemuslikku ja tõhusat kasutamist. Järelhindamisel hinnatakse ka meetmete rakendamise tegelikku mõju, et hinnata, kas esialgsed eesmärgid on saavutatud. Järelhindamisel peetakse muu hulgas silmas ka meetmete panust ühenduse keskkonnapoliitika elluviimisse, üleeuroopalistesse võrkudesse ja ühisesse transpordipoliitikasse ning nende keskkonnamõju. G. ISPA kaudu antava ühenduse abi tõhustamiseks tagab komisjon, et ISPA juhtimisel pööratakse erilist tähelepanu selgusele ja arusaadavusele. H. Järelevalve ja järelhindamise üksikasjalikud eeskirjad nähakse ette otsustes, millega komisjoni kiidab meetmed heaks. 11/31. kd ET Euroopa Liidu Teataja 267 V LISA Komisjoni aastaaruanne (artikkel 12) Aastaaruanne sisaldab järgmist informatsiooni: 1. 2. ISPA kaudu antud ja väljamakstud ühenduse finantsabi, jaotatuna aasta kaupa abi saava riigi ja projektiliigi järgi (keskkond või transport); ISPA kaudu antava ühenduse abi panus ühenduse keskkonnapoliitika rakendamisse ja üleeuroopaliste transpordiinfrastruktuurivõrkude tugevdamisse abi saavates riikides; tasakaal keskkonnakaitsemeetmete ja transpordiinfrastruktuuriga seotud meetmete vahel; 3. ISPA kaudu ühenduse abi keskkonnakaitse-, transpordi- ja konkurentsipoliitikaga ning riigihankelepingute sõlmimisega; saavate meetmete vastavuse hindamine ühenduse poliitikaga, sealhulgas 4. meetmed, mida on võetud tagamaks ISPA kaudu rahastatavate meetmete ning ühenduse eelarve, EIP ja teiste ühenduse rahastamisvahendite osalusel rahastatavate meetmete vaheline kooskõla ja kokkusobivus; 5. abi saavate riikide investeeringud keskkonnakaitsesse ja transpordiinfrastruktuuri; 6. ettevalmistavad uuringud ja tehnilise abi meetmed, mida on rahastatud; 7. meetmete eelhindamise, järelevalve ja järelhindamise tulemused, sealhulgas informatsioon meetmete kohandamise kohta, et need vastaksid eelhindamise, järelevalve ja järelhindamise tulemustele; 8. EIP osalus meetmete hindamisel; 9. kokkuvõte kontrolli tulemuste, tuvastatud eeskirjaeiramiste ning algatatud haldus- ja kohtumenetluste kohta; 10. informatsioon avalikustamismeetmete kohta


title: 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1266/1999 dėl pagalbos šalims kandidatėms derinimo pagal pasirengimo narystei strategiją ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 3906/89

eurovoc_concepts:
EU programme
accession to the European Union
coordination of aid
enlargement of the Union
third country

text: 11/31 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 249 31999R1266 L 161/68 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1999 6 26 TARYBOS REGLAMENTAS (EEB) Nr. 1266/1999 1999 m. birželio 21 d. dėl pagalbos šalims kandidatėms derinimo pagal pasirengimo narystei strategiją ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 3906/89 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 308 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą (1), atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (2), (1) (2) (3) kadangi Europos Vadovų Taryba susitikime Liuksemburge rekomendavo gerokai padidinti pasirengimo stojimui pagalbą, kad, be Phare programos, būtų įtraukta pagalba žemės ūkiui ir struktūrinėms priemonėms; kadangi 1998 m. kovo 16 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 622/98 dėl pagalbos šalims kandidatėms pagal pasiren- gimo narystei strategiją ir pirmiausia dėl stojimo partne- rysčių sukūrimo (3) numatyta, kad tos partnerystės turi sudaryti vieną pagrindą prioritetinėms sritims, o visi turimi ištekliai – pasirengimui narystei remti; kadangi Reglamentu (EB) Nr. 1268/1999 (4) buvo sukur- tas žemės ūkio instrumentas, skirtas taikyti daugiausia tokioms sritims kaip žemės ūkio valdų struktūrai moder- nizuoti, perdirbimo ir paskirstymo struktūroms gerinti, inspektavimo veiklai ir kaimui plėtoti; (1) OL C 140, 1998 5 5, p. 26 ir OL C 329, 1998 10 27, p. 13. (2) 1999 m. gegužės 6 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidi- nyje). (3) OL L 85, 1998 3 20, p. 1. (4) OL L 161, 1999 6 26, p. 87. (4) (5) (6) (7) (8) kadangi struktūrinis instrumentas, kuris buvo sukurtas Reglamentu (EB) Nr. 1267/1999 (5), skirtas transporto ir aplinkos apsaugos sričių infrastruktūrai finansuoti; kadangi Phare programa, kuri buvo sukurta Reglamentu (EEB) Nr. 3906/89 (6), ateityje bus nukreipta į esminius prioritetus, susijusius su acquis communautaire priėmimu, t. y. šalių kandidačių administraciniams ir instituciniams gebėjimams ugdyti bei investicijoms, kurios padėtų joms kuo greičiau laikytis Bendrijos teisės aktų, finansuoti; kadangi svarbu užtikrinti, kad Bendrijos veikla pagal šiuos instrumentus duotų optimalų tris pasirengimo narystei ekonominį poveikį; kadangi Europos Vadovų Tarybos susitikimo Liuksem- burge 1997 m. gruodžio 12 ir 13 d. išvadų 17 dalyje numatyta, kad finansinė parama skirstant lėšas šalims, kurios dalyvauja plėtros procese, remsis vienodų sąlygų tai- kymo principu, nepaisant stojimo laiko, ypatingą dėmesį skiriant šalims, kurioms jų labiausiai reikia; kadangi pirmiau išvardyti instrumentai turėtų išlikti atskiri, tačiau veikla pagal šiuos instrumentus turėtų būti derinama su veikla, kurią finansuoja Europos investicijų bankas, Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas, ir su Bendrijos kitais finansiniais instrumentais bei kitomis tarptautinėmis finansinėmis institucijomis; (9) kadangi būtina numatyti galimybę abipusei informacijai ir bendradarbiavimui tarp Komisijos ir šalių kandidačių dėl patikrinimų vietoje ir patikrų, kad būtų veiksmingai (5) OL L 161, 1999 6 26, p. 73. (6) OL L 375, 1989 12 23, p. 11. Reglamentas su paskutiniais pakeiti- mais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 753/96 (OL L 103, 1996 4 26, p. 5). 250 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/31 t. apsaugoti finansiniai interesai bei išvengta sukčiavimų ir kitų pažeidimų; laikytis stojimo partnerysčių tikslų; jos apima nacionalinių tinklų tarpusavio sujungimą bei jų sąveiką, taip pat ir su trans- europiniais tinklais, bei galimybę prisijungti prie tokių tinklų. (10) kadangi pasirengimo stojimui paramos valdymas turėtų būti palaipsniui decentralizuojamas ir perduodamas pačioms šalims kandidatėms atsižvelgiant į jų valdymo ir finansų kontrolės gebėjimus, kad jos kuo glaudžiau daly- vautų pasirengimo stojimui pagalbos valdymo procese; 4 straipsnis (11) kadangi Komisija turėtų teikti reguliarias ataskaitas apie pasirengimo stojimui pagalbą šalims kandidatėms, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Koordinavimas ir paramos, kuri buvo suteikta pagal pasirengimo narystei strategiją, numatytą žemės ūkio ir kaimo plėtros instrumente (toliau – žemės ūkio instrumentas), struktūrinį instrumentą ir Phare, darna užtikrinama pagal šio reglamento nuostatas. 2 straipsnis Priemonės žemės ūkiui ir kaimo plėtrai remti, kurios nurodytos žemės ūkio instrumente, sukurtame pagal Reglamentą (EB) Nr. 1268/1999, finansuojamos pagal to reglamento nuostatas. 1. Finansavimas pagal Phare programą vykdomas vadovaujantis Reglamentu (EEB) Nr. 3906/89. 2. Šiuo dokumentu Reglamentas (EEB) Nr. 3906/89 iš dalies kei- čiamas 3 straipsnį papildant nauja 3 dalimi, kuri išdėstoma taip: „3. Šalių kandidačių, turinčių stojimo partnerystes su Europos Sąjunga, finansavimas pagal Phare programą yra skirtas pag- rindiniams prioritetams acquis communautaire priimti, t. y. šalių kandidačių administraciniams ir instituciniams gebėjimams ugdyti, išskyrus tas investicijas, kurios finansuojamos pagal Reglamentus (EB) Nr. 1267/1999 (*) ir (EB) Nr. 1268/1999 (**). Phare finansavimas gali būti skirtas ir priemonėms aplinkos apsaugos, transporto, žemės ūkio ir kaimo plėtros srityse finansuoti, kurios sudaro neesminę, tačiau neatsiejamą inte- gruotų pramonės rekonstrukcijos ar regionų plėtros programų dalį. (*) OL L 160, 1999 6 26, p. 73 (**) OL L 160, 1999 6 26, p. 87. “ 3 straipsnis 5 straipsnis Investiciniai projektai toliau nurodytose srityse finansuojami iš pasirengimo stojimui pagalbos struktūrinio instrumento, kuris buvo sukurtas Reglamentu (EB) Nr. 1267/1999, ir pagal jo nuo- statas: — aplinkosaugos priemonės, kurios sudaro šalims paramos gavėjoms galimybes laikytis Bendrijos aplinkos apsaugos teisės aktų reikalavimų ir stojimo partnerysčių tikslų; — transporto infrastruktūros priemonės, kurios skatina subalan- suotą mobilumą, ypač tos, kurios yra bendrų interesų projek- tai remiantis Sprendime 1692/96/EB (1) nustatytais kriterijais, sudaro šalims paramos gavėjoms galimybę ir kurios Pagalba schemoms ar priemonėms, kurios finansuojamos pagal pasirengimo stojimui pagalbos programą, gali būti skirta tik pagal vieną šiame reglamente nurodytą instrumentą. 6 straipsnis (1) OL L 228, 1996 9 9, p. 1. Šiame reglamente numatytų schemų ar priemonių finansavimas turi atitikti Europos sutartyse numatytus įsipareigojimus, kurie 11/31 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 251 priminti Reglamente (EB) Nr. 622/98, ir stojimo partnerystėse nustatytas sąlygas bei atitinkamas Reglamentų (EEB) Nr. 3906/89, (EB) Nr. 1267/1999, (EB) Nr. 1268/1999 ir šio reglamento nuostatas. 2. Į pasirengimo stojimui pagalbą įeina ir išlaidos, kurios susiju- sios su veiklos priežiūra, tikrinimu ir vertinimu. 7 straipsnis 3. Finansavimo sprendimus ir bet kurias sutartis ar dėl jų paren- giamus įgyvendinimo dokumentus aiškiai numatyta patikrinti, ir tai prireikus vietoje atlieka Komisija ir Audito Rūmai. Valstybės paramos gavėjos finansavimo. turi prisidėti prie investicijų 12 straipsnis 8 straipsnis 1. Šalys kandidatės pasirenka projektus, skelbia konkursus ir sudaro sutartis gavusios Komisijos ex-ante pritarimą. Sprendimai dėl schemų ar priemonių, finansuojamų pagal 2, 3 ir 4 straipsniuose nurodytus tris instrumentus, priimami pagal nuostatas, išdėstytas atitinkamame reglamente, kuris susijęs su tuo instrumentu. 9 straipsnis 1. Komisija atsako už koordinavimo veiklą pagal minėtus tris instrumentus ir pirmiausia už kiekvienai šaliai skirtų rekomenda- cijų dėl pasirengimo stojimui pagalbos parengimą. Šiam tikslui jai padeda komitetas, kuris buvo įsteigtas pagal Reglamento (EEB) Nr. 3906/89 9 straipsnį. 2. Komisija informuoja 1 dalyje nurodytą komitetą apie orienta- cinius finansinius asignavimus kiekvienai šaliai pagal kiekvieną pasirengimo stojimui instrumentą, apie veiklą, kurios ji ėmėsi remdamasi 10 straipsniu, bei sprendimus, kurie buvo priimti pagal 12 straipsnį. Apie tokius sprendimus pranešama Audito Rūmams. 2. Tačiau Komisija, kiekvienu konkrečiu atveju išnagrinėjusi nacionalinės ir sektorių programos (projekto) valdymo gebėjimus, finansų kontrolės tvarką ir valstybės finansų struktūras, gali nerei- kalauti 1 dalyje nurodyto ex-ante pritarimo ir patikėti šalių kandi- dačių įgyvendinančiosioms institucijoms pagalbos valdymą decentralizuotai. Tokio reikalavimo atsisakoma, jeigu yra: — minimalūs kriterijai kandidačių įgyvendinančiųjų institucijų gebėjimą valdyti pagalbą ir tokioms institucijoms taikomos šio reglamento priede nuro- dytos minimalios sąlygos; įvertinti šalių — ir konkrečios nuostatos, kurios, inter alia, reglamentuoja kvie- timus dalyvauti konkurse, konkursui pateiktų pasiūlymų peržiūrėjimą ir vertinimą bei Bendrijos viešųjų pirkimų direk- tyvų įgyvendinimą, kurios nurodomos finansavimo sutartyse su kiekviena šalimi paramos gavėja. 3. Komisija priima taisykles, reglamentuojančias tikrinimą ir ver- tinimą. 10 straipsnis 13 straipsnis Komisija užtikrina veiklos, kuri numatyta šiame reglamente ir finansuojama iš Komisijos biudžeto, Europos investicijų banko arba instrumentus finansuojamos veiklos, ir veiklos, kurią finansuoja tarptautinės finansinės institucijos, koordinavimą ir darną. finansinius Bendrijos pagal kitus Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai metinę ataskaitą apie kiekvienai šaliai skirtą visą pasirengimo stojimui pagalbą. 11 straipsnis 14 straipsnis 1. Komisija Bendrijos pagalbą teikia laikydamasi skaidrumo tai- syklių ir Finansinio reglamento, kuris taikomas Europos Bendrijų bendrajam biudžetui, ypač jo 114 straipsnio. Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. 252 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/31 t. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Liuksemburge, 1999 m. birželio 21 d. Tarybos vardu Pirmininkas G. VERHEUGEN 11/31 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 253 PRIEDAS MINIMALŪS KRITERIJAI IR SĄLYGOS DECENTRALIZUOTI VALDYMĄ ŠALIŲ KANDIDAČIŲ ĮGYVENDINANČIOSIOMS INSTITUCIJOMS (12 STRAIPSNIS) 1. Minimalūs kriterijai įvertinti šalių kandidačių įgyvendinančiųjų institucijų gebėjimą valdyti pagalbą. Kriterijai, kuriuos Komisija taiko vertindama, kurios partnerių šalių įgyvendinančiosios institucijos gali valdyti pagalbą decentralizuotai, yra šie: i) tinkamai apibrėžta sistema lėšoms valdyti, su išsamiomis vidaus darbo tvarkos taisyklėmis, aiškia institucine ir asmenine atsakomybe; ii) laikomasi valdžių padalijimo principo, kad nekiltų pavojus susidurti viešųjų pirkimų ir mokėjimo interesams; iii) tinkami darbuotojai, kuriems pavedama ši užduotis. Jie privalo turėti tinkamus auditavimo įgūdžius ir patirtį, kalbos įgūdžius bei būti visapusiškai parengti Bendrijos programoms įgyvendinti. 2. Minimalios sąlygos decentralizuoti valdymą šalių kandidačių įgyvendinančioms institucijoms. Decentralizacija šalių kandidačių, kurias Komisija ex post kontroliuoja, įgyvendinančiosioms institucijoms gali būti svarstoma, jeigu įvykdytos šios sąlygos: i) parodyta, kad yra veiksminga vidaus kontrolės sistema, tarp jų nepriklausomo audito funkcija bei veiksminga apskaitos ir finansų atskaitomybės sistema, kuri atitinka tarptautinius audito standartus; ii) neseniai atliktas finansų ir veiklos auditas, kurio metu paaiškėjo, kad Bendrijos pagalba ar panašios nacionalinės priemonės yra valdomos veiksmingai ir laiku; iii) įgyvendinančiajai institucijai taikoma patikima nacionalinė finansų kontrolės sistema; iv) Komisija patvirtino, kad viešųjų pirkimų taisyklės atitinka Finansinio reglamento, kuris taikomas bendrajam Europos Bendrijų biudžetui, IX dalies reikalavimus; v) įgaliotasis valstybės pareigūnas prisiėmė įsipareigojimą dėl visapusės finansinės atsakomybės ir atsakomybę už lėšas. Šis principas nepažeidžia Komisijos ir Audito Rūmų teisės patikrinti išlaidas