title: Smernica Rady 1999/70/ES z 28. júna 1999 o rámcovej dohode o práci na dobu určitú, ktorú uzavreli ETUC, UNICE a CEEP

text: 368 SK Úradný vestník Európskej únie 05/zv. 3 31999L0070 10. 7. 1999 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 175/43 SMERNICA RADY 1999/70/ES z 28. júna 1999 o rámcovej dohode o práci na dobu určitú, ktorú uzavreli ETUC, UNICE a CEEP RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na jej článok 139 ods. 2, so zreteľom na návrh Komisie, keďže: (1) (2) (3) (4) (5) (6) po tom, čo nadobudla platnosť Amsterdamská zmluva, ustanovenia dohody o sociálnej politike pripojené ako prí- loha k protokolu o sociálnej politike, ktorý tvorí prílohu k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, boli zapra- cované do článkov 136 až 139 Zmluvy o založení Európ- skeho spoločenstva; vedenia podnikov a pracovná sila (sociálni partneri) môžu v súlade s článkom 139 ods. 2 zmluvy spoločne požado- vať, aby sa dohody uzatvorené na úrovni spoločenstva vykonávali z rozhodnutia Rady na návrh Komisie; bod 7 Charty základných sociálnych práv pracovníkov spoločenstva predpokladá medzi inými, že „dokončenie vnútorného trhu musí viesť k zlepšeniu životných a pra- covných podmienok pracovníkov v Európskom spoločen- stve. Tento proces musí vyplynúť z aproximácie týchto podmienok pri zachovaní dosiahnutého zlepšenia, najmä čo sa týka dĺžky a organizácie pracovného času a foriem práce iných, ako je pracovný pomer na dobu neurčitú, ako sú pracovný pomer na dobu určitú, práca na kratší pra- covný čas, nájomná práca a sezónna práca. “; Rada nedospela k rozhodnutiu o návrhu smernice o urči- tých pracovnoprávnych vzťahoch vzhľadom na narušenie hospodárskej súťaže (1), ani o návrhu smernice o určitých pracovnoprávnych vzťahoch vzhľadom na pracovné pod- mienky (2); v uzáveroch zo zasadnutia Európskej rady v Essene sa zdô- raznila potreba prijať opatrenia za účelom „zvýšenia inten- zity rastu zamestnanosti, predovšetkým pružnejšou orga- nizáciou práce, aby boli uspokojené požiadavky zamestnancov, ako aj požiadavky kladené na hospodársku súťaž“; rezolúcia Rady z 9. februára 1999 o zásadách zamestna- nosti na rok 1999 vyzýva sociálnych partnerov na všet- uzatvárali kých dohody, na základe ktorých sa zmodernizuje organizácia práce, vrátane pružného usporiadania pracovného procesu príslušných úrovniach, aby (7) (8) (9) a zabezpečí sa tak produktivita a konkurencieschopnosť podnikov a dosiahne požadovaná rovnováha medzi pru- žnosťou a bezpečnosťou; Komisia sa v súlade s článkom 3 ods. 2 dohody o sociálnej politike poradila so sociálnymi partnermi o smerovaní, ktorým by sa mala uberať činnosť spoločenstva v súvislo- sti s pružným pracovným časom a zaistením pracovných miest; Komisia, ktorá po tejto porade usúdila, že v tejto veci je žiaduce prijať opatrenia, opäť sa poradila so sociálnymi partnermi o podstate zamýšľaného návrhu v súlade s člán- kom 3 ods. 3 uvedenej dohody; všeobecné medzirezortné organizácie, menovite Európsky zväz priemyselných a zamestnávateľských konfederácií (UNICE), Európske centrum podnikov s verejnou účasťou (CEEP) a Európska konfederácia odborových zväzov (ETUC) v spoločnom liste z 23. marca 1998 informovali Komisiu o svojom zámere iniciovať postup, ktorý predpo- kladá článok 4 uvedenej dohody, v spoločnom liste požia- dali Komisiu o ďalšie predĺženie lehoty o tri mesiace; Komi- sia tejto žiadosti vyhovela a predĺžila dohodovacie obdobie do 30. marca 1999; (10) uvedené medzirezortné organizácie dňa 18. marca 1999 uzavreli rámcovú dohodu o práci na dobu určitú; predlo- žili Komisii svoju spoločnú žiadosť, aby bola táto rámcová dohoda vykonaná z rozhodnutia Rady na návrh Komisie v súlade s článkom 4 ods. 2 dohody o sociálnej politike; (11) Rada vo svojej rezolúcii zo 6. decembra 1994 o „niekto- rých aspektoch sociálnej politiky Európskej únie, príspevku k hospodárskemu a sociálnemu zblíženiu v rámci únie“ (3), požiadala sociálnych partnerov, aby využívali príležito- sti na uzatváranie dohôd, keďže majú spravidla bližšie k sociálnej realite a sociálnym problémom; (12) (13) signatárske strany v preambule k rámcovej dohode o práci na čiastočný úväzok, ktorá bola uzavretá 6. júna 1997, oznámili svoj zámer, že zvážia potrebu pod- obných dohôd v súvislosti s inými formami pružného pra- covného času; vedenie podnikov a pracovná sila chceli venovať mimo- riadnu pozornosť práci na dobu určitú a zároveň uviedli, že vo vlastnom záujme zvážia potrebu uzavrieť podobnú dohodu o príležitostnej práci poskytovanej sprostredkova- teľňami práce; (1) Ú. v. ES C 224, 8. 9. 1990, s. 6 a Ú. v. ES C 305, 5. 12. 1990, s. 8. (2) Ú. v. ES C 224, 8. 9. 1990, s. 4. (3) Ú. v. ES C 368, 23. 12. 1994, s. 6. 05/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 369 (14) (15) (16) (17) signatárske strany vyjadrili vôľu uzavrieť rámcovú dohodu o práci na dobu určitú, ktorá ustanovuje všeobecné zásady a minimálne požiadavky na pracovné zmluvy a pracovno- právne vzťahy na dobu určitú; vyjadrili želanie zvýšiť kva- litu práce na dobu určitú uplatňovaním zásady nediskrimi- rámec, ktorým by sa zamedzilo nácie a vytvoriť nezákonnému konaniu, ku ktorému dochádza, keď sa pra- covné zmluvy a pracovnoprávne vzťahy na dobu určitú uzatvárajú v bezprostrednom slede; náležitý nástroj na vykonávanie rámcovej dohody predsta- vuje smernica v zmysle článku 249 zmluvy, preto zaväzuje členské štáty dosiahnuť zamýšľaný výsledok, ponecháva však na nich, aby si samé zvolili formu a metódy; v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality, ako sú stanovené v článku 5 zmluvy, ciele tejto smernice nemôžu uspokojivo splniť členské štáty, čo znamená, že ich možno lepšie splniť na úrovni spoločenstva; táto smernica sa obmedzuje na minimum vyžadované na dosiahnutie daných cieľov a na tento účel neprekračuje potrebný rámec; pokiaľ ide o termíny, ktoré sú použité v rámcovej dohode, ale nie sú v nej výslovne vymedzené, táto smernica povo- ľuje členským štátom, aby takéto termíny vymedzili v súlade s vnútroštátnym právom alebo praxou, ako je tomu v prípade iných smerníc o sociálnych záležitostiach, v ktorých sa vyskytujú podobné termíny, a to za predpo- kladu, že príslušné vymedzenia zodpovedajú obsahu rám- covej dohody; (18) Komisia vypracovala svoj návrh smernice v súlade so svo- jím oznámením zo 14. decembra 1993 týkajúcim sa uplat- ňovania dohody o sociálnej politike a svojím oznámením z 20. mája 1998 o prispôsobovaní a podporovaní sociál- neho dialógu na úrovni spoločenstva, zohľadňujúc pritom zastupiteľský štatút zmluvných strán, ich mandát, ako aj zákonnosť každého odseku rámcovej dohody; zmluvné strany ako celok majú dostatočný zastupiteľský štatút; (19) Komisia zaslala Európskemu parlamentu a Hospodár- skemu a sociálnemu výboru znenie zmluvy spolu s návr- hom smernice a dôvodovou správou v súlade so svojím oznámením týkajúcim sa vykonávania protokolu o sociál- nej politike; (20) 6. mája 1999 Európsky parlament prijal rezolúciu o rám- covej dohode medzi sociálnymi partnermi; (21) vykonanie rámcovej dohody prispieva k dosiahnutiu cie- ľov uvedených v článku 136 zmluvy, PRIJALA TÚTO SMERNICU: Článok 1 Účelom smernice je uviesť do účinnosti rámcovú dohodu o pracovných zmluvách na dobu určitú, ktorú 18. marca 1999 uzavreli všeobecné medzirezortné organizácie (ETUC, UNICE a CEEP), pripojenú v prílohe k tejto smernici. Článok 2 Členské štáty do 10. júla 1999 uvedú do platnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou alebo zabezpečia, že najneskôr do tohto termínu sociálni partneri prijmú potrebné opatrenia dohodou, pričom od členských štátov sa požaduje, aby prijali potrebné opatrenia, ktoré im umožnia kedykoľvek sa zaručiť za výsledky, ktorých dosiahnutie táto smernica ukladá. Ihneď o tom budú informovať Komisiu. Členským štátom sa v prípade potreby a po porade so sociálnymi partnermi poskytuje nanajvýš ešte jeden rok na to, aby zohľadnili osobitné problémy alebo uplatňovanie kolektívnych dohôd. O týchto okolnostiach budú ihneď informovať Komisiu. Keď členské štáty prijmú opatrenia uvedené v prvom odseku, tieto budú obsahovať odkaz na túto smernicu alebo ich bude sprevádzať takýto odkaz pri príležitosti ich úradného uverejnenia. Metodiku týchto odkazov ustanovia členské štáty. Článok 3 Táto smernica nadobúda účinnosť v deň jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Táto smernica je adresovaná členským štátom. Článok 4 V Luxemburgu 28. júna 1999 Za Radu predseda M. NAUMANN 370 SK Úradný vestník Európskej únie 05/zv. 3 PRÍLOHA ETUC — UNICE — CEEP Rámcová dohoda o práci na dobu určitú Preambula Táto rámcová dohoda názorne objasňuje, akú úlohu môžu zohrávať partneri v rámci európskej stratégie zamestna- nosti, ktorá bola dohodnutá na mimoriadnej vrcholnej schôdzi konanej roku 1997 v Luxemburgu a v nadväz- nosti na rámcovú dohodu o práci na čiastočný úväzok predstavuje ďalší príspevok k dosiahnutiu lepšej rovnováhy medzi „pružnosťou pracovného času a bezpečnosťou pracovníkov“. Strany tejto dohody uznávajú, že pracovné zmluvy na dobu neurčitú predstavujú a naďalej budú predstavovať vše- obecnú formu pracovnoprávneho vzťahu medzi zamestnávateľmi a zamestnancami. Takisto uznávajú, že pracovné zmluvy na dobu určitú za určitých podmienok zodpovedajú potrebám zamestnávateľov, ako aj zamestnancov. Táto dohoda určuje všeobecné zásady a minimálne požiadavky v súvislosti s prácou na dobu určitú a uznáva, že pri ich uplatňovaní v konkrétnej situácii je potrebné zohľadňovať príslušné vnútroštátne, rezortné a sezónne podmienky. Ilustruje ochotu sociálnych partnerov vytvoriť všeobecný rámec na zabezpečenie rovnoprávneho postavenia zamest- nancov na dobu určitú ich ochranou pred diskrimináciou a na to, aby sa pracovné zmluvy na dobu určitú využí- vali na princípe prijateľnom pre zamestnávateľov aj pracovníkov. Táto dohoda sa vzťahuje na pracovníkov na dobu určitú, okrem tých, ktorých dala užívateľskému podniku k dispo- zícii sprostredkovateľňa príležitostných prác. Strany tejto dohody majú v úmysle zvážiť, či je potrebné uzavrieť po- dobnú dohodu aj o príležitostnej práci poskytovanej sprostredkovateľňami práce. Táto dohoda sa vzťahuje na pracovnoprávne podmienky zamestnancov na dobu určitú, pričom členským štátom priznáva právo rozhodovať o záležitostiach týkajúcich sa zákonného sociálneho zabezpečenia. V tejto súvislosti sociálni partneri berú na vedomie Deklaráciu o zamestnanosti prijatú na zasadnutí Európskej rady v Dubline roku 1996, v ktorej sa medzi inými zdôrazňuje, že je potrebné budovať systémy sociálneho zabezpečenia s priaznivejším dopadom na zamestnanosť „budovaním takých systémov sociálneho zabezpečenia, ktoré sa budú dať prispôsobiť novým formám práce a zaistením náležitej ochrany tým, ktorí takúto prácu vykonávajú“. Strany tejto dohody ešte raz vyjadrujú svoj názor, ktorý bol sformulovaný v dohode o práci na čiastočný pracovný úväzok z roku 1997, že členské štáty by mali bezodkladne uviesť túto deklaráciu do účinnosti. Taktiež sa okrem toho uznáva, že je potrebné inovovať systémy sociálnej ochrany v zamestnaní a prispôsobiť ich súčasných podmienkam, a to najmä zabezpečením postupiteľnosti práv. ETUC, UNICE a CEEP žiadajú Komisiu o predloženie tejto rámcovej zmluvy Rade, aby táto rozhodla o záväznosti týchto požiadaviek pre členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na tejto dohode o sociálnej politike pripojenej ako príloha k protokolu (č. 14) o sociálnej politike, ktorý tvorí prílohu k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva. Strany tejto dohody vo svojom návrhu žiadajú Komisiu, aby uplatnenie dohody zabezpečila, aby od členských štátov vyžadovala prijatie zákonov, iných predpisov a správnych opatrení potrebných na dosiahnutie súladu s rozhodnu- tím Rady v lehote do dvoch rokov od jej prijatia, alebo aby zabezpečila (1), že sociálni partneri pred uplynutím tejto lehoty prijmú potrebné opatrenia vo forme dohody. Ak to bude potrebné, v nadväznosti na poradu so sociálnymi partnermi a berúc do úvahy konkrétne problémy alebo uplatňovanie kolektívnej dohody, možno členským štátom poskytnúť maximálne ešte jeden rok na zabezpečenie zhody s týmto ustanovením. Strany tejto dohody žiadajú, aby každému podnetu na prijatie zákonov, iných právnych predpisov a správnych opa- trení, ktorú vyvinie členský štát so zámerom naplniť túto dohodu, predchádzala porada so sociálnymi partnermi. Bez toho, aby bola dotknutá úloha, ktorá prislúcha vnútroštátnym súdom a Európskemu súdnemu dvoru, strany tejto dohody žiadajú, aby Komisia všetky záležitosti súvisiace s výkladom tejto dohody na úrovni spoločenstva predkla- dala na posúdenie najprv im. Všeobecné hľadiská 1. 2. so zreteľom na dohodu o sociálnej politike pripojenú ako príloha k protokolu (č. 14) o sociálnej politike, ktorý tvorí prílohu k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, a to najmä na jej články 3. 4 a 4. 2; keďže článok 4. 2 dohody o sociálnej politike ustanovuje, že dohody uzatvárané na úrovni spoločenstva môžu byť uplatňované, ak o to požiadajú signatárske strany, z rozhodnutia Rady na návrh Komisie; (1) V zmysle článku 24 dohody o sociálnej politike pripojenej v prílohe k protokolu (č. 14) o sociálnej politike, ktorý tvorí prí- lohu k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva. 05/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 371 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. 11. 12. keďže Komisia vo svojom druhom konzultačnom dokumente o pružnosti pracovného času a bezpečnosti pra- covníkov oznámila, že zamýšľa navrhnúť prijatie právne záväzného opatrenia spoločenstva; keďže Európsky parlament vo svojom stanovisku k návrhu smernice o práci na čiastočný úväzok vyzval Komi- siu, aby bezodkladne predložila návrhy smerníc o iných formách práce, odlišných od práce na dobu neurčitú, akou je napríklad práca na dobu určitú a príležitostná práca poskytovaná sprostredkovateľňami práce; keďže v záveroch z mimoriadnej vrcholnej schôdze o zamestnanosti, ktoré boli prijaté v Luxemburgu, Európ- ska rada vyzýva sociálnych partnerov na prerokovanie dohôd za účelom „modernizácie organizácie práce, vrá- tane pružnej organizácie pracovného procesu, s cieľom zabezpečiť produktivitu a konkurencieschopnosť pod- nikov a dosiahnuť požadovanú rovnováhu medzi pružnosťou a bezpečnosťou“; keďže pracovné zmluvy na dobu neurčitú predstavujú všeobecnú formu pracovnoprávnych vzťahov, prispie- vajú ku kvalite života príslušných pracovníkov a zlepšujú výkon; keďže objektívne zdôvodnené využívanie pracovných zmlúv na dobu určitú predstavuje spôsob, ako predchá- dzať nezákonnému počínaniu; keďže v určitých rezortoch, povolaniach a pri niektorých činnostiach je pre pracovnoprávne vzťahy príznačné uplatňovanie pracovných zmlúv na dobu určitú, čo vyhovuje zamestnávateľom i pracovníkom; keďže v rámci Európskej únie viac ako polovicu všetkých zamestnancov na dobu určitú predstavujú ženy a keďže táto dohoda teda môže prispieť k zrovnoprávneniu mužov a žien, pokiaľ ide o možnosť zamestnať sa; keďže táto dohoda ponecháva na členské štáty a sociálnych partnerov, aby sa dohodli na uplatňovaní všeobec- ných zásad, minimálnych požiadaviek a ustanovení v nej obsiahnutých za účelom zohľadnenia situácie príz- načnej pre jednotlivé členské štáty, ako aj podmienky v jednotlivých rezortoch a povolaniach, vrátane činností sezónnej povahy; keďže táto dohoda prihliada k potrebe zvyšovať požiadavky sociálnej politiky, konkurencieschopnosť hospo- dárstva spoločenstva a predchádzať tomu, aby sa administratívne, finančné a zákonné obmedzenia uplatňovali spôsobom, ktorý by mohol brzdiť vytváranie a rozvoj malých a stredných podnikov; keďže sociálni partneri majú najlepšie predpoklady na to, aby nachádzali riešenia, ktoré zodpovedajú potre- bám zamestnávateľov i pracovníkov, a preto sa im v rámci vykonávania a uplatňovania tejto dohody priznáva osobitná úloha, SIGNATÁRSKE STRANY SA DOHODLI TAKTO: Účel (doložka 1) Účelom tejto rámcovej dohody je: a) zvýšiť kvalitu práce na dobu určitú zabezpečením uplatňovania zásady nediskriminácie; b) vytvoriť rámec na zamedzovanie nezákonného počínania prameniaceho z využívania opakovaného uzatvárania pracovných zmlúv a pracovnoprávnych vzťahov na dobu určitú. Pôsobnosť (doložka 2) 1. Táto dohoda sa vzťahuje na pracovníkov na dobu určitú, ktorí majú uzavretú pracovnú zmluvu alebo pracov- noprávny vzťah podľa zákona, kolektívnych dohôd alebo spôsobu, ktorý je zaužívaný v jednotlivých členských štátoch. 2. Členské štáty po porade so sociálnymi partnermi a/alebo sociálni partneri môžu ustanoviť, že táto dohoda sa nevzťahuje na: a) pracovnoprávne vzťahy, ktorých predmetom je odborný výcvik pri nástupe do zamestnania a výcvik učňov; b) pracovné zmluvy a pracovnoprávne vzťahy, ktoré boli uzavreté v rámci konkrétneho štátom financovaného alebo štátom dotovaného odborného výcviku, začleňovania do pracovného procesu a odbornej rekvalifiká- cie. Vymedzenia (doložka 3) 1. Na účely tejto dohody termín „pracovník na dobu určitú“ sa vzťahuje na osobu, ktorá uzavrela pracovnú zmluvu alebo pracovnoprávny vzťah priamo so zamestnávateľom a ktorých koniec platnosti je vymedzený objektívnymi podmienkami, ako napríklad určitým dátumom, splnením určitej úlohy alebo určitou udalosťou. 2. Na účely tejto dohody termín „porovnateľný stály pracovník“ sa vzťahuje na pracovníka, ktorý uzavrel pracovnú zmluvu alebo pracovnoprávny vzťah na dobu neurčitú v jednom a tom istom podniku, kde vykonáva stále rov- nakú alebo podobnú prácu, resp. povolanie, pričom sa primerane zohľadňuje jeho kvalifikácia a odborná prax. V prípade, že v rovnakom podniku nepracuje porovnateľný stály pracovník, porovnáva sa na základe platnej kolektívnej dohody, alebo ak platná kolektívna dohoda neexistuje, tak v súlade s príslušným vnútroštátnym prá- vom, kolektívnymi dohodami alebo podľa zaužívaného postupu. 372 SK Úradný vestník Európskej únie 05/zv. 3 Zásada nediskriminácie (doložka 4) 1. Pokiaľ ide o pracovnoprávne podmienky, pracovníci na dobu určitú nesmú byť voči porovnateľným stálym pra- covníkom znevýhodňovaní len preto, že majú uzavretú pracovnú zmluvu alebo pracovnoprávny vzťah na dobu určitú, pokiaľ na odlišné zaobchádzanie neexistujú objektívne dôvody. 2. V prípade potreby sa uplatňuje zásada pro rata temporis. 3. Opatrenia na uplatňovanie tohto článku určia členské štáty po porade so sociálnymi partnermi a/alebo sociálni partneri so zreteľom na právo spoločenstva a vnútroštátne právo, kolektívne dohody a zaužívané postupy. 4. Nároky vyplývajúce z celkového počtu odpracovaných rokov, ktoré súvisia s osobitnými pracovnoprávnymi pod- mienkami, sú u pracovníkov na dobu určitú rovnaké ako u stálych pracovníkov, pokiaľ rozdielne nároky vyplý- vajúce z rovnakého počtu odpracovaných rokov nie sú objektívne zdôvodnené. Opatrenia proti nezákonnému konaniu (doložka 5) 1. V úsilí zabrániť nezákonnému konaniu, ku ktorému dochádza pri opakovanom uzatváraní pracovných zmlúv alebo pracovnoprávnych vzťahov na dobu určitú, členské štáty po porade so sociálnymi partnermi a v súlade s vnútroštátnymi právom, kolektívnymi dohodami alebo zaužívanými postupmi a/alebo sociálni partneri sú v prí- pade, že neexistujú ekvivalentné zákonné opatrenia na zamedzenie nezákonného konania, prijmú spôsobom, ktorý zohľadňuje potreby príslušných rezortov alebo kategórií pracovníkov, jedno alebo viacero z týchto opa- trení: a) na základe objektívnych dôvodov predĺžiť platnosť takýchto pracovných zmlúv alebo pracovnoprávnych vzťahov; b) určiť maximálne prípustné celkové obdobie platnosti opakovane uzatvorených pracovných zmlúv alebo pra- covnoprávnych vzťahov na dobu určitú; c) určiť, koľkokrát možno platnosť takýchto pracovných zmlúv alebo pracovnoprávnych vzťahov predĺžiť. 2. Členské štáty po porade so sociálnymi partnermi a/alebo sociálni partneri prípadne určia, za akých podmienok sú považované za pracovné zmluvy alebo pracovnoprávne vzťahy na dobu určitú: a) „opakovane uzatvorené“; b) pracovné zmluvy alebo pracovnoprávne vzťahy na dobu neurčitú. Poskytovanie informácií o pracovných príležitostiach (doložka 6) 1. Zamestnávatelia informujú pracovníkov na dobu určitú o pracovných miestach, ktoré sa uvoľnili v podniku alebo závode, a tým zabezpečia pre týchto pracovníkov v porovnaní s ostatnými rovnakú možnosť natrvalo sa zamest- nať. Takéto informácie možno poskytovať formou oznámenia na primeranom mieste v podniku alebo závode. 2. Zamestnávatelia by mali v čo najväčšej miere uľahčovať pracovníkom na dobu určitú prístup k možnostiam odbornej prípravy na zdokonaľovanie ich pracovných zručností, postupu v zamestnaní a pracovnej mobility. Informácie a porady (doložka 7) 1. Pracovníci na dobu určitú sú započítavaní pri výpočte medzného počtu pracovníkov, pri prekročení ktorého vzniká nárok na vytvorenie zastupiteľských orgánov pracovníkov v podniku v súlade s vnútroštátnym právom a právom spoločenstva, ako to predpokladajú vnútroštátne zákonné ustanovenia. 2. Členské štáty po porade so sociálnymi partnermi a/alebo sociálni partneri určia opatrenia, ktoré sa prijmú v súvi- slosti s uplatňovaním článku 7. 1, a to v súlade s vnútroštátnym právom, kolektívnymi dohodami alebo zauží- vanými postupmi a so zreteľom na článok 4. 1. 3. Zamestnávatelia by mali v čo najväčšej miere venovať pozornosť tomu, aby založené zastupiteľské orgány pra- covníkov boli primerane informované o práci na dobu určitú v podniku. Vykonávacie ustanovenia (doložka 8) 1. Členské štáty a/alebo sociálni partneri môžu prijať ustanovenia, ktoré sú pre pracovníkov výhodnejšie než usta- novenia obsiahnuté v tejto dohode. 2. Táto dohoda sa nedotýka podrobnejších ustanovení spoločenstva, a to konkrétne ani ustanovení týkajúcich sa rovnakého zaobchádzania alebo rovnakých príležitostí pre mužov a ženy. 3. Vykonávanie tejto dohody neoprávňuje k znižovaniu všeobecnej úrovne ochrany poskytovanej pracovní- kom, na ktorých sa táto dohoda vzťahuje. 4. Táto dohoda sa nedotýka práva sociálnych partnerov uzatvárať na primeranej úrovni vrátane úrovne spoločen- stva dohody, ktorými sa prispôsobujú, resp. dopĺňajú ustanovenia tejto dohody, spôsobom, ktorý bude zohľad- ňovať špecifické potreby príslušných sociálnych partnerov. 05/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 373 5. Sporom a sťažnostiam sa predchádza a pri ich riešení sa postupuje v súlade s vnútroštátnym právom, kolektív- nymi dohodami a zaužívanými postupmi. 6. Pokiaľ o to niektorá zo strán tejto dohody požiada, signatárske strany po uplynutí piatich rokov od dátumu roz- hodnutia Rady preskúmajú, ako sa táto dohoda uplatňuje. Fritz VERZETNISCH Georges JACOBS Antonio CASTELLANO AUYANET predseda ETUC predseda UNICE predseda CEEP Emilio GABAGLIO Dirk F. HUDIG Jytte FREDENSBORG generálny tajomník ETUC generálny tajomník UNICE generálny tajomník CEEP 18. marca 1999


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1394/1999 av den 28 juni 1999 om ändring av förordning (EG) nr 1758/98 och om höjning till 1 250 000 ton av den stående anbudsinfordran för export av vete av brödkvalitet som innehas av det franska interventionsorganet

eurovoc_concepts:
France
award of contract
cereals of bread-making quality
common wheat
export
intervention agency

formats: pdf print

text: 29. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 163/31 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1394/1999 av den 28 juni 1999 om ändring av förordning (EG) nr 1758/98 och om höjning till 1 250 000 ton av den stående anbudsinfordran för export av vete av brödkvalitet som innehas av det franska interventionsorganet EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av marknaden för ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1253/1999 (2), särskilt artikel 5 i denna, och spannmål (1), senast av följande skäl: (1) (2) I kommissionens förordning (EEG) nr 2131/93 (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 39/ 1999 (4), fastställs förfarandet vid och villkoren för försäljning av spannmål som innehas av interven- tionsorgan. Genom kommissionens förordning (EG) nr 1758/ 98 (5), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1144/1999 (6), inleddes en stående anbudsinfordran för export av 1 050 000 ton vete av brödkvalitet som innehas av det franska interventionsorganet. Frankrike underrättade kommissionen om dess interventionsorgans avsikt att öka den mängd som omfattas av en stående anbudsinfordran för export med 200 000 ton. Den totala mängden vete av brödkvalitet som innehas av det franska interven- tionsorganet för vilken en stående anbudsinfordran för export har inletts bör därför ökas till 1 250 000 ton. (3) (4) Denna ökning av anbudsinfordran nödvändiggör en ändring av förteckningen över områden och mängder på lager. Bilaga I till förordning (EG) nr 1758/98 måste därför ändras. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskom- mittén för spannmål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Förordning (EG) nr 1758/98 ändras på följande sätt: 1. Artikel 2 skall ersättas med följande: ”Artikel 2 1. Anbudsinfordran skall omfatta högst 1 250 000 ton vete av brödkvalitet som skall exporteras till alla tredje länder. Lagringsorterna för 1 250 000 ton vete av bröd- 2. kvalitet anges i bilaga I till denna förordning. ” 2. Bilaga I skall ersättas med bilagan till denna förord- ning. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 28 juni 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EGT L 191, 31. 7. 1993, s. 76. (4) EGT L 5, 9. 1. 1999, s. 64. (5) EGT L 221, 8. 8. 1998, s. 3. (6) EGT L 137, 1. 6. 1999, s. 20. L 163/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 1999 BILAGA ”BILAGA I Lagringsorter Amiens Clermont Chalons Dijon Lille Orléans Paris Poitiers Rouen Rennes Nantes Nancy (ton) Mängd 241 000 1 000 69 000 23 000 129 000 363 000 172 000 54 000 150 000 12 000 16 000 20 000”


title: Directiva 1999/70/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 privind acordul-cadru cu privire la munca pe durată determinată, încheiat între CES, UNICE și CEEP

eurovoc_concepts: European Centre of Enterprises with Public Participation

formats: pdf print xhtml

text: 05/vol. 5 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 129 31999L0070 L 175/43 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 10. 7. 1999 DIRECTIVA 1999/70/CE A CONSILIULUI din 28 iunie 1999 privind acordul-cadru cu privire la munca pe durată determinată, încheiat între CES, UNICE ș(cid:13)i CEEP CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene ș(cid:13)i, în special, articolul 139 alineatul (2), având în vedere propunerea Comisiei, întrucât: (1) (2) (3) (4) (5) (6) După intrarea în vigoare a Tratatului de la Amsterdam, dispozițiile Acordului privind politica socială, anexat la Protocolul privind politica socială, anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene, au fost încorporate în articolele 136-139 din Tratatul de instituire a Comunității Europene. Partenerii sociali pot, în conformitate cu articolul 139 ali- neatul (2) din tratat, să solicite împreună ca acordurile la nivel comunitar să fie aplicate printr-o decizie a Consiliu- lui, la propunerea Comisiei. Punctul 7 din Carta comunitară privind drepturile sociale fundamentale ale lucrătorilor prevede, între altele, că „rea- lizarea pieței interne trebuie să ducă la îmbunătățirea con- dițiilor de viață ș(cid:13)i de muncă ale lucrătorilor din Comunitatea Europeană. Acest proces trebuie să rezulte dintr-o apropiere a acestor condiții pe calea progresului, în special în ceea ce priveș(cid:13)te formele de muncă diferite de munca pe durată nedeterminată, cum ar fi munca pe durată determinată, munca pe fracțiune de normă, munca tempo- rară ș(cid:13)i munca sezonieră”. Consiliul nu a putut lua o decizie referitoare la propunerea de directivă privind anumite raporturi de muncă în ceea ce priveș(cid:13)te denaturarea concurenței (1) sau la propunerea de directivă privind anumite raporturi de muncă în ceea ce priveș(cid:13)te condițiile de muncă (2). Întrucât concluziile Consiliului European de la Essen au subliniat necesitatea luării de măsuri pentru „o creș(cid:13)tere a intensității ocupării forței de muncă, în special printr-o organizare mai flexibilă a muncii într-un mod în care să satisfacă atât dorințele salariaților, cât ș(cid:13)i cerințele concu- renței”. Rezoluția Consiliului din 9 februarie 1999 privind liniile directoare pentru anul 1999 cu privire la ocuparea forței de muncă invită partenerii sociali de la toate nivelurile rele- vante să negocieze acorduri pentru a moderniza organiza- rea muncii, inclusiv formule flexibile de muncă, cu scopul (1) (2) JO C 224, 8. 9. 1990, p. 6, ș(cid:13)i JO C 305, 5. 12. 1990, p. 8. JO C 224, 8. 9. 1990, p. 4. (7) (8) (9) de a face întreprinderile productive ș(cid:13)i competitive ș(cid:13)i pen- tru a realiza echilibrul necesar între flexibilitate ș(cid:13)i securi- tate. Întrucât Comisia, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din Acordul privind politica socială, a consultat parte- nerii sociali asupra orientării posibile a unei acțiuni comu- nitare în ceea ce priveș(cid:13)te flexibilitatea timpului de lucru ș(cid:13)i securitatea lucrătorilor. Comisia, considerând în urma acestor consultări că este de dorit o acțiune comunitară, s-a consultat din nou cu par- tenerii sociali la nivel comunitar cu privire la conținutul propunerii avute în vedere, în conformitate cu articolul 3 alineatul (3) din acordul menționat. Organizațiile interprofesionale cu caracter general, adică Uniunea Confederațiilor Industriale ș(cid:13)i Patronale din Europa (UNICE), Centrul European al Întreprinderilor Publice (CEEP) ș(cid:13)i Confederația Europeană a Sindicatelor (CES), au informat Comisia, prin scrisoarea lor comună din 23 mar- tie 1998, asupra dorinței acestora de a iniția procedura prevăzută la articolul 4 din acordul menționat; acestea au solicitat Comisiei, printr-o scrisoare comună, o perioadă suplimentară de trei luni; Comisia a răspuns favorabil aces- tei solicitări, prelungind perioada de negocieri până la 30 martie 1999. (10) Organizațiile profesionale menționate au încheiat, la 18 martie 1999, un acord-cadru privind munca pe durată determinată; acestea au înaintat Comisiei cererea lor comună de aplicare a acordului-cadru printr-o decizie a Consiliului, pe baza unei propuneri a Comisiei, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Acordul pri- vind politica socială. (11) Consiliul, în Rezoluția sa din 6 decembrie 1994 pri- vind anumite aspecte ale politicii sociale a Uniunii Euro- pene - contribuție la convergența economică ș(cid:13)i socială în Uniune (3), a invitat partenerii sociali să facă uz de posibi- litățile acestora de a încheia convenții, deoarece aceș(cid:13)tia sunt de regulă mai apropiați de realitatea socială ș(cid:13)i de proble- mele sociale. (12) (13) Părțile semnatare, în preambulul Acordului-cadru privind munca pe fracțiune de normă, încheiat la 6 iunie 1997, ș(cid:13)i-au anunțat intenția de a lua în considerare necesitatea unor acorduri similare privind alte forme flexibile de muncă. Partenerii sociali au dorit să acorde o atenție specială muncii pe durată determinată, anunțându-ș(cid:13)i în acelaș(cid:13)i timp intenția de a lua în considerare necesitatea unui acord simi- lar privind munca temporară. (3) JO C 368, 23. 12. 1994, p. 6. RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 05/vol. 5 130 (14) (15) (16) (17) Părțile semnatare au dorit să încheie un acord-cadru pri- vind munca pe durată determinată, stabilind principiile generale ș(cid:13)i cerințele minime pentru contractele ș(cid:13)i raporturile de muncă pe durată determinată; acestea ș(cid:13)i-au manifestat dorința de a îmbunătăți calitatea muncii pe durată determinată, asigurând aplicarea principiului nediscriminării, ș(cid:13)i de a stabili un cadru pentru a preveni abuzurile care rezultă din folosirea unor raporturi de muncă sau contracte pe durată determinată succesive. Instrumentul adecvat de punere în aplicare a acordului- cadru este o directivă în sensul articolului 249 din tratat; acesta obligă, în consecință, statele membre în ceea ce pri- veș(cid:13)te rezultatul care trebuie atins, lăsând la latitudinea autorităților naționale alegerea formei ș(cid:13)i a mijloacelor. În conformitate cu principiile subsidiarității ș(cid:13)i proporțio- nalității enunțate la articolul 5 din tratat, obiectivele pre- zentei directive nu pot fi atinse în mod suficient de statele membre ș(cid:13)i pot fi în consecință mai bine atinse la nivel comunitar; prezenta directivă nu merge mai departe de ceea ce este necesar pentru atingerea acelor obiective. În ceea ce priveș(cid:13)te termenii folosiți în acordul-cadru, fără a fi definiți în mod specific în acesta, prezenta directivă per- mite statelor membre să definească aceș(cid:13)ti termeni în conformitate cu legislația sau practicile naționale, la fel ca ș(cid:13)i în cazul altor directive de politică socială care utilizează termeni asemănători, cu condiția ca definițiile menționate să respecte conținutul acordului-cadru. (18) Comisia ș(cid:13)i-a elaborat propunerea de directivă, în conformitate cu Comunicarea din 14 decembrie 1993 pri- vind aplicarea Acordului privind politica socială ș(cid:13)i cu cea din 20 mai 1998 privind adaptarea ș(cid:13)i promovarea dialogului social la nivelul Comunității, luând în conside- rare reprezentativitatea părților semnatare, mandatul lor ș(cid:13)i legalitatea fiecărei clauze a acordului-cadru; părțile contrac- tante se bucură de o reprezentativitate cumulată adecvată. ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ: Articolul 1 Scopul directivei este punerea în aplicare a acordului-cadru privind munca pe durată determinată, încheiat la 18 martie 1999 între organizațiile de tip confederativ generale CES, UNICE ș(cid:13)i CEEP, anexat la prezenta directivă. Articolul 2 Statele membre adoptă ș(cid:13)i pun în aplicare actele cu putere de lege ș(cid:13)i actele administrative necesare aducerii la îndeplinire a prezentei directive până la data de 10 iulie 2001 sau se asigură că, până la această dată, partenerii sociali adoptă dispozițiile necesare prin acord, statele membre fiind obligate să adopte orice dispoziție necesară care să le permită garantarea în orice moment a rezultatelor impuse de prezenta directivă. Statele membre informează de îndată Comisia în acest sens. Statele membre pot dispune de cel mult un an suplimentar, dacă este necesar, după consultarea cu partenerii sociali, pentru a ține seama de dificultăți speciale sau de punerea în aplicare printr-o În aceste împrejurări, statele membre convenție colectivă. informează de îndată Comisia în acest sens. Atunci când statele membre adoptă dispozițiile prevăzute la alineatul (1), ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt lor însoțite de o asemenea trimitere în momentul publicării oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri. Articolul 3 Prezenta directivă intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. (19) Comisia a informat Parlamentul European ș(cid:13)i Comitetul Economic ș(cid:13)i Social, transmițându-le textul acordului, înso- țit de propunerea sa de directivă ș(cid:13)i de expunerea sa de motive, în conformitate cu comunicarea referitoare la punerea în aplicare a Protocolului privind politica socială. (20) La 6 mai 1999, Parlamentul European adoptă o rezoluție privind acordul-cadru între partenerii sociali. (21) Aplicarea acordului-cadru contribuie la realizarea obiecti- velor articolului 136 din tratat, Articolul 4 Prezenta directivă se adresează statelor membre. Adoptată la Luxemburg, 28 iunie 1999. Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele M. NAUMANN 05/vol. 5 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 131 ANEXĂ CES-UNICE-CEEP Acord-cadru privind munca pe durată determinată Preambul Prezentul acord-cadru ilustrează rolul pe care partenerii sociali îl joacă în strategia europeană de ocupare a forței de muncă, convenită în 1997 în cadrul reuniunii extraordinare la nivel înalt de la Luxemburg ș(cid:13)i, dând curs Acordului-cadru privind munca pe fracțiune de normă, reprezintă o contribuție suplimentară la realizarea unui echilibru mai bun între „flexibilitatea timpului de lucru ș(cid:13)i securitatea locului de muncă”. Părțile prezentului acord recunosc faptul că forma generală de raport de muncă între angajatori ș(cid:13)i lucrători este ș(cid:13)i va continua să fie contractul pe durată nedeterminată. Ele recunosc de asemenea faptul că, în anumite împrejurări, contractele de muncă pe durată determinată răspund nevoilor angajatorilor ș(cid:13)i ale lucrătorilor. Prezentul acord stabileș(cid:13)te principiile generale ș(cid:13)i cerințele minime legate de munca pe durată determinată, recunoscând faptul că aplicarea lor detaliată trebuie să țină seama de realitățile situațiilor naționale, sectoriale ș(cid:13)i sezoniere specifice. El ilustrează disponibilitatea partenerilor sociali de a stabili un cadru general pentru asigurarea egalității de tratament pentru lucrătorii cu contract de muncă pe durată determinată, protejându-i împotriva discriminării, ș(cid:13)i pentru folosirea contractelor de muncă pe durată determinată pe o bază acceptabilă atât pentru angajatori, cât ș(cid:13)i pentru lucrători. Prezentul acord se aplică în cazul lucrătorilor cu contract pe durată determinată, cu excepția celor care sunt puș(cid:13)i la dispoziția unei întreprinderi de către o agenție în regim de muncă temporară. Intenția părților este de a lua în considerare nevoia unui acord similar referitor la munca temporară. Prezentul acord se referă la condițiile de încadrare în muncă a lucrătorilor încadrați pe durată determinată, recunoscând că problemele legate de sistemele obligatorii de asigurări sociale țin de decizia statelor membre. În acest sens, partenerii sociali iau notă de Declarația cu privire la ocuparea forței de muncă a Consiliului European de la Dublin din 1996, în care, între altele, s-a subliniat necesitatea de a face sistemele de securitate socială mai favorabile ocupării forței de muncă prin „dezvoltarea unor sisteme de protecție socială capabile să se adapteze la noile modele de muncă ș(cid:13)i să ofere o protecție corespunzătoare salariaților încadrați în aceste tipuri de muncă”. Părțile semnatare ale prezentului acord reafirmă opinia exprimată în Acordul din 1997 privind munca pe fracțiune de normă, ș(cid:13)i anume că statele membre ar trebui să pună în aplicare această declarație fără întârziere. Pe lângă aceasta, se recunoaș(cid:13)te, de asemenea, că inovațiile în sistemele ocupaționale de protecție socială sunt necesare pentru adaptarea lor la condițiile actuale, în special pentru a asigura transferabilitatea drepturilor. CES, UNICE ș(cid:13)i CEEP solicită Comisiei să înainteze Consiliului prezentul acord-cadru pentru luarea unei decizii care să facă aceste cerințe obligatorii în statele membre care sunt parte la Acordul privind politica socială anexat la Protocolul (nr. 14) cu privire la politica socială, anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene. Părțile prezentului acord roagă Comisia ca, în propunerea sa care urmăreș(cid:13)te punerea în aplicare a acordului, să solicite statelor membre adoptarea actelor cu putere de lege ș(cid:13)i a actelor administrative necesare pentru aducerea la îndeplinire a deciziei Consiliului în termen de 2 ani de la adoptare, sau să asigure (1) că partenerii sociali stabilesc măsurile necesare prin intermediul unui acord până la sfârș(cid:13)itul acestei perioade. Statele membre pot, dacă este nevoie ș(cid:13)i după consultarea cu partenerii sociali, pentru a lua în considerare dificultățile speciale sau aplicarea printr-o convenție colectivă, să beneficieze de o perioadă suplimentară de maximum un an pentru a pune în aplicare această dispoziție. Părțile prezentului acord cer ca partenerii sociali să fie consultați înainte de inițierea oricărui act cu putere de lege sau de act administrativ, efectuată de un stat membru în conformitate cu prezentul acord. Fără a aduce atingere rolului instanțelor judecătoreș(cid:13)ti naționale ș(cid:13)i al Curții de Justiție, părțile semnatare ale prezentului acord solicită ca orice chestiune legată de interpretarea prezentului acord la nivel european să le fie înaintată acestora, în primul rând, de către Comisie pentru avizare. Considerații generale (1) Având în vedere Acordul privind politica socială anexat la Protocolul (nr. 14) cu privire la politică socială, anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene ș(cid:13)i, în special, articolele 3. 4 ș(cid:13)i 4. 2; (2) întrucât articolul 4. 2 din Acordul privind politica socială prevede ca acordurile încheiate la nivelul Comunității să poată fi aplicate, la cererea comună a părților semnatare, printr-o decizie a Consiliului, la propunerea Comisiei; (1) În sensul articolului 2. 4 din Acordul privind politica socială, anexat la Protocolul (nr. 14) cu privire la politică socială, anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene. 132 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 05/vol. 5 (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) întrucât, în al doilea document consultativ privind flexibilitatea timpului de lucru ș(cid:13)i securitatea lucrătorilor, Comisia ș(cid:13)i-a anunțat intenția de a propune o măsură obligatorie din punct de vedere juridic la nivelul Comunității; întrucât, în avizul său privind propunerea unei directive cu privire la munca pe fracțiune de normă, Parlamentul European a invitat Comisia să prezinte imediat propuneri de directive privind alte forme de muncă flexibilă, cum ar fi munca pe durată determinată ș(cid:13)i munca temporară; întrucât, în concluziile reuniunii extraordinare la nivel înalt privind ocuparea forței de muncă, adoptate la Luxemburg, Consiliul European a invitat partenerii sociali să negocieze acorduri pentru „pentru a moderniza organizarea muncii, inclusiv formule flexibile de muncă, cu scopul de a face întreprinderile productive ș(cid:13)i competitive ș(cid:13)i pentru a realiza echilibrul necesar între flexibilitate ș(cid:13)i securitate”; întrucât contractele de muncă pe durată nedeterminată reprezintă forma generală pentru raporturile de muncă, contribuie la calitatea vieții lucrătorilor implicați ș(cid:13)i îmbunătățesc performanța; întrucât folosirea, din motive obiective, a contractelor de muncă pe durată determinată constituie un mod de a împiedica abuzurile; întrucât contractele de muncă pe durată determinată reprezintă o caracteristică a ocupării forței de muncă în anumite sectoare, ocupații ș(cid:13)i activități, care convine atât angajatorilor, cât ș(cid:13)i lucrătorilor; întrucât mai mult de jumătate din lucrătorii cu contracte de muncă pe durată determinată din Uniunea Europeană sunt femei, iar acest acord poate, prin urmare, contribui la îmbunătățirea egalității ș(cid:13)anselor dintre femei ș(cid:13)i bărbați; întrucât prezentul acord face trimitere la statele membre ș(cid:13)i la partenerii sociali pentru modalitățile de aplicare a principiilor sale generale, a cerințelor minime ș(cid:13)i a dispozițiilor sale, pentru a se lua în considerare situația fiecărui stat membru ș(cid:13)i caracteristicile sectoarelor ș(cid:13)i ocupațiilor speciale, inclusiv activitățile de natură sezonieră; întrucât prezentul acord ia în considerare necesitatea de îmbunătățire a cerințelor politicii sociale, de sporire a competitivității economiei comunitare ș(cid:13)i de evitare a impunerii de constrângeri administrative, financiare ș(cid:13)i juridice într-un mod care ar frâna crearea ș(cid:13)i dezvoltarea întreprinderilor mici ș(cid:13)i mijlocii; întrucât partenerii sociali se află în cea mai bună poziție pentru a găsi soluții care să corespundă atât nevoilor angajatorilor, cât ș(cid:13)i celor ale lucrătorilor ș(cid:13)i trebuie, în consecință, să dețină un rol special în punerea în practică ș(cid:13)i aplicarea prezentului acord, PĂRȚILE SEMNATARE CONVIN CU PRIVIRE LA URMĂTOARELE DISPOZIȚII: Obiectivul (clauza 1) Obiectivul prezentului acord-cadru este: (a) îmbunătățirea calității muncii pe durată determinată, asigurând aplicarea principiului nediscriminării; (b) stabilirea unui cadru pentru împiedicarea abuzurilor care pot rezulta din folosirea raporturilor sau contractelor de muncă pe durată determinată succesive. Domeniul de aplicare (clauza 2) (1) Prezentul acord se aplică în cazul lucrătorilor pe durată determinată care au un contract de muncă sau un raport de muncă, definite în legislația, convențiile colective sau practicile în vigoare în fiecare stat membru. (2) Statele membre, după consultarea partenerilor sociali, ș(cid:13)i partenerii sociali pot prevedea ca acest acord să nu se aplice: (a) relațiilor de formare profesională inițială ș(cid:13)i de ucenicie; (b) contractelor sau raporturilor de muncă încheiate în cadrul unui program specific de formare, inserție ș(cid:13)i reconversie profesională cu caracter public sau susținut de autorități publice. Definiții (clauza 3) (1) În sensul prezentului acord, „lucrător pe durată determinată” reprezintă o persoană care are un contract sau un raport de muncă pe durată determinată, încheiate direct între angajator ș(cid:13)i lucrător, în care încetarea contractului sau a raportului de muncă este determinată de condiții obiective, cum ar fi împlinirea termenului, îndeplinirea unei sarcini determinate sau producerea unui eveniment determinat. (2) În sensul prezentului acord, termenul „lucrător pe durată nedeterminată comparabil” desemnează un lucrător care are un contract sau un raport de muncă pe durată nedeterminată, în cadrul aceleiaș(cid:13)i instituții, cu aceeaș(cid:13)i muncă sau ocupație, ținându-se seama de calificare sau competențe. Dacă nu există un lucrător cu contract pe durată nedeterminată comparabil în aceeaș(cid:13)i instituție, comparația se face prin referire la convenția colectivă aplicabilă, sau dacă aceasta nu există, în conformitate cu legislația, convențiile colective sau practicile naționale. 05/vol. 5 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 133 Principiul nediscriminării (clauza 4) (1) În ceea ce priveș(cid:13)te condițiile de încadrare în muncă, angajații cu contract pe durată determinată nu sunt tratați într-un mod mai puțin favorabil decât lucrătorii cu contract pe durată nedeterminată comparabili, numai pentru că aceș(cid:13)tia au un contract sau un raport de muncă pe durată determinată, cu excepția cazului în care tratamentul diferențiat este justificat de motive obiective. (2) Acolo unde este cazul, se aplică principiul pro rata temporis. (3) Modalitățile de aplicare a prezentei clauze sunt definite de statele membre ș(cid:13)i/sau partenerii sociali, având în vedere legislația comunitară, legislația, convențiile colective ș(cid:13)i practicile naționale. (4) Condițiile de vechime corespunzătoare unor condiții de încadrare speciale sunt aceleaș(cid:13)i pentru lucrătorii cu contract pe durată determinată ș(cid:13)i pentru cei cu contract pe durată nedeterminată, cu excepția situației în care condițiile de vechime diferite sunt justificate de motive obiective. Măsuri de prevenire a abuzurilor (clauza 5) (1) Pentru a preveni abuzurile care rezultă din folosirea contractelor sau a raporturilor de muncă pe durată determinată succesive, statele membre, după consultarea partenerilor sociali, în conformitate cu legislația, convențiile colective ș(cid:13)i practicile naționale, ș(cid:13)i partenerii sociali introduc, acolo unde nu există măsuri legale echivalente de prevenire a abuzului, într-un mod care să ia în considerare nevoile unor sectoare ș(cid:13)i categorii specifice de lucrători, una sau mai multe dintre următoarele măsuri: (a) motive obiective care să justifice reînnoirea unor asemenea contracte sau raporturi de muncă; (b) durata totală maximă a contractelor sau raporturilor de muncă pe durată determinată succesive; (c) numărul de reînnoiri ale unor asemenea contracte sau raporturi de muncă. (2) Statele membre, după consultarea partenerilor sociali, ș(cid:13)i partenerii sociali stabilesc, acolo unde este cazul, în ce condiții contractele sau raporturile de muncă: (a) sunt considerate „succesive”; (b) sunt considerate contracte sau raporturi de muncă pe durată nedeterminată. Informare ș(cid:13)iș(cid:13)anse de încadrare în muncă (clauza 6) (1) Angajatorii informează lucrătorii cu contract pe durată determinată cu privire la posturile vacante din întreprindere sau unitate, pentru a le garanta că au aceleaș(cid:13)iș(cid:13)anse de a obține un post pe durată nedeterminată ca ș(cid:13)i ceilalți lucrători. Aceste informații pot fi furnizate printr-un anunț general plasat într-un loc adecvat în întreprindere sau unitate. (2) Pe cât este posibil, angajatorii trebuie să faciliteze accesul lucrătorilor pe durată determinată la ș(cid:13)anse de formare adecvate, pentru a le îmbunătăți competențele profesionale, dezvoltarea carierei ș(cid:13)i mobilitatea profesională. Informare ș(cid:13)i consultare (clauza 7) (1) Lucrătorii pe durată determinată trebuie luați în considerare în calcularea pragurilor deasupra cărora se pot constitui în întreprindere organisme reprezentative ale lucrătorilor, prevăzute în legislația internă ș(cid:13)i comunitară, după cum prevăd dispozițiile dreptului intern. (2) Modalitățile de aplicare a clauzei 7. 1 sunt definite de statele membre, după consultarea partenerilor sociali, ș(cid:13)i de partenerii sociali, în conformitate cu legislațiile, convențiile colective ș(cid:13)i practicile naționale, având în vedere clauza 4. 1. (3) Pe cât posibil, angajatorii trebuie să ia în considerare transmiterea de informații adecvate privind munca pe durată determinată în întreprindere organismelor reprezentative existente ale lucrătorilor. Dispoziții privind punerea în aplicare (clauza 8) (1) Statele membre ș(cid:13)i partenerii sociali pot menține sau introduce dispoziții mai favorabile decât cele prevăzute în prezentul acord. (2) Prezentul acord nu aduce atingere nici unei dispoziții comunitare speciale, în special dispozițiilor comunitare privind egalitatea de tratament sau ș(cid:13)ansele egale între femei ș(cid:13)i bărbați. (3) Aplicarea prezentului acord nu constituie un motiv real pentru reducerea nivelului general de protecție acordată lucrătorilor în domeniile reglementate de prezentul acord. (4) Prezentul acord nu aduce atingere dreptului partenerilor sociali de a încheia, la un nivel adecvat, inclusiv la cel european, acorduri care să adapteze ș(cid:13)i să completeze dispozițiile prezentului acord într-un mod care să țină seama de nevoile partenerilor sociali implicați. 134 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 05/vol. 5 (5) Prevenirea ș(cid:13)i soluționarea litigiilor ș(cid:13)i a plângerilor provenind din aplicarea prezentului acord se realizează în conformitate cu legislația, convențiile colective ș(cid:13)i practicile naționale. (6) Părțile semnatare revizuiesc prezentul acord după cinci ani de la data deciziei Consiliului, dacă acest lucru este solicitat de una dintre părțile semnatare ale prezentului acord. Fritz VERZETNITSCH Georges JACOBS Antonio CASTELLANO AUYANET Preș(cid:13)edinte CES Preș(cid:13)edinte UNICE Preș(cid:13)edinte CEEP Emilio GABAGLIO Dirk F. HUDIG Jytte FREDENSBORG Secretar General CES Secretar General UNICE Secretar General CEEP 18 martie 1999


title: 1999 m. birželio 28 d. Tarybos direktyva 1999/66/EB, nustatanti reikalavimus dėl etiketės ar kito pagal Tarybos direktyvą 98/56/EB tiekėjo išduodamo dokumento

eurovoc_concepts:
horticulture
labelling
plant health control
supervisory body
supplier
transport document

formats: html pdf print

text: 450 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/25 t. 31999L0066 L 164/76 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1999 6 30 TARYBOS DIREKTYVA 1999/66/EB 1999 m. birželio 28 d. nustatanti reikalavimus dėl etiketės ar kito pagal Tarybos direktyvą 98/56/EB tiekėjo išduodamo dokumento EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, v) individualus serijos, savaitės arba siuntos numeris; atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, vi) botaninis pavadinimas; liepos 20 d. Tarybos direktyvą atsižvelgdama į 1998 m. 98/56/EB dėl prekybos dekoratyvinių augalų dauginamąja medžiaga (1), ypač į jos 8 straipsnio 3 dalį, vii) veislės pavadinimas, jei yra. Šakniastiebiui – jo paskirties veislės pavadinimas; viii) augalų grupės pavadinimas, kur tai reikalinga; (1) (2) (3) kadangi etiketėje arba kituose dokumentuose turėtų būti nurodyta tiek oficialiai kontrolei, tiek augintojui būtina informacija; kadangi tuo atveju, kai prie dauginamosios medžiagos pridedamas augalo pasas, kurio reikalaujama remiantis Bendrijos tam tikromis sąlygomis šis pasas gali atstoti etiketę arba kitą tiekėjo parengtą dokumentą; augalų sveikatos sistema, kadangi šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Dekoratyvinių augalų dauginamosios medžiagos nuola- tinio komiteto nuomonę, ix) kiekis; x) importuojant iš trečiųjų šalių – pagal Direktyvos 98/56/EB 11 straipsnio 2 dalį – išauginusios šalies pavadinimas. 2. Kai prie dauginamosios medžiagos pridedamas Komisijos direktyvos 92/105/EEB (2) numatytas augalo pasas, toks augalo pasas gali, jei tiekėjas to nori, būti laikomas 1 dalyje nurodyta tiekėjo etikete arba dokumentu. Tačiau vis tiek turi būti pride- dama nuoroda „EB kokybė“ ir nurodoma oficiali institucija, kaip reikalaujama Direktyvoje 98/56/EB, ir veislės, šakniastiebio arba augalų grupės pavadinimas. Jei medžiaga importuojama iš trečiųjų šalių, pagal Direktyvos 98/56/EB 11 straipsnio 2 dalį taip pat turi būti pateiktas išauginusios šalies pavadinimas. Ši informacija gali būti pateikta tame pačiame dokumente, kaip ir augalų pasas, bet aiškiai atskirta. PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1 straipsnis 3 straipsnis Ši direktyva nustato reikalavimus dėl etiketės ar kito doku- mento, kurį išduoda dekoratyvinių augalų dauginamosios medžiagos tiekėjas, minimo Direktyvos 98/56/EB 8 straipsnyje. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję 1999 m. gruodžio 31 d. , įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai. 2 straipsnis Valstybės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skel- biant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės. 1. 1 straipsnyje minima tiekėjo etiketė arba dokumentas pagaminamas iš tinkamos, anksčiau nenaudotos medžiagos, ir išspausdinamas bent viena iš oficialių Bendrijos kalbų. Juose nurodoma tokia informacija: Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus. i) nuoroda „EB kokybė“; ii) EB valstybės narės kodas; 4 straipsnis iii) atsakinga oficiali institucija arba jos skiriamasis kodas; iv) registracijos numeris; Ši direktyva įsigalioja 20 dieną po jos paskelbimo Europos Bend- rijų oficialiajame leidinyje. (1) OL L 226, 1998 8 13, p. 16. (2) OL L 4, 1993 1 8, p. 22. 03/25 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 451 Ši direktyva skirta valstybėms narėms. 5 straipsnis Priimta Briuselyje, 1999 m. birželio 28 d. Komisijos vardu Franz FISCHLER Komisijos narys


title: Verordening (EG) nr. 1384/1999 van de Commissie van 28 juni 1999 tot vaststelling van de geraamde balans voor de voorziening van de Canarische Eilanden met producten van de sector van op basis van groenten en fruit verwerkte producten voor de periode van 1 juli 1999 tot en met 30 juni 2000

eurovoc_concepts:
Canary Islands
fruit product
supply balance sheet

text: 29. 6. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 163/5 VERORDENING (EG) Nr. 1384/1999 VAN DE COMMISSIE van 28 juni 1999 tot vaststelling van de geraamde balans voor de voorziening van de Canarische Eilanden met producten van de sector van op basis van groenten en fruit verwerkte producten voor de periode van 1 juli 1999 tot en met 30 juni 2000 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1601/92 van de Raad van 15 juni 1992 houdende specifieke maatregelen voor bepaalde landbouwproducten ten behoeve van de Cana- rische Eilanden (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2348/96 (2), en met name op artikel 3, lid 4, (1) (2) (3) Overwegende dat op grond van de artikelen 2 en 3 van Verordening (EEG) nr. 1601/92 voor de sector van op basis van groenten en fruit verwerkte producten de hoeveelheden moeten worden vastge- steld van een aantal in de specifieke voorzienings- balans opgenomen producten van de GN-codes 2007 99 en 2008, waarvoor bĳ invoer uit derde landen geen rechten worden geheven of waarvoor bĳ leveringen van herkomst uit de rest van de Gemeenschap steun wordt verleend; Overwegende dat de gemeenschappelĳke toepas- singsbepalingen van de regeling inzake de voorzie- ning van de Canarische Eilanden met bepaalde landbouwproducten zĳn vastgesteld bĳ Verorde- ning (EG) nr. 2790/94 van de Commissie (3), laat- stelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 825/98 (4); Overwegende dat in Verordening (EEG) nr. 1601/ 92 is bepaald dat de periode voor de toepassing van de voorzieningsregeling ingaat per 1 juli; dat de bepalingen van deze verordening daarom onmid- dellĳk in werking moeten treden; (4) Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatregelen in overeenstemming zĳn met het advies van het Comité van beheer voor op basis van groenten en fruit verwerkte producten, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor de toepassing van de artikelen 2 en 3 van 1. Verordening (EEG) nr. 1601/92 worden in de bĳlage de in het kader van de voorzieningsbalans geldende hoeveel- heden op basis van groenten en fruit verwerkte producten vastgesteld waarvoor bĳ invoer uit derde landen geen rechten worden geheven of waarvoor door de Gemeen- schap steun wordt verleend. 2. Voor de in deel II van de bĳlage opgenomen producten mag voor elk product de vastgestelde hoeveel- heid met maximaal 20 % worden overschreden voorzover de totale hoeveelheid niet wordt overschreden en met dien verstande dat de balans in de loop van het verkoop- seizoen kan worden herzien. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Zĳ is van toepassing met ingang van 1 juli 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 28 juni 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 173 van 27. 6. 1992, blz. 13. (2) PB L 320 van 11. 12. 1996, blz. 1. (3) PB L 296 van 17. 11. 1994, blz. 23. (4) PB L 117 van 21. 4. 1998, blz. 5. L 163/6 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 29. 6. 1999 BöLAGE Balans voor de voorziening van de Canarische Eilanden met producten van de sector van op basis van groenten en fruit verwerkte producten, voor de periode van 1 juli 1999 tot en met 30 juni 2000 GN-code Omschrĳving (in ton) Hoeveelheid Deel I 2007 99 Deel II 2008 2008 20 2008 30 2008 40 2008 50 2008 70 2008 80 2008 92 2008 99 Bereidingen, andere dan gehomogeniseerde, met andere vruchten dan citrusvruchten 6 000 (1) Vruchten en andere eetbare plantendelen, op andere wĳze bereid of verduurzaamd, ook indien met toegevoegde suiker, andere zoetstoffen of alcohol, elders genoemd noch elders onder begrepen: – ananas – citrusvruchten – peren – abrikozen – perziken – aardbeien – andere, mengsels, andere dan die bedoeld bĳ onderverdeling 2008 19, daaronder begrepen: – – mengsels – – andere dan palmharten en mengels 3 000 500 3 850 (2) 200 8 000 700 (3) 2 920 (4) 750 (1) Waarvan 1 000 ton voor de sector verwerking en/of verpakking. (2) Waarvan 2 250 ton voor de sector verwerking en/of verpakking. (3) Waarvan 600 ton voor de sector verwerking en/of verpakking. (4) Waarvan 670 ton voor de sector verwerking en/of verpakking. Totaal 19 920


title: Nõukogu direktiiv 1999/70/EÜ, 28. juuni 1999, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta

text: 368 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd 31999L0070 10. 7. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 175/43 NÕUKOGU DIREKTIIV 1999/70/EÜ, 28. juuni 1999, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artik- li 139 lõiget 2, võttes arvesse komisjoni ettepanekut ning arvestades, et: (1) (2) (3) (4) (5) (6) Amsterdami lepingu jõustumisest tulenevalt on Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud sotsiaalpoliitika pro- tokollile lisatud sotsiaalpoliitika kokkuleppe sätted võetud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklitesse 136–139; asutamislepingu artikli 139 lõike 2 kohaselt võivad töö- turu osapooled ühiselt taotleda, et ühenduse tasandil sõl- mitud kokkuleppeid rakendataks nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal; ühenduse töötajate sotsiaalsete põhiõiguste harta punkt 7 näeb muu hulgas ette, et siseturu väljakujundamine peab viima Euroopa Ühenduse töötajate elu- ja töötingimuste paranemisele. See peab tulenema nimetatud tingimuste sarnastamisest nende paranemise käigus, eelkõige tingi- muste puhul, mis on seotud töötamise erivormidega (v. a määramata ajaks sõlmitud töölepingud), näiteks täht- ajalised töölepingud, osaajatöö, ajutine töö ja hooajatöö; nõukogu ei ole suutnud teha otsust ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv, mis käsitleks teatavaid töösuhteid konku- rentsi moonutamise seisukohalt, (1) ega ettepaneku kohta võtta vastu direktiiv, mis käsitleks teatavaid töösuhteid töö- tingimuste seisukohalt (2); Essenis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu otsustes rõhutati vajadust võtta meetmeid, et suurendada majanduskasvu positiivset mõju tööhõivele, eelkõige paindliku töökorral- dusega viisil, mis vastaks nii töötajate soovidele kui ka kon- kurentsinõuetele; 1999. aasta tööhõivesuuniseid käsitlev nõukogu 9. veeb- ruari 1999. aasta resolutsioon kutsub kõigi tasandite töö- turu osapooli üles pidama läbirääkimisi sõlmimaks kokku- leppeid töökorralduse moderniseerimise kohta, kaasa arvatud paindlik tööajakorraldus, et muuta ettevõtted (1) EÜT C 224, 8. 9. 1990, lk 6 ja EÜT C 305, 5. 12. 1990, lk 8. (2) EÜT C 224, 8. 9. 1990, lk 4. (7) (8) (9) (10) (11) (12) (13) tulusaks ja konkurentsivõimeliseks ning saavutada vajalik tasakaal paindlikkuse ja turvalisuse vahel; sotsiaalpoliitika kokkuleppe artikli 3 lõike 2 kohaselt on komisjon konsulteerinud tööturu osapooltega ühenduse tegevuse võimaliku suuna üle seoses paindliku tööaja ja töötajate turvalisusega; leides pärast sellist konsulteerimist, et ühenduse tegevus on soovitav, konsulteeris komisjon veel kord tööturu osapool- tega vaadeldava ettepaneku sisu üle vastavalt kõnealuse kokkuleppe artikli 3 lõikele 3; tööandjate ja töövõtjate vahelised üldorganisatsioonid, Föderatsioon (UNICE), nimelt Euroopa Tööandjate Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskus ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon (ETUC), infor- meerisid 23. märtsi 1998. aasta ühises kirjas komisjoni oma soovist algatada kõnealuse kokkuleppe artiklis 4 ette- nähtud menetlus; nad palusid ühises kirjas komisjonilt kol- mekuulist lisaaega; komisjon täitis selle palve, pikendades läbirääkimiste tähtaega 30. märtsini 1999; (CEEP) nimetatud tööandjate ja töövõtjate vahelised üldorganisat- sioonid sõlmisid 18. märtsil 1999 raamkokkuleppe täht- ajalise töö kohta; nad edastasid komisjonile oma ühise palve rakendada raamkokkulepe nõukogu otsusega komis- joni ettepaneku põhjal vastavalt sotsiaalpoliitika kokku- leppe artikli 4 lõikele 2; oma 6. detsembri 1994. aasta resolutsioonis — resolut- sioon Euroopa Ühenduse sotsiaalpoliitika teatud aspektide kohta: panus ühenduse majanduslikku ja sotsiaalsesse lähe- nemisse — palus nõukogu tööturu osapooltel kasutada võimalust sõlmida kokkuleppeid, sest üldjuhul on tööturu osapooled sotsiaalsele tegelikkusele ja sotsiaalsetele prob- leemidele lähemal; 6. juunil 1997 sõlmitud osaajatööd käsitleva raamkokku- leppe preambulis tegid allakirjutanud teatavaks oma soovi kaaluda vajadust muude paindliku töötamise vorme käsit- levate analoogiliste kokkulepete järele; tööturu osapooled tahtsid pöörata eritähelepanu tähtajali- sele tööle, märkides samas, et nende soov on kaaluda vaja- dust tööjõudu vahendava asutuse kaudu tehtavat tööd käsitleva analoogilise kokkuleppe järele; 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 369 (14) (15) (16) (17) (18) allakirjutanud on soovinud sõlmida raamkokkuleppe täht- ajalise töö kohta, milles fikseeritaks tähtajaliste töölepin- gute ja töösuhete üldpõhimõtted ja miinimumnõuded; nad on näidanud üles soovi parandada tähtajalise töö kvalitee- ti, tagades mittediskrimineerimise põhimõtte kohaldami- se, ning luua raamistik, et vältida kuritarvitusi, mis võiksid tuleneda järjestikuste tähtajaliste töölepingute või töösu- hete kasutamisest; raamkokkuleppe rakendamiseks kohane õigusakt on direk- tiiv asutamislepingu artikli 249 tähenduses; see on liikmes- riikidele siduv saavutatava tulemuse seisukohalt, jättes nende valida vormi ja meetodid; asutamislepingu artiklis 5 ettenähtud subsidiaarsus- ja pro- portsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei suuda liikmesriigid käesoleva direktiivi eesmärke täielikult saavutada ning see- tõttu võib neid paremini saavutada ühenduse tasandil; käesolev direktiiv piirdub nimetatud eesmärkide saavuta- miseks nõutava miinimumiga ega lähe nende saavutami- seks vajalikust kaugemale; raamkokkuleppes kasutatud mõistete puhul, mida seal ei ole konkreetselt määratletud, lubab direktiiv liikmesriiki- del need määratleda kooskõlas siseriikliku õiguse või prak- tikaga, nagu seda tehakse samalaadseid mõisteid kasutavate muude sotsiaalvaldkonda käsitlevate direktiivide puhul, tingimusel et kõnealused määratlused järgivad raamkokku- leppe sisu; komisjon on koostanud ettepaneku direktiivi kohta vasta- valt oma 14. detsembri 1993. aasta teatisele sotsiaalpolii- tika kokkuleppe kohaldamise kohta ja 20. mai 1998. aasta teatisele sotsiaalse dialoogi kohandamise ja edendamise kohta ühenduse tasandil, võttes arvesse kokkuleppepoolte esindajastaatust, nende volitusi ja raamkokkuleppe iga klausli seaduslikkust; kokkuleppepooltel ühiselt on piisav esindajastaatus; (19) komisjon informeeris vastavalt komisjoni teatisele sotsiaal- poliitika protokolli rakendamise kohta Euroopa Parlamenti ning majandus- ja sotsiaalkomiteed, saates neile kokku- leppe teksti, millele lisati ettepanek direktiivi kohta ja sel- gitav märgukiri; (20) Euroopa Parlament võttis 6. mail 1999 vastu resolutsiooni tööturu osapoolte vahelise raamkokkuleppe kohta; (21) raamkokkuleppe rakendamine aitab kaasa asutamislepingu artikli 136 eesmärkide saavutamisele, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Käesoleva direktiivi eesmärk on jõustada tööandjate ja töövõtjate vaheliste üldorganisatsioonide (ETUC, UNICE ja CEEP) vahel 18. märtsil 1999 sõlmitud tähtajaliste töölepingute kohta, mis on direktiivile lisatud. raamkokkulepe Artikkel 2 Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud normid 10. juuliks 2001 või tagavad, et hiljemalt sel kuupäeval on tööturu osapooled kehtestanud vajalikud meetmed kokkuleppe teel, kusjuures liikmesriigid peavad võtma vajalikud meetmed, et tööturu osapooled saaksid igal ajal tagada käesolevas direktiivis ettenähtud tulemuste saavutamise. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. saada võivad Liikmesriigid osapooltega konsulteerimist aastase lisaaja, kui see on vajalik eriliste raskuste tõttu või rakendamiseks kollektiivlepingu abil. Nad teatavad sellistest asjaoludest viivitamata komisjonile. tööturu pärast Kui liikmesriigid võtavad esimeses lõigus nimetatud normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. Direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval. Artikkel 3 Direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Artikkel 4 Luxembourg, 28. juuni 1999 Nõukogu nimel eesistuja M. NAUMANN 370 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd EUROOPA AMETIÜHINGUTE KONFÖDERATSIOONI (ETUC), EUROOPA TÖÖANDJATE FÖDERATSIOONI (UNICE) JA EUROOPA RIIGIOSALUSEGA ETTEVÕTETE KESKUSE (CEEP) LISA Preambul raamkokkulepe tähtajalise töö kohta Käesolev raamkokkulepe näitab, milline osa võib tööturu osapooltel olla Euroopa tööhõivestrateegias, mis lepiti kokku 1997. aasta Luxembourgi erakorralisel tippkohtumisel, ning on osaajatöö raamkokkuleppe järel täiendav panus parema tasakaalu saavutamiseks paindliku tööaja ja töötajate turvalisuse vahel. Käesoleva kokkuleppe pooled tunnistavad, et määramata tähtajaga töölepingud on praegu ja tulevikus üldine töö- suhte vorm tööandjate ja töötajate vahel. Samuti tunnistavad nad, et teatavatel juhtudel vastavad tähtajalised tööle- pingud nii tööandjate kui ka töötajate vajadustele. Käesolevas kokkuleppes määratakse kindlaks tähtajalise töö üldpõhimõtted ja miinimumnõuded, tunnistades, et nende üksikasjalikul rakendamisel tuleb arvestada konkreetse riigi, sektori ja hooaja erijooni. Kokkulepe näitab töö- turu osapoolte soovi luua üldraamistik, et tagada tähtajaliste töötajate võrdne kohtlemine, kaitstes neid diskriminee- rimise eest, ja kasutada tähtajalisi töölepinguid tööandjatele ja töötajatele vastuvõetaval alusel. Käesolevat kokkulepet kohaldatakse tähtajaliste töötajate suhtes, välja arvatud need, kelle on andnud ettevõtte käsu- tusse ajutist tööjõudu vahendav asutus. Pooled soovivad kaaluda vajadust tööjõudu vahendava asutuse kaudu tehta- vat tööd käsitleva kokkuleppe järele. Kokkulepe käsitleb tähtajaliste töötajate töötingimusi, tunnistades, et riikliku sotsiaalkindlustuse küsimused on liik- mesriikide otsustada. Sellega seoses märgivad tööturu osapooled ära 1996. aastal Dublinis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu tööhõivedeklaratsiooni, milles muu hulgas rõhutati vajadust arendada tööhõivet paremini tagavaid sotsi- aalkindlustussüsteeme, arendades sotsiaalkaitsesüsteeme, mis suudavad kohaneda uute töötamisviisidega ning paku- vad piisavat kaitset sellise tööga hõivatutele. Käesoleva kokkuleppe pooled rõhutavad veel kord 1997. aasta osaaja- töö kokkuleppes väljendatud seisukohta, et liikmesriigid peaksid nimetatud deklaratsiooni viivitamata jõustama. Peale selle tunnistatakse, et kutsealaste sotsiaalkaitsesüsteemide uuendused on vajalikud nende kohandamiseks prae- guste tingimustega ning eelkõige õiguste üleandmise võimaldamiseks. ETUC, UNICE ja CEEP paluvad komisjonil esitada käesolev kokkulepe nõukogule, et nõukogu teeks otsuse, millega muudetakse kokkuleppe nõudmised siduvaks liikmesriikidele, kes on alla kirjutanud sotsiaalpoliitika kokkuleppele, mis on lisatud Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud protokollile (nr 14) sotsiaalpoliitika kohta. Käesoleva kokkuleppe pooled paluvad komisjoni, et komisjon oma ettepanekus rakendada kokkulepe nõuaks liik- mesriikidelt, et nad võtaksid kahe aasta jooksul pärast nõukogu otsuse tegemist vastu selle otsuse järgimiseks vaja- likud normid või tagaksid, (1) et tööturu osapooled kehtestaksid nimetatud tähtaja lõpuks vajalikud meetmed kok- kuleppe teel. Liikmesriigid võivad selle sätte rakendamiseks saada pärast tööturu osapooltega konsulteerimist aastase lisaaja, kui see on vajalik eriliste raskuste tõttu või rakendamiseks kollektiivlepingu abil. Käesoleva kokkuleppe pooled taotlevad, et enne kokkuleppe järgimiseks liikmesriikides õigus- või haldusmeetmete võtmist konsulteeritaks tööturu osapooltega. Käesoleva kokkuleppe pooled taotlevad, et kokkuleppe Euroopa tasandil tõlgendamisega seotud küsimused tuleks kõigepealt suunata arvamuse saamiseks komisjonile, ilma et eelöeldu piiraks siseriiklike kohtute või Euroopa Kohtu pädevust. Üldkaalutlused 1. Võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud sotsiaalpoliitikat käsitlevale protokollile (nr 14) lisa- tud sotsiaalpoliitika kokkulepet, eriti selle artikli 3 lõiget 4 ja artikli 4 lõiget 2, ning arvestades, et: 2. sotsiaalpoliitika kokkuleppe artikli 4 lõige 2 näeb ette, et ühenduse tasandil sõlmitud kokkuleppeid võib alla- kirjutanute ühisel taotlusel rakendada nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal; (1) Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud sotsiaalpoliitikat käsitlevale protokollile (nr 14) lisatud sotsiaalpoliitika kokku- leppe artikli 2 lõike 4 tähenduses. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 371 3. 4. 5. komisjon teatas tööaja paindlikkust ja töötajate turvalisust käsitlevas teises nõuandedokumendis oma kavatsu- sest teha ettepanek siduva ühenduse meetme vastuvõtmiseks; arvamuses osaajatööd käsitleva direktiivi ettepaneku kohta kutsus parlament komisjoni viivitamata esitama ette- panekuid direktiivide kohta, mis käsitleksid muid paindliku töötamise vorme, näiteks tähtajalist töötamist ja tööjõudu vahendava asutuse kaudu tehtavat tööd; Luxembourgi erakorralisel tippkohtumisel vastuvõetud otsustes kutsus Euroopa Ülemkogu tööturu osapooli pidama läbirääkimisi sõlmimaks kokkuleppeid “töökorralduse moderniseerimise kohta, kaasa arvatud paindlik tööaja korraldus, et muuta ettevõtted tulusaks ja konkurentsivõimeliseks ning saavutada vajalik tasakaal paind- likkuse ja turvalisuse vahel”; 6. määramata tähtajaga töölepingud on üldine töösuhte vorm ning need aitavad kaasa töötajate elukvaliteedi ja töö tulemuslikkuse paranemisele; 7. objektiivsetele alustele tuginevate tähtajaliste töölepingute kasutamine aitab vältida kuritarvitusi; 8. teatavate sektorite, kutse- ja tegevusalade puhul on tähtajalised töölepingud tüüpiline töötamise vorm ning või- vad sobida nii tööandjatele kui ka töötajatele; 9. üle poole tähtajalistest töötajatest Euroopa Liidus on naised ning seega saab käesolev kokkulepe aidata kaasa naiste ja meeste võrdsete võimaluste edendamisele; 10. 11. käesoleva kokkuleppe kohaselt tuleks selle üldpõhimõtete, miinimumnõuete ja sätete kohaldamise kord keh- testada liikmesriikidel ja tööturu osapooltel, et arvestada iga liikmesriigi olukorda ning konkreetsete sektorite ja ametite erijooni, kaasa arvatud hooajalise tegevuse puhul; käesolev kokkulepe arvestab vajadust parandada sotsiaalpoliitika nõudeid, suurendada ühenduse majanduse konkurentsivõimet ning vältida haldus-, finants- ja juriidiliste piirangute rakendamist viisil, mis takistaks väi- keste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja arengut; 12. tööturu osapoolte asend võimaldab kõige paremini leida lahendusi, mis vastavad nii tööandjate kui ka tööta- jate vajadustele, seetõttu on neile antud käesoleva kokkuleppe rakendamisel ja kohaldamisel eriline osa, ON ALLAKIRJUTANUD KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Eesmärk (klausel 1) Käesoleva raamkokkuleppe eesmärk on: a) parandada tähtajalise töötamise kvaliteeti, tagades mittediskrimineerimise põhimõtte kohaldamise; b) luua raamistik, et vältida kuritarvitusi, mis võiksid tuleneda järjestikuste tähtajaliste töölepingute või töösuhete kasutamisest. Reguleerimisala (klausel 2) 1. Kokkulepet kohaldatakse tähtajaliste töötajate suhtes, kellel on tööleping või töösuhe, nagu see on määratletud liikmesriigi seadustes, kollektiivlepingutes või praktikas. 2. Liikmesriigid, olles konsulteerinud tööturu osapooltega, ja/või tööturu osapooled võivad ette näha, et käesolevat kokkulepet ei kohaldata: a) esialgse kutseõppega seotud tööpraktika ja töö käigus toimuva väljaõppe suhtes; b) töölepingute ja töösuhete suhtes, mis on sõlmitud erilise riikliku või riigi toetatava kutseõppe-, integreerumis- ja ümberõppeprogrammi raames. Mõisted (klausel 3) 1. Käesolevas kokkuleppes tähendab “tähtajaline töötaja” isikut, kellel on vahetult tööandja ja töötaja vahel sõlmi- tud tööleping või töösuhe, milles töölepingu või töösuhte lõpp on määratud objektiivsete tingimustega, milleks võib olla konkreetse kuupäeva saabumine, konkreetse ülesande lõpetamine või konkreetse sündmuse toimumine. 2. Käesolevas kokkuleppes tähendab “võrreldav alatine töötaja” töötajat, kellel on samas asutuses määramata täht- ajaga tööleping või töösuhe, mis on sõlmitud sama või samalaadse töö või tegevuse kohta, võttes arvesse erialast ettevalmistust ja oskusi. Kui samas asutuses ei ole võrreldavat alatist töötajat, tehakse võrdlus kehtiva kollektiivlepingu alusel või kollek- tiivlepingu puudumise korral vastavalt riigi seadustele, kollektiivlepingule või praktikale. 372 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd Mittediskrimineerimise põhimõte (klausel 4) 1. Töötingimuste osas ei kohelda tähtajalisi töötajaid vähem soodsalt kui võrreldavaid alatisi töötajaid seetõttu, et neil on tähtajaline tööleping või töösuhe, välja arvatud juhtudel, kui erinevaks kohtlemiseks on objektiivsed põh- jused. 2. Kui see on asjakohane, kohaldatakse pro rata temporis põhimõtet. 3. Käesoleva klausli kohaldamise korra määravad liikmesriigid, olles konsulteerinud tööturu osapooltega, ja/või töö- turu osapooled, pidades silmas ühenduse ja siseriiklikku õigust, kollektiivlepinguid ja praktikat. 4. Eriliste töötingimustega seotud teenistusaega käsitlevad nõuded on tähtajaliste töötajate ja alatiste töötajate jaoks ühesugused, välja arvatud juhul, kui eri pikkusega teenistusaega käsitlevatel nõuetel on objektiivsed põhjused. Meetmed kuritarvituste vältimiseks (klausel 5) 1. Järjestikuste tähtajaliste töölepingute või töösuhete kasutamise võimaliku kuritarvitamise vältimiseks kehtesta- vad liikmesriigid, olles kooskõlas siseriikliku õiguse, kollektiivlepingute või praktikaga konsulteerinud tööturu osapooltega, ja/või tööturu osapooled konkreetsete sektorite ja/või töötajakategooriate vajadusi arvestades ühe või mitu järgmistest meetmetest, juhul kui kuritarvituste vältimiseks puuduvad samaväärsed juriidilised meet- med: a) objektiivsed alused, mis õigustaksid selliste töölepingute või töösuhete uuendamist; b) järjestikuste tähtajaliste töölepingute või töösuhete maksimaalne kogukestus; c) selliste töölepingute või töösuhete uuendamiste arv. 2. Liikmesriigid, olles konsulteerinud tööturu osapooltega, ja/või tööturu osapooled määravad vajaduse korral kind- laks, millistel tingimustel tähtajalisi töölepinguid või töösuhteid: a) loetakse järjestikusteks; b) loetakse määramata tähtajaga töölepinguteks või töösuheteks. Informeerimine ja töökoha saamise võimalused (klausel 6) 1. Tööandjad informeerivad tähtajalisi töötajaid vabadest kohtadest ettevõttes või asutuses tagamaks, et neil oleksid samasugused võimalused kui teistel töötajatel kindlustada endale alatine töökoht. Sellist informatsiooni võidakse anda ettevõttes või asutuses üldise kuulutuse väljapanemisega sobivas kohas. 2. Tööandjad peaksid võimaluse korral soodustama tähtajaliste töötajate võimalusi osaleda koolitusel, mis suuren- daks nende oskusi, karjäärivõimalusi ja kutsealast liikuvust. Informeerimine ja konsulteerimine (klausel 7) 1. Kui arvutatakse siseriiklike seaduste kohaselt nõutavat töötajate arvu, millest alates võib ettevõttes moodustada siseriikliku ja ühenduse õigusega ettenähtud töötajate esindusorganisatsioone, võetakse arvesse ka tähtajalisi töö- tajaid. 2. Klausli 7 lõike 1 kohaldamise korra määravad liikmesriigid, olles konsulteerinud tööturu osapooltega, ja/või töö- turu osapooled vastavalt ühenduse ja siseriiklikule õigusele, kollektiivlepingutele ja praktikale ning pidades sil- mas klausli 4 lõiget 1. 3. Võimaluse korral peaksid tööandjad kaaluma töötajate esindusorganitele asjakohase informatsiooni andmist täh- tajalise töötamise kohta ettevõttes. Rakendussätted (klausel 8) 1. Liikmesriigid ja/või tööturu osapooled võivad säilitada või kehtestada töötajatele käesoleva kokkuleppe sätetest soodsamad sätted. 2. Käesolev kokkulepe ei piira konkreetsemate ühenduse sätete kohaldamist, eelkõige meeste ja naiste võrdset koht- lemist või võrdseid võimalusi käsitlevate sätete kohaldamist. 3. Käesoleva kokkuleppe rakendamine ei õigusta töötajate üldise kaitstuse taseme alandamist kokkuleppega regu- leeritavas valdkonnas. 4. Käesolev kokkulepe ei piira tööturu osapoolte õigust sõlmida asjakohasel tasandil, kaasa arvatud Euroopa tasand, kokkuleppeid, mis kohandavad ja/või täiendavad käesoleva kokkuleppe sätteid viisil, mis võtab arvesse asja- omaste tööturu osapoolte erivajadusi. 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 373 5. Käesoleva kokkuleppe kohaldamisest tulenevad vaidlused ja kaebused lahendatakse kooskõlas siseriikliku õiguse, kollektiivlepingute ja praktikaga. 6. Kui mõni kokkuleppe pooltest seda taotleb, vaatavad allakirjutanud kokkuleppe kohaldamise läbi viie aasta möö- dumisel nõukogu otsuse kuupäevast. Fritz VERZETNITSCH Georges JACOBS Antonio CASTELLANO AUYANET ETUCi president UNICE president CEEPi president Emilio GABAGLIO ETUCi peasekretär Dirk F. HUDIG UNICE peasekretär Jytte FREDENSBORG CEEPi peasekretär 18. märts 1999


title: 1999/424/YUTP: Neuvoston päätös, tehty 28 päivänä kesäkuuta 1999, Jugoslavian liittotasavaltaa koskevista rajoittavista lisätoimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 1999/318/YUTP täytänöönpanosta tehdyn neuvoston päätöksen 1999/357/YUTP muttamisesta

eurovoc_concepts:
EU visa policy
Serbia
Yugoslavia
international sanctions
international security
restriction of liberty

text: L 163/86 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 6. 1999 NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 28 päivänä kesäkuuta 1999, Jugoslavian liittotasavaltaa koskevista rajoittavista lisätoimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 1999/318/YUTP täytänöönpanosta tehdyn neuvoston päätöksen 1999/357/YUTP muttamisesta (1999/424/YUTP) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon neuvoston 10 päivänä toukokuuta 1999 hyväksymän yhteisen kannan 1999/318/ YUTP (1) Jugoslavian liittotasavaltaa koskevista rajoittavista lisätoimenpiteistä sekä kyseisen yhteisen kannan täytäntöönpanoa koskevan päätöksen 1999/319/YUTP (2), sekä katsoo, että päätöksen 1999/357/YUTP 1 artiklassa oleva luettelo on saatettava ajan tasalle yhteisen kannan 1999/318/YUTP 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: Korvataan päätöksen 1999/357/YUTP 1 artikla seuraavasti: ”1 artikla 1 artikla Henkilöt, joihin yhteisen kannan 99/318/YUTP 1 artiklassa tarkoitettua maahantulokieltoa sovelletaan, ovat: Milosevic Slobodan Jugoslavian liittotasavallan presidentti Milosevicin perhe Gajic-Milosevic Milica Markovic Mirjana Milosevic Borislav Milosevic Marija Milosevic Marko miniä vaimo veli tytär poika Jugoslavian liittotasavallan hallitus Antic Bozidar Bogdanovic Radmilo Bozovic Srdja Bulatovic Momir Bulatovic Pavle Djeric Velizar Dragas Mirjana Drobnjakovic Dejan Etinski Rodoljub Filipovic Rade Jevtic Milan, kenraalimajuri Jovanovic Zivadin Kikic Zoran varaministeri, ulkomaankauppaministeriö liittoparlamentin turvallisuuskomitean johtaja tasavaltojen liittokamarin puhemies pääministeri puolustusministeri urheiluministeri varaministeri, työ-, terveys- ja sosiaaliturvaministeriö liikenneministeri lainopillinen pääneuvonantaja, ulkoasiainministeriö talousministeri hallintopäällikkö, puolustusministeriö ulkoasiainministeri Eurooppa-asioiden osaston johtaja, ulkoasiainministeriö (1) EYVL L 123, 13. 5. 1999, s. 1. (2) EYVL L 140, 3. 6. 1999, s. 1. 29. 6. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 163/87 Knezevic Zoran Korac Maksim Kostic Yugoslav Kovac Miodrag Kutlesic Vladan Latinovic Dusan Lilic Zoran Markicevic Slavenko Markovic Dragan Markovic Milisav Matic Goran Minic Miomir Minic Radonja Novakovic Zoran Ognjanovic Vuk Radojevic Dojcilo Sainovic Nikola Savoric Margit Sipovac Nedeljko Siradovic Djordje Sokolovic Zoran Stevanovic Aco Velickovic Ljubisa, kenraali- eversti Vucinic Drago Vujovic Nebojsa Vukovic Borislav Vuksanovic Danilo Zebic Jovan Zelenovic Jagos Serbian hallitus Andjelkovic Zoran Babic Slobodan Babovic Jovan Blazic Branislav Bojic Milovan Cerovic Slobodan Cosic Zivota Curcic Nikola Djogo-Antonovic Dusanka Djordjevic Vlastimir, kenraalierversti Drobnjak Bosko Gojkovic Maja Haliti Bajram Ivkovic Branislav Jankovic Dragoljub Karic Bogoljub oikeusministeri apulaisministeri, työ-, terveys- ja sosiaaliturvaministeriö salkuton ministeri työ-, terveys- ja sosiaaliturvaministeri varapääministeri varaministeri, oikeusministeriö varapääministeri varaministeri, televiestintäministeriö salkuton ministeri varaministeri, sisäasiainministeriö salkuton ministeri kansalaisten liittokamarin puhemies varaministeri varaministeri, ulkoasiainministeriö salkuton ministeri televiestintäministeri varapääministeri salkuton ministeri maatalousministeri kauppa- ja matkailuministeri sisäasiainministeri varaministeri, televiestintäministeriö varapuolustusministeri varaministeri, valtiovarainministeriö ulkoasiainministeriön puhemies ulkomaankauppaministeri varapääministeri varapääministeri kehitys-, tiede- ja ympäristöministeri Kosovon väliaikaisen toimeenpanevan neuvoston puheenjoh- taja varapresidentti maatalousministeri ympäristöministeri varapääministeri matkailuministeri kaivosministeri varaministeri, sisäasiainministeriö apulaistiedotusministeri varaministeri, sisäasiainministeriö Kosovon väliaikaisen toimeenpanevan neuvoston jäsen salkuton ministeri Kosovon väliaikaisen toimeenpanevan neuvoston jäsen tiede- ja teknologiaministeri oikeusministeri salkuton ministeri L 163/88 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 6. 1999 Karlicic Miljkan apulaistiedotusministeri Kocovic Dragoljub nuoriso- ja urheiluministeri Kovacevic Dejan Krasic Zoran Lazic Djura Marjanovic Mirko Markovic Radomir Markovic Ratko Milacic Borislav rakennusministeri kauppaministeri salkuton ministeri pääministeri varaministeri, sisäasiainministeriö varapääministeri valtiovarainministeri Milenkovic Tomislav työministeri Milicevic Leposava terveysministeri Milutinovic Milan presidentti Mircic Miroslav ulkomailla asuvat serbit Misic Stojan, kenraalimajuri varaministeri, sisäasiainministeriö Mitrovic Luka Momcilov Paja teollisuusministeriö salkuton ministeri Nedeljkovic Miroslav perheasiainministeri Nikolic Tomislav Perosevic Bosko Poplazic Gordana Popovic Miodrag varapääministeri Vojvodinan toimeenpanevan neuvoston puheenjohtaja paikallishallintoministeri apulaistiedotusministeri Radovanovic Milovan uskontoministeri Ristivojevic Dragisa yleisestä turvallisuudesta vastaavan yksikön apulaispäällikkö Sabovic Gulbehar Kosovon väliaikaisen toimeenpanevan neuvoston jäsen Sedlak Ivan Seselj Vojislav salkuton ministeri varapääministeri Simatovic Frenki valtion turvallisuudesta vastaavien erikoisjoukkojen päällikkö Simic Zeljko kulttuuriministeri Smiljanovic Zivorad Stevanovic Obrad Vojvodinan parlamentin puhemies varaministeri, sisäasiainministeriö Stojiljkovic Vlajko sisäasiainministeri Tabakovic Jorgovanka yksityistämisministeri Todorovic Drago liikenne- ja tietoliikenneministeri Todorovic Jovo Tomic Dragan Tomic Dragomir opetusministeri varapääministeri varapääministeri Tomovic Slobodan salkuton ministeri Vajt Ibro Kosovon väliaikaisen toimeenpanevan neuvoston jäsen Vasiljevic Cedomir salkuton ministeri Veljko Odalovic Visic Radmila Kosovon hallinnollisen alueen (Ogrug) apulaispäällikkö varatiedotusministeri Vucic Aleksandar tiedotusministeri Zekovic Petar, kenraalimajuri varaministeri, sisäasiainministeriö Zivkovic Vojislav Kosovon väliaikaisen toimeenpanevan neuvoston jäsen 29. 6. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 163/89 Sotilashenkilöt Antanasijevic, majuri 3. armeijan 57. taisteluryhmäpataljoonan komentaja Antonic, eversti 3. armeijan 52. Pristinan armeijakunnan varakomentaja Arsenovic Konstantin, kenraa- lieverstiluutnantti yleisesikunta (Jugoslavian armeija), logistiikkapäällikkö Cirkovic Mladen, eversti 3. armeijan 15. panssariprikaatin komentaja Cvetic Lubinko Davidovic Grujica Kosovon apulaisturvallisuuspäällikkö Uzicen armeijakunnan komentaja Delic Bozidar, eversti 3. armeijan 549. moottoroidun prikaatin komentaja Dimcevski Dragutin, majuri 3. armeijan upseeri Djakovic Milan, eversti 3. armeijan upseeri Djakovic Milorad, eversti 3. armeijan 52. Pristinan armeijakunta Djokic Dejan, kapteeni 3. armeijan upseeri Djosan, eversti Djudic, eversti 3. armeijan 52. kevyen ilmapuolustusprikaatin komentaja 3. armeijan 354. jalkaväkiprikaatin komentaja Djurkovic Ljubinko, eversti- luutnantti Ojdanic Dragoljub, kenraali- eversti Farkas Geza, kenraalieversti- luutnantti 3. armeijan upseeri yleisesikuntapäällikkö (Jugoslavian armeija) tiedustelu- ja turvallisuusosaston päällikkö, yleisesikunta Filic Bozidar, everstiluutnantti MUP, Kosovon asioiden puhemies Gajic, eversti strategisen tiedustelu- ja turvallisuusosaston päällikkö, yleisesikunta Gajic David Kosovon turvallisuuspäällikkö Gregar Mihajlo, eversti 3. armeijan upseeri Grjkovic Milos, kenraalimajuri sotilasylioikeuden presidentti Gusic Miroljub Jelic Kisman, eversti 3. armeijan sotilastuomioistuimen tuomari 3. armeijan 243. mekanisoidun prikaatin komentaja Jovic Radomir, majuri 3. armeijan 55. taisteluryhmäpataljoonan komentaja Krga Bogdan, kenraalimajuri tiedusteluosaston toisen yksikön päällikkö, yleisesikunta Lazarevic Vladimir, kenraali- majuri 3. armeijan 52. Pristinan armeijakunnan komentaja Loncar Dusan, kenraalimajuri Jugoslavian liittotasavallan Etyj-suhteista vastaavan komission Lukic, eversti Manic, eversti puheenjohtaja 72. erikoisjoukkoprikaatin komentaja 3. armeijan 125. moottoroidun prikaatin esikuntapäällikkö Marjanovic Radomir, kenraa- lieversti varayleisesikuntapäällikkö Mihaijlovic Bratislav, kapteeni 3. armeijan upseeri Miladinovic Radenko 3. armeijan sotilastuomioistuimen tuomari Milojevic Vukatin, eversti 3. armeijan sotilastuomioistuimen tuomari Milosavljevic Milivoje, kapteeni I lk Prizrenin paikalliskomentaja Novakovic Milivoje, eversti tiedotusyksikön päällikkö, yleisesikunta Obradovic Milorad, kenraali- everstiluutnantti 2. armeijan komentaja Obrencevic, kenraalimajuri sotilassyyttäjänviraston päällikkö L 163/90 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 6. 1999 Panic Dragoljub, kenraalima- juri maavoimien virkaa tekevä apulaisyleisesikuntapäällikkö, yleisesikunta Pavkovic Nebojsa, kenraali 3. armeijan komentaja Radjenovic Stevan, kapteeni Lipljanen poliisipäällikkö Radosavljevic Stanimir, eversti Rakocevic Aleksandar, kenraali sotilassyyttäjä, Niš Jugoslavian armeijan tiedotuspalvelun päällikkö Ristic Miroljub MUP, Kosovska Mitrovica Samardzic Dusan, kenraali- eversti sotilaallisen valmiuden tarkastusosaston päällikkö, yleisesi- kunta Savovic Milorad, everstiluut- nantti Simic Miodrag, kenraalieversti- luutnantti 2. armeijan sotilastuomioistuimen puheenjohtaja 3. armeijan esikuntapäällikkö / Niš Susic Slavoljub, kenraalieversti presidentinkanslian sotilasosaston päällikkö Slivcanin Dusko, kapteeni I lk 3. armeijan upseeri Smiljanic everstiluutnantti Spasoje, kenraali- ilma- ja ilmapuolustusvoimien komentaja Sorak Goran, majuri 3. armeijan 53. taisteluryhmäpataljoonan komentaja Stankovic Ivica, kapteeni I lk 3. armeijan upseeri Stefanovic, eversti 3. armeijan 52. tykistöprikaatin komentaja Stefanovic Radojko, eversti Gnjilanen paikalliskomentaja Stojanovic Momir, everstiluut- nantti valtion turvallisuuspalvelun päällikkö, Pristina Stojimirovic, kenraalimajuri 3. armeijan esikuntapäällikkö, esikunta Stojinovic Ljubisa, kenraalima- juri erikoisyksiköiden komentaja Todorov, everstiluutnantti 63. laskuvarjoprikaatin komentaja Tomic, everstiluutnantti 3. armeijan 211. panssariprikaatin komentaja Trajkovic Sinisa, eversti 3. armeijan 15. panssariprikaatin esikuntapäällikkö Trkulja, eversti erikoisyksiköiden komentaja Velickovic Ljubisa, kenraali- everstiluutnantti ilma- ja ilmapuolustusvoimien virkaa tekevä yleisesikunta- päällikkö, yleisesikunta Zdravkovic Srba, eversti 3. armeijan 243. moottoroidun prikaatin komentaja Zec Milan, vara-amiraali laivaston komentaja Zirojevic Zeljko, kapteeni I lk 3. armeijan Pristinan armeijakunnan lehdistöupseeri Zivanovic Radojko, eversti 3. armeijan 125. moottoroidun prikaatin komentaja Hallitusta lähellä olevia henkilöitä, joiden toiminta tukee presidentti Milosevicia Acimovic Slobodan apulaisjohtaja, Beogradska Bank Andjelkovic Stanislav Suva Rekan kaupunginjohtaja Antic Dragan Beko Milan pääjohtaja, ’Politika A. D. ’ johtaja, ’Zastava’ Bogdanovic Aleksandar Metropol-lehdistökeskuksen johtaja Bozic Ljubinko Lipljanen kaupunginjohtaja Bozovic Radoman toimitusjohtaja, Genex 29. 6. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 163/91 Buba-Morina Bratislava Jugoslavian vasemmistopuolueiden liitto, Serbian pakolaisval- tuutettu, Jugoslavian naisten liiton johtaja, oikeudenkäynnin kantaja 7. marraskuuta 1998 Budimirovic Dobrivoje pääjohtaja, ’Srbijasuma’ Cekovic Jova Cicak Zoran SPDR:n virkailija pääjohtajan erityisneuvonantaja, Beogradska Bank Dabisljevic Sveta Klinan kaupunginjohtaja Dacic Ivica Serbian sosialistipuolue, tiedottaja Damjanovic Jevrem päätoimittaja, ’Illustrovana Politika’ Danilovic Blagoje Djedovic Gavrilo Djolic Gvozdan Djonovic Ivko Djordjevic Ljubisa Djordjevic Zivorad Djurkovic Milivoje Dobic Alexander Doknic Slobodan Djolic Gvozdan Dragan Tomic Dragas Branko Dragisic Stevo Fodor Oskar Gajevic Gorica Govedarica Balsa Ivancevic Sladjana Ivic Zivorad Jablanovic Dragan Jakovlevic Dusica Jaksic Milorad Jovanovic Natasa Jovanovic Zivotije Jovanovic Zoran Kalicanin Selimir Karic Dragomir Karic Milenka Karic Sreten Karic Zoran Kertes Mihail Serbian ylioikeuden tuomari Jugoslavian keskuspankin ulkoasiain ylijohtaja Serbian sosialistipuolueen paikallisjohtaja, Alexsandrovac pääjohtaja ’Takovo’ johtaja, Commercial Bank vasemmistopuolueiden Jugoslavian päivälehti ’Borba’ Decanin kaupunginjohtaja virkailija, Beogradska Bank Vucitrnin kaupunginjohtaja liitto, päätoimittaja, Serbian sosialistupuolueen paikallisjohtaja, Aleksandrovac Jugopetrolin johtaja (ja Serbian parlamentin puhemies) päätoimitusjohtaja, Beogradska Bank Serbian radikaalipuolue Serbian sosialistipuolueen toimeenpanevan neuvoston jäsen Serbian sosialistipuolue, pääsihteeri Serbian ylioikeuden presidentti markkinointijohtaja, Serbian radio- ja televisioyhtiö (PGP RTS) Serbian sosialistipuolueen varapuheenjohtaja Leposavicin kaupunginjohtaja luottojohtaja, Beogradska Bank pääjohtaja ’PTT Srbije’ Serbian radikaalipuolue, Šumadijan aluejohtaja Jugoslavian vasemmistopuolueiden liiton Jagodinon osaston johtaja Libanoniin sijoittuneiden serbialaisten yhtiöiden Nana Sal ja Menta Sal omistaja Serbian sosialistipuolueen Kosovska Mitrovican osaston johtaja Karicin perheen jäsen (pankkiireja ym. ) liikenainen, Bogoljub Karicin vaimo Karicin perheen jäsen (pankkiireja ym. ) Karicin perheen jäsen (pankkiireja ym. ) liittovaltion tullilaitoksen johtaja Krsmanovic Dragisa Serbian valtionsyyttäjä Krstajic Marija Lazarevic Ivan johtaja, ’Galenika’ virkailija, Beogradska Bank L 163/92 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 6. 1999 Lenard Tatjana Jugoslavian vasemmistopuolueiden liiton johtajiston jäsen, RTS:n uutisohjelmapäällikkö Lijesevic Dragan ulkomaanvaluutta, Jugoslavian keskuspankki Lincevski Vladimir virkailija, Beogradska Bank Ljubicic Vladimir pääjohtaja ’Geneks Hotels’ Ljujic Radomir pääjohtaja ’Sloboda’, Cacak Maljkovic Nebojsa Jugoslavian vasemmistopuolueiden liiton johtajiston jäsen Maljkovic Nebojsa pääjohtaja, ’Dunav’-vakuutusyhtiö Markovic Ivan Markovic Zoran Martinov Suzana Matic Olivera Matkovic Dusan Jugoslavian vasemmistopuolueiden liitto, tiedottaja toimitusjohtaja, Beogradska Bank virkailija, Beogradska Bank virkailija, Beogradska Bank Smedereron rautatehtaan johtaja, Serbian sosialistipuolueen varapuheenjohtaja Mihajlovic Ljubomir apulaisjohtaja, Commercial Bank Mihajlovic Milovoje Krusevacin kaupunginjohtaja Mihajlovic Radoslav johtaja, ’EPS’ Mihaljevic Nena Milekovic Dejan Miletic Milivoje Milojevic Mihajlo Milosevic Zoran ’Pekabeta’ johtaja, päätoimittaja, ’TV BK Telekom’ Serbian sosialistipuolueen toimeenpanevan neuvoston jäsen Jugoslavian liittotasavallan kauppakamarin puheenjohtaja Obilicin kaupunginjohtaja Milovanovic Dragoljub-Minja Serbian sosialistipuolueen toimeenpanevan neuvoston jäsen Minic Milomir Serbian sosialistipuolueen toimeenpanevan neuvoston jäsen Miskovic Miroslav johtaja, Delta Bank Mitrovic Zeljko Mrkovic Milutin Nicovic Djordje omistaja ’TV Pink’ johtaja, ’CIP’ yksityinen pankkiiri, entinen keskuspankin varapääjohtaja Nikacevic Aleksandar johtaja, ’B92’ Nojic Vojislav Pankov Radovan Pejcic Bogoljub Percevic Goran Peric Bogdan Perucic Zlatan Kosovska Mitrovican kaupunginjohtaja Serbian sosialistipuolueen toimeenpanevan neuvoston jäsen päätoimittaja, ’Srpska Rec’ Serbian sosialistipuolueen toimeenpanevan neuvoston jäsen Gnjilanen kaupunginjohtaja pääjohtaja, Beogradska Bank Popovic Gordana virkailija, Beogradska Bank Popovic Jovo Puric Sanja Pecin aluejohtaja pääkuuluttaja, ’TV Politika’ Radenkovic Dejan Serbian sosialistipuolueen toimeenpanevan neuvoston jäsen Radevic Milorad Isänmaallisen Belgrad-federaation johtaja, Serbian arkiston johtaja, oikeudenkäynnin kantaja 23. lokakuuta 1998 Radovanovic Dusan Serbian sosialistipuolueen Nišin aluejohtaja Radulovic Slobodan pääjohtaja, ’C Market’ 29. 6. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 163/93 Raicevic Tomica Raicevic Aleksandar Ristic Ljubisa Rodic Milan Rodic Radoslav Roza-Despotovic Gordana Rugova Hajrije Simic Dusan Simic Sima Sokolovacki Zivko Stambuk Vladimir Stanic Nikola Stankovic Srboljub Stanojevic Momcilo Stevovic Vesna Todorovic Tihomir Tomasevic Ljiljana Tomic Milova Trajkovic Zdravko Trbojevic Zarko Uncanin Rajko Veselinovic Slavko Vlatkovic Dusan Vucic Borka Vucurevic Boza Zecevic Milija Zecevic Miodrag Zivanovic Milan Zivkovic Zivota Zvetkovic Zivota ’Rodic MB’ Serbian sosialistipuolueen toimeenpanevan neuvoston jäsen Serbian sosialistipuolueen toimeenpanevan neuvoston jäsen Jugoslavian vasemmistopuolueiden liiton puheenjohtaja Jugoslavian vasemmistopuolueiden liiton johtajiston jäsen omistaja, Serbian sosialistipuolueen toimeenpanevan neuvoston jäsen Serbian sosialistipuolueen toimeenpanevan neuvoston jäsen Pristinan kaupunginjohtaja Srbican kaupunginjohtaja Jugoslavian vasemmistopuolueiden liiton johtajiston jäsen Jugoslavian vasemmistopuolueiden liiton johtajiston jäsen Jugoslavian keskuspankin varapääjohtaja Jugoslavian vasemmistopuolueiden liiton johtajiston jäsen Djakovican kaupunginjohtaja virkailija, Beogradska Bank johtaja, ’C-Market’ toimitusjohtaja, Beogradska Bank Podujevon kaupunginjohtaja Kosovska Mitrovican aluejohtaja Jugoslavian keskuspankin ensimmäinen varapääjohtaja pääjohtaja, Serbian sosialistipuolue, Serbian sosialistipuolueen halli- tuksen tiedotus- ja propagandaneuvoston johtaja Jugoslavian keskuspankin pääjohtaja johtaja, Beogradska Bank Genevessä toimiva liikemies, Nivadan yhteisomistaja pankkiiri pankkiiri pääjohtaja, Serbian sosialistipuolueen toimeenpanevan neuvoston jäsen Aleksandrovacin kaupunginjohtaja, Serbian sosialistipuolue” ’Grmec’ ’GSB’ Tätä päätöstä noudatetaan päivästä, jona se tehdään. 2 artikla Tämä päätös julkaistaan virallisessa lehdessä. 3 artikla Tehty Luxemburgissa 28 päivänä kesäkuuta 1999. Neuvoston puolesta M. NAUMANN Puheenjohtaja