title: Kommissionens förordning (EG) nr 1322/1999 av den 23 juni 1999 om upprättande av en prognostiserad försörjningsbalans för försörjningen av Azorerna och Madeira med spannmålsprodukter som omfattas av den särskilda ordning som föreskrivs i artiklarna 2 till och med 10 i rådets förordning (EEG) nr 1600/92

eurovoc_concepts:
Azores
Madeira
aid system
cereals
import
supply balance sheet

text: 24. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 157/27 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1322/1999 av den 23 juni 1999 om upprättande av en prognostiserad försörjningsbalans för försörjningen av Azorerna och Madeira med spannmålsprodukter som omfattas av den särskilda ordning som föreskrivs i artiklarna 2 till och med 10 i rådets förordning (EEG) nr 1600/92 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1600/92 av den 15 juni 1992 om särskilda årgärder för Azorena och Madeira senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 562/ 98 (2), särskilt artikel 10 i denna, och jordbruksprodukter (1), rörande vissa med beaktande av följande: (1) (2) prognostiserade De kvantiteter produkter som omfattas av den särskilda försörjningsordning fastställs inom ramen som för upprättas regelbundet och som får justeras utifrån marknadernas väsentliga behov och med hänsyn tagen till lokal produktion och traditionella handelsflöden. försörjningsbalanser I enlighet med artikel 2 i förordning (EEG) nr 1600/92 beaktar denna ordning behovet av varor för direkt konsumtion och behovet av att de produkter som förtecknas i bilagan till samma förordning bearbetas och förpackas på dessa öar. En utvärdering av dessa behov görs årligen i samband med upprättandet av en prognostiserad försörj- ningsbalans som kan revideras under året utifrån utvecklingen av öarnas behov. Utvärderingen av behovet av bearbetnings- och förpackningsindustri vad gäller produkter som är avsedda för den lokala marknaden eller som sänds till den övriga gemen- skapen på traditionellt sätt får leda till upprättandet av en särskild prognostiserad försörjningsbalans. En prognostiserad balans bör anpassas för de berörda produkterna som omfattar hela årsperioden från och med den 1 juli 1999 till och med den 30 juni 2000. De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. (3) (4) HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Vid tillämpningen av artikel 2 i rådets förordning (EEG) nr 1600/92 skall de kvantiteter i den prognostiserade försörjningsbalansen som i tillämpliga fall omfattas av befrielse från importavgifter i fråga om produkter från tredje land eller av utbetalning av gemenskapsstöd i fråga om produkter från gemenskapsmarknaden, vara de som anges i bilagan. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1999. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 23 juni 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 173, 27. 6. 1992, s. 1. (2) EGT L 76, 13. 3. 1998, s. 6. L 157/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 6. 1999 Försörjningsbalans för Azorerna och Madeira avseende spannmålsprodukter för regleringsåret 1999/2000 BILAGA Region Vete av brödkva- litet Fodervete Durumvete Korn Majs Malt Totalt Azorerna Madeira 34 000 25 000 Totalt 59 000    500 5 000 5 500 39 000 2 500 79 500 35 000 1 000 2 500 154 000 70 000 41 500 114 500 3 500 224 000


title: 2000/142/ΕΚ: Διοικητική Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων για την Κοινωνική Ασφάλιση των Διακινούμενων Εργαζομένων - Απόφαση αριθ. 175, της 23ης Ιουνίου 1999, σχετικά με την ερμηνεία της έννοιας «παροχές σε είδος» στις περιπτώσεις ασθένειας ή μητρότητας σύμφωνα με το άρθρο 19 παράγραφοι 1 και 2, άρθρο 22, άρθρο 22 α), άρθρο 22 β), άρθρο 25 παράγραφοι 1, 3 και 4, άρθρο 26, άρθρο 28 παράγραφος 1, άρθρο 28 α), άρθρο 29, άρθρο 31, άρθρο 34 α) και άρθρο 34 β) του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1408/71 του Συμβουλίου και τον καθορισμό των προς απόδοση ποσών σύμφωνα με τα άρθρα 93, 94 και 95 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 574/72 καθώς και τις προκαταβολές προς πληρωμή σύμφωνα με το άρθρο 102 παράγραφος 4 του κανονισμού αυτού

eurovoc_concepts:
health insurance
maternity benefit
migrant worker
social security
social-security benefit

formats: html pdf print

text: L 47/32 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 19. 2. 2000 ΑΠΟΦΑΣΗ αριθ. 175 της 23ης Ιουνίου 1999 σχετικά µε την ερµηνεία της έννοιας «παροχές σε είδος» στις περιπτώσεις ασθένειας ή µητρότητας σύµφωνα µε το άρθρο 19 παράγραφοι 1 και 2, άρθρο 22, άρθρο 22 α), άρθρο 22 β), άρθρο 25 παράγραφοι 1, 3 και 4, άρθρο 26, άρθρο 28 παράγραφος 1, άρθρο 28 α), άρθρο 29, άρθρο 31, άρθρο 34 α) και άρθρο 34 β) του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1408/71 του Συµβουλίου και τον καθορισµό των προς απόδοση ποσών σύµφωνα µε τα άρθρα 93, 94 και 95 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 574/72 καθώς και τις προκαταβολές προς πληρωµή σύµφωνα µε το άρθρο 102 παράγραφος 4 του κανονισµού αυτού (2000/142/ΕΚ) Η ∆ΙΟΙΚΗΤΙΚΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ ΓΙΑ ΤΗΝ ΚΟΙΝΩΝΙΚΗ ΑΣΦΑΛΕΙΑ ΤΩΝ ∆ΙΑΚΙΝΟΥΜΕΝΩΝ ΕΡΓΑΖΟΜΕΝΩΝ, Έχοντας υπόψη: το άρθρο 81 στοιχείο α) του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1408/71 του Συµβουλίου, της 14ης Ιουνίου 1971, περί της εφαρµογής των συστηµάτων κοινωνικής ασφάλισης στους µισθωτούς, τους µη µισθωτούς και τα µέλη των οικογενειών τους, οι οποίοι διακινούνται στο εσωτερικό της Κοινότητας (1), βάσει του οποίου αυτή έχει αρµο- διότητα να επιλαµβάνεται για όλες τις διοικητικές υποθέσεις και τα ερµηνευτικά ζητήµατα, τα οποία ανακύπτουν από τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1408/71 και τους µεταγενέστερους κανονισµούς, το άρθρο 36 παράγραφος 2 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1408/71, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: Η απόφαση 109 της 18ης Νοεµβρίου 1977 πρέπει να αναθεωρηθεί, προκειµένου να ληφθεί υπόψη η νοµολογία του ∆ικαστηρίου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων στην απόφασή του της 5ης Μαρτίου 1998, υπόθεση C-160/96 (Molenaar), σύµφωνα µε την οποία: — οι παροχές εξάρτησης σε είδος έχουν ως σκοπό τη συµπλήρωση των παροχών ασθένειας, προκειµένου να βελτιωθούν η κατάσταση της υγείας και η ποιότητα ζωής των εξαρτωµένων προσώπων και πρέπει υπό αυτούς τους όρους να θεωρούνται ως «παροχές ασθένειας» κατά την έννοια του άρθρου 4 παράγραφος 1 στοιχεία α) και β) του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1408/71· — οι παροχές εξάρτησης σε είδος συνίστανται κατά ένα µέρος στην κάλυψη ή απόδοση των δαπανών που προέκυψαν από την κατάσταση της εξάρτησης των ενδιαφεροµένου, ιδίως των ιατρικών εξόδων που συνεπάγε- ται αυτή η κατάσταση, και τέτοιες παροχές σε είδος, οι οποίες προορίζονται να καλύψουν την περίθαλψη του ασφαλισµένου (τόσο κατ’ οίκον όσο και σε εξειδικευµένο ίδρυµα), την αγορά εξοπλισµού και την εκτέλεση εργασιών, εµπίπτουν στην έννοια των παροχών σε είδος, κατά την έννοια των σχετικών άρθρων του κεφαλαίου 1 του τίτλου ΙΙΙ του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1408/71· — η και’ οίκον βοήθεια, η οποία προβλέπεται από το γερµανικό σύστηµα ασφάλισης ασθένειας, πρέπει να θεωρείται παροχή ασθένειας σε είδος. Για την εφαρµογή του άρθρου 19 παράγραφοι 1 και 2, του άρθρου 22, του άρθρου 22 α), του άρθρου 22 β), του άρθρου 25 παράγραφοι 1, 3 και 4, του άρθρου 26, του άρθρου 28 παράγραφος 1, του άρθρου 28 α), του άρθρου 29, του άρθρου 31, του άρθρου 34 α) και του άρθρου 34 β) του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1408/71, η έννοια «παροχές ασθένειας σε είδος» πρέπει να προσδιορισθεί ενιαία και επακριβώς για όλα τα κράτη µέλη. Εποµένως η έννοια των παροχών ασθένειας και µητρότητας σε είδος πρέπει να συµπεριλαµβάνει τις παροχές εξάρτησης, οι οποίες ανταποκρίνονται στα αντικειµενικά κριτήρια που χρησιµοποiούνται από το ∆ικαστήριο, ανεξάρτητα από την κατάταξή τους από την εθνική νοµοθεσία, η οποία τις προβλέπει. Ενεργώντας σύµφωνα µε το άρθρο 80 παράγραφος 3 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1408/71. ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ: 1. Οι παροχές ασθένειας και µητρότητας σε είδος, που πρέπει να λαµβάνονται υπόψη για τον καθορισµό των προς απόδοση ποσών βάσει των άρθρων 93, 94 και 95 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 574/72 του Συµβου- λίου (2), είναι εκείνες, οι οποίες θεωρούνται ως τέτοιες από την εθνική νοµοθεσία που εφαρµόζει ο φορέας, ο οποίος έχει εξασφαλίσει την χορήγηση αυτών των παροχών, κατά το µέτρο που οι τελευταίες είναι δυνατόν να αποκτηθούν σύµφωνα µε το άρθρο 19 παράγραφοι 1 και 2, το άρθρο 22, το άρθρο 22 α), το άρθρο 22 β), το άρθρο 25 παράγραφοι 1, 3 και 4, το άρθρο 26, το άρθρο 28 παράγραφος 1, το άρθρο 28 α), το άρθρο 29, το άρθρο 31, το άρθρο 34 α) και το άρθρο 34 β) του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1408/71. (1) ΕΕ L 149 της 5. 7. 1971, σ. 2. (2) ΕΕ L 74 της 27. 3. 1972, σ. 1. 19. 2. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 47/33 2. Ως παροχές σε είδος κατά την έννοια των προαναφερθέντων άρθρων του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1408/71 πρέπει να θεωρούνται επίσης α) οι παροχές σε είδος της ασφάλισης εξάρτησης, οι οποίες εγείρουν δικαίωµα για την κάλυψη, ολική ή µερική, ορισµένων από τις δαπάνες που προκύπτουν από την κατάσταση εξάρτησης του ασφαλισµένου και πραγµατοποιούνται προς άµεσο όφελός του, όπως για παράδειγµα η νοσηλεία και η οικιακή βοήθεια που παρέχονται κατ’ οίκον, σε κέντρα ή εξειδικευµένα ιδρύµατα, η αγορά σχετικού µε την απαιτούµενη φροντίδα εξοπλισµού ή η εκτέλεση εργασιών προσαρµογής της κατοικίας, και οι οποίες ως εκ τούτου αποσκοπούν, κατ’ ουσίαν, στην συµπλήρωση των παροχών σε είδος της ασφάλισης ασθένειας, προκειµένου να βελτιώσουν την κατάσταση της υγείας και την ποιότητα ζωής των εξαρτωµένων προσώπων· β) οι παροχές σε είδος, οι οποίες δεν εµπίπτουν στην ασφάλιση εξάρτησης, αλλά έχουν τα ίδια χαρακτηριστικά και επιδιώκουν τους ίδιους σκοπούς µε τις προαναφερόµενες στο στοιχείο α) παροχές, στον βαθµό που αυτές οι παροχές µπορούν να χαρακτηρισθούν ως παροχές κοινωνικής ασφάλισης σε είδος κατά την έννοια του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1408/71 και µπορούν να αποκτηθούν, όπως οι προαναφερόµενες στο στοιχείο α) παροχές, σύµφωνα µε τις διατάξεις των προαναφερθέντων άρθρων του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1408/71. Οι προβλεπόµενες στα στοιχεία α) και β) παροχές σε είδος πρέπει να περιλαµβάνονται στις δαπάνες, στις οποίες αφορά το σηµείο 1. 3. Κατά τον καθορισµό των προς απόδοση ποσών βάσει των άρθρων 93, 94 και 95 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 574/72 δεν λαµβάνονται υπόψη οι διοικητικές δαπάνες, οι δαπάνες διοικητικού και ιατρικού ελέγχου καθώς επίσης η ενδεχόµενη συµµετοχή των ενδιαφεροµένων. 4. Για τον υπολογισµό του µέσου κόστους βάσει των άρθρων 94 και 95 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 574/72 περιλαµβάνονται στις ετήσιες δαπάνες που αφορούν στο σύνολο των παροχών ασθένειας σε είδος και οι συµπληρωµατικές παροχές ασθένειας και µητρότητας, οι οποίες προβλέπονται στα καταστατικά ή τους εσωτερικούς κανονισµούς των φορέων. 5. Οι δαπάνες για ιατρική έρευνα, οι επιχορηγήσεις σε οργανισµούς προληπτικής ιατρικής, οι οποίες προβλέπο- νται στα πλαίσια µιάς γενικότερης δράσης για την προάσπιση της υγείας, εκτός των φορέων κοινωνικής ασφάλειας, καθώς και οι δαπάνες που προορίζονται για µέτρα γενικού χαρακτήρα (τα οποία δεν συνδέονται µε έναν ειδικό κίνδυνο) δεν περιλαµβάνονται στο σύνολο των ετησίων δαπανών που αφορούν σε παροχές ασθένειας σε είδος. 6. Τα αποδιδόµενα σε άλλα κράτη µέλη ποσά βάσει των κανονισµών ή δυνάµει διµερών ή πολυµερών συµφωνιών δεν λαµβάνονται υπόψη κατά τον υπολογισµό του µέσου κόστους. 7. Ο υπολογισµός των προς απόδοση ποσών πρέπει να βασίζεται κατά το δυνατόν στα επίσηµα στατιστικά δεδοµένα και στα λογιστικά στοιχεία των φορέων του τόπου κατοικίας ή διαµονής και κατά προτίµηση στα επίσηµα δηµοσιευµένα στοιχεία. Οι πηγές των χρησιµοποιουµένων στατιστικών στοιχείων πρέπει να αναφέρο- νται. 8. Το ποσό των προς πληρωµή προκαταβολών κατ’ εφαρµογή του άρθρου 102 παράγραφος 4 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 574/72 καθορίζεται µε βάση το αποτέλεσµα του πολλαπλασιασµού του τελευταίου εγκριθέντος µέσου κόστους επί τον τελευταίο διαπιστωθέντα αριθµό ενδιαφεροµένων, όπως ο τελευταίος προκύπτει από τα καταγεγραµµένα στοιχεία των φορέων που είναι επιφορτισµένοι µε την τήρηση των καταστάσεων. 9. Η παρούσα απόφαση τίθεται σε ισχύ την πρώτη ηµέρα του µήνα που ακολουθεί την δηµοσίευσή της στην Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. Αντικαθιστά την απόφαση 109 της 18ης Νοεµβρίου 1977. Ο Πρόεδρος της ∆ιοικητικής Επιτροπής Arno BOKELOH


title: Verordnung (EG) Nr. 1321/1999 der Kommission vom 23. Juni 1999 zur Vorausschätzung des Bedarfs der Kanarischen Inseln an bestimmten pflanzlichen Ölen

eurovoc_concepts:
Canary Islands
quantitative restriction
supply
supply balance sheet
vegetable oil

text: L 157/26 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 24. 6. 1999 VERORDNUNG (EG) Nr. 1321/1999 DER KOMMISSION vom 23. Juni 1999 zur Vorausschätzung des Bedarfs der Kanarischen Inseln an bestimmten pflanz- lichen Ölen DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN  gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1601/92 des Rates vom 15. Juni 1992 zur Einführung von Sondermaß- nahmen für bestimmte landwirtschaftliche Erzeugnisse zugunsten der Kanarischen Inseln (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2348/96 (2), insbesondere auf Artikel 3 Absatz 4, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) Gemäß Artikel 2 der Verordnung (EWG) Nr. 1601/ 92 sollte der Bedarf der Kanarischen Inseln an bestimmten pflanzlichen Ölen für das Wirtschafts- jahr 1999/2000 vorausgeschätzt werden. Diese Vorausschätzung wird unter Berücksichti- gung des Bedarfs erstellt, der sich nach dem Verbrauch und/oder der Verwendung der Verarbei- tungsindustrie richtet und von den zuständigen Behörden mitgeteilt wird. in dieser Die vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsausschusses für Fette  Verordnung HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Mengen des geschätzten Bedarfs der Kanarischen Inseln für das Wirtschaftsjahr 1999/2000 an bestimmten pflanz- lichen Ölen, die zollfrei eingeführt werden dürfen oder für die, wenn es sich um Erzeugnisse aus der Gemein- schaft handelt, Beihilfen gewährt werden: (in Tonnen) KN-Code Warenbezeichnung Menge 1507 bis 1516 (außer 1509 und 1510) Pflanzliche Öle (außer Olivenöl) 34 500 (1) (1) Davon 24 500 für die Verarbeitungs- und/oder Vepackungsindustrie. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentli- chung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. Sie gilt mit Wirkung vom 1. Juli 1999. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Brüssel, den 23. Juni 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 173 vom 27. 6. 1992, S. 13. (2) ABl. L 320 vom 11. 12. 1996, S. 1


title: Regolamento (CE) n. 1330/1999 della Commissione, del 23 giugno 1999, che stabilisce la misura in cui possono essere accolte le domande di diritti di importazione presentate a norma del regolamento (CE) n. 995/1999 nel settore delle carni bovine

eurovoc_concepts:
CCT duties
beef
import
tariff quota

formats: pdf print

text: 24. 6. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 157/41 REGOLAMENTO (CE) N. 1330/1999 DELLA COMMISSIONE del 23 giugno 1999 che stabilisce la misura in cui possono essere accolte le domande di diritti di importazione presentate a norma del regolamento (CE) n. 995/1999 nel settore delle carni bovine LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, richiesti a norma dell’articolo 5, paragrafo 2, del regola- mento (CE) n. 995/1999, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 995/1999 della Commissione, dell’11 maggio 1999, ripartizioni e modalità di gestione del contingente tariffario di carni bovine congelate del codice NC 0202 e i prodotti del codice NC 0206 29 91 (dal 1o luglio 1999 al 30 giugno 2000) (1), in particolare l’articolo 5, recante apertura, considerando che il regolamento (CE) n. 995/1999 prevede, tra l’altro, che i quantitativi riservati agli importa- tori tradizionali siano assegnati proporzionalmente alle importazioni effettuate nel periodo dal 1o luglio 1996 al 31 marzo 1999 a norma dei regolamenti (CE) n. 1141/ 96 (2), (CE) n. 1042/97 (3), modificato dal regolamento (CE) n. 260/98 (4), e (CE) n. 1142/98 (5) della Commissione; i quantitativi richiesti superano i che, negli altri casi, quantitativi disponibili in virtù dell’articolo 2, paragrafo 2, le cose, è dello stesso regolamento; che, stando così i quantitativi opportuno ridurre proporzionalmente HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Ogni domanda di diritto di importazione presentata a norma del regolamento (CE) n. 995/1999 è accolta limita- tamente ai seguenti quantitativi: a) 278,967 kg/t importata nel periodo dal 1o luglio 1996 al 31 marzo 1999 a norma dei regolamenti (CE) n. 1141/96, (CE) n. 1042/97 e (CE) n. 1142/98 per quanto riguarda gli importatori di cui all’articolo 2, paragrafo 1, punto a), del regolamento (CE) n. 995/1999; b) 7,423 t per domanda per quanto riguarda gli operatori di cui all’articolo 2, paragrafo 1, lettera b), del regola- mento (CE) n. 995/1999. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 24 giugno 1999. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 23 giugno 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 122 del 12. 5. 1999, pag. 3. (2) GU L 151 del 26. 6. 1996, pag. 9. (3) GU L 152 dell’11. 6. 1997, pag. 2. (4) GU L 25 del 31. 1. 1998, pag. 42. (5) GU L 159 del 3. 6. 1998, pag. 11


title: Regulamento (CE) n° 1317/1999 da Comissão, de 23 de Junho de 1999, que fixa o montante máximo da restituição à exportação do açúcar branco para o quadragésimo quarto concurso público parcial efectuado no âmbito do concurso público permanente referido no Regulamento (CE) n° 1574/98

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

text: 24. 6. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 157/15 REGULAMENTO (CE) N. o 1317/1999 DA COMISSÃO de 23 de Junho de 1999 que fixa o montante máximo da restituição à exportação do açúcar branco para o quadragésimo quarto concurso público parcial efectuado no âmbito do concurso público permanente referido no Regulamento (CE) n. o 1574/98 A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em contra o Regulamento (CEE) n. o 1785/81 do Conselho, de 30 de Junho de 1981, que estabelece a organização comum de mercado no sector do açúcar (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1148/98 da Comissão (2), e, nomeadamente, o n. o 5, alínea b), do seu artigo 17. o, Considerando que, por força do Regulamento (CE) n. o 1574/98 da Comissão, de 22 de Julho de 1998, respeitante a um concurso público permanente para a determinação de direitos niveladores e/ou de restituições à exportação de açúcar branco (3), procedeu-se a concursos públicos parciais para a exportação desse açúcar; Considerando que, nos termos do n. o 1 do artigo 9. o do Regulamento (CE) n. o 1574/98, é fixado um montante máximo da restituição à exportação, eventualmente, para o concurso público parcial em causa, tendo em conta, nomeadamente, a situação e a evolução previsível do mercado do açúcar na Comunidade e no mercado mundial; Considerando que, após exame das ofertas, é conveniente adoptar, para o quadragésimo quarto concurso público parcial, as disposições referidas no artigo 1. o; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão do Açúcar, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Para o quadragésimo quarto concurso público parcial de açúcar branco, efectuado no âmbito do Regulamento (CE) n. o 1574/98, o montante máximo da restituição à expor- tação é fixado em 49,760 EUR/100 kg. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 24 de Junho de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 23 de Junho de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 177 de 1. 7. 1981, p. 4. (2) JO L 159 de 3. 6. 1998, p. 38. (3) JO L 206 de 23. 7. 1998, p. 7


title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala Kommittén och Regionkommittén Att förbättra turismens sysselsättningspotential Uppföljning av slutsatserna och rekommendationerna från Högnivågruppen för turism och sysselsättning

eurovoc_concepts:
European Union
employment policy
job creation
tourism

text: 23. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 178/3 MEDDELANDE FR¯N KOMMISSIONEN TILL R¯DET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITT(cid:201)N OCH REGIONKOMMITT(cid:201)N Att f(cid:246)rb(cid:228)ttra turismens syssels(cid:228)ttningspotential Uppf(cid:246)ljning av slutsatserna och rekommendationerna fr(cid:229)n H(cid:246)gniv(cid:229)gruppen f(cid:246)r turism och sys- sels(cid:228)ttning (1999/C 178/03) INLEDNING av en homogen syssels(cid:228)ttningspolitik p(cid:229) europeisk niv(cid:229) avspeg- lar Den impuls som den europeiska konferensen om turism och syssels(cid:228)ttning, som organiserades av Luxemburgs ordf(cid:246)rande- skap och kommissionen i november 1997, blev b(cid:246)rjan p(cid:229) f(cid:246)r- nyade anstr(cid:228)ngningar f(cid:246)r att analysera turismens betydande bidrag till arbetet med de nyckelutmaningar som Europa st(cid:229)r inf(cid:246)r i b(cid:246)rjan av 2000-talet. I kraft av sin f(cid:246)rm(cid:229)ga att skapa b(cid:228)ttre sammanh(cid:229)llning i de europeiska regionerna, inklusive de mest perifera omr(cid:229)dena inom unionen d(cid:228)r turismen ofta utg(cid:246)r den huvudsakliga inkomstk(cid:228)llan och st(cid:229)r f(cid:246)r mycket av syss- tels(cid:228)ttningen, spelar turismen en nyckelroll i integreringen av ekonomierna i de europeiska regionerna och i f(cid:246)rb(cid:228)ttringen av deras kulturella och naturliga resurser. Det finns ett antal vik- tiga influenser som tillsammans ger nya marknadsm(cid:246)jligheter f(cid:246)r europeiska f(cid:246)retag, s(cid:228)rskilt sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, och bidrar till att n(cid:228)rma europeiska medborgare och dela varandras v(cid:228)rderingar. Bland dessa (cid:229)terfinns fenomenet (cid:148)demografiskt (cid:229)ld- rande(cid:148), som djupg(cid:229)ende kommer att f(cid:246)r(cid:228)ndra det europeiska samh(cid:228)llet under kommande (cid:229)rtionder (1). (cid:151) insikten att verksamhet med turistanknytning redan st(cid:229)r f(cid:246)r en v(cid:228)sentlig del av syssels(cid:228)ttningen i Europa inom vitt skilda omr(cid:229)den och har en stor potential n(cid:228)r det g(cid:228)ller att skapa nya arbetstillf(cid:228)llen (fr(cid:229)n den nuvarande niv(cid:229)n p(cid:229) 9 miljoner jobb r(cid:228)knar man med att turismen kan skapa mellan 2,2 och 3,3 miljoner nya arbetstillf(cid:228)llen fram till (cid:229)r 2010 med en (cid:229)rlig tillv(cid:228)xttakt p(cid:229) 1,0(cid:150)1,5 % (2)). (cid:151) turistindustrins betydelse, som (cid:228)r starkt representerad i alla EU-l(cid:228)nder (cirka 2 miljoner f(cid:246)retag, huvudsakligen sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag som st(cid:229)r f(cid:246)r 5,5 % av BNP, 6 % av sys- sels(cid:228)ttningen och 30 % av den externa tj(cid:228)nstehandeln), som ett v(cid:228)rdefullt utprovningsomr(cid:229)de f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av en europeisk syssels(cid:228)ttningsstrategi inom tj(cid:228)nstesektorn. Inf(cid:246)randet av euron, fullf(cid:246)ljandet av liberaliseringsprocessen inom transporter och utvecklingen av transportn(cid:228)t, den inre marknadens h(cid:246)gre effektivitet tillsammans med den snabbt (cid:246)kande tillg(cid:229)ngen till ny teknik och nya verktyg inom ramen f(cid:246)r informationssamh(cid:228)llet (n(cid:229)gonting som ytterligare kommer att (cid:246)ka efterfr(cid:229)gan p(cid:229) nya turistrelaterade aktiviteter och tj(cid:228)ns- ter) kommer dessutom att underl(cid:228)tta medborgarnas r(cid:246)rlighet och bidra till en h(cid:246)gre grad av internationalisering i de euro- peiska turiststr(cid:246)mmarna. (cid:151) myndigheternas framtr(cid:228)dande och ansvarsfulla roll p(cid:229) den lokala, regionala och nationella niv(cid:229)n och Europeiska ge- menskapens st(cid:246)djande funktion, n(cid:228)r det g(cid:228)ller att f(cid:229) till st(cid:229)nd gynnsamma villkor f(cid:246)r varaktig utveckling av turis- men. Syssels(cid:228)ttningen st(cid:229)r (cid:246)verst p(cid:229) kommissionens lista (cid:246)ver prio- riterade (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r turism. Den prioritet man vill ge kopp- lingen mellan turism och syssels(cid:228)ttning i enlighet med behovet (1) Under de kommande 20 (cid:229)ren kommer befolkningen (cid:246)ver den van- liga pensions(cid:229)ldern (65 (cid:229)r) att (cid:246)ka med 17 miljoner och g(cid:229) upp ytterligare under f(cid:246)ljande (cid:229)rtionden. N(cid:228)r denna stora grupp (cid:228)ldre personer uppn(cid:229)r pensions(cid:229)ldern kommer de ha b(cid:228)ttre h(cid:228)lsa, l(cid:228)ngre f(cid:246)rv(cid:228)ntad livsl(cid:228)ngd och ha en st(cid:246)rre f(cid:246)rm(cid:246)genhet och disponibel inkomst (cid:228)n tidigare generationer, vilket kommer att bidra till tillv(cid:228)xt inom turistsektorn. I och med att de f(cid:246)rmodligen inte kommer att koncentrera sitt resande till h(cid:246)gs(cid:228)song i samband med skollov och vanliga semestrar, kan de hj(cid:228)lpa till att j(cid:228)mna ut den annars s(cid:228)- songsbetonade efterfr(cid:229)gan p(cid:229) turisttj(cid:228)nster. Rapporten fr(cid:229)n H(cid:246)gniv(cid:229)gruppen f(cid:246)r turism och syssels(cid:228)ttning (HLG) och Europaparlamentets rapport (cid:148)Arbete f(cid:246)r Europas framtid(cid:148) (3), bekr(cid:228)ftar denna tankeg(cid:229)ng och framh(cid:228)ver behovet av (cid:246)kad samordning av initiativ p(cid:229) flera niv(cid:229)er s(cid:229) att turismens f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar n(cid:228)r det g(cid:228)ller att skapa nya och b(cid:228)ttre arbets- tillf(cid:228)llen kan f(cid:246)rverkligas genom en balanserad och varaktig utveckling. Detta inneb(cid:228)r att man skall anv(cid:228)nda sig av ett integrerat f(cid:246)rh(cid:229)llningss(cid:228)tt som sp(cid:228)nner (cid:246)ver flera sektorer vid planering, utveckling och drift av turistverksamhet och ta h(cid:228)n- syn till naturen och den sociala milj(cid:246)n i turistomr(cid:229)dena. (2) Slutsatser och rekommendationer fr(cid:229)n H(cid:246)gniv(cid:229)gruppen f(cid:246)r turism och syssels(cid:228)ttning, Europeiska kommissionen (cid:150) GD XXIII, oktober 1998. (3) Europaparlamentet A4 (cid:150) 475/98, rapport antagen den 9. 2. 1999, f(cid:246)redragande parlamentsledamot Thomas Mann. C 178/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 6. 1999 Detta meddelande tillsammans med H(cid:246)gniv(cid:229)gruppens slutsatser och rekommendationer svarar mot r(cid:229)dets krav p(cid:229) att rikta in sig p(cid:229) kopplingen mellan turism och syssels(cid:228)ttning (4). Det avspeglar ocks(cid:229) de (cid:246)nskem(cid:229)l som framkommit p(cid:229) EU-niv(cid:229) fr(cid:229)n Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittØn och RegionkommittØn, fr(cid:229)n medlemsstaterna och fr(cid:229)n arbets- marknadens parter om att unders(cid:246)ka olika s(cid:228)tt och villkor att maximera turismens bidrag till syssels(cid:228)ttningen och att upp- muntra genomf(cid:246)randet av positiva (cid:229)tg(cid:228)rder s(cid:229) att denna poten- tial kan f(cid:246)rverkligas. Detta kommer ocks(cid:229) att underl(cid:228)tta etableringen av en tydlig sektorsidentitet f(cid:246)r industrin, n(cid:229)gonting som tidigare saknats p(cid:229) grund av dess fragmentariska karakt(cid:228)r. Detta f(cid:246)rklarar (cid:229)tmins- tone delvis varf(cid:246)r turismen politiskt sett f(cid:246)rsummats som ska- pare av nya arbetstillf(cid:228)llen. I den (cid:246)vergripande bed(cid:246)mningen i rapportens slutsatser och rekommendationer och de uppf(cid:246)ljande satsningar som H(cid:246)g- niv(cid:229)gruppen f(cid:246)resl(cid:229)r, betonar man behovet av ett f(cid:246)rb(cid:228)ttrat och mer samordnat tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) som st(cid:229)r i samklang med unionens och medlemsstaternas priorite- ringar och politik. Ett s(cid:229)dant m(cid:229)l skulle kunna uppn(cid:229)s m(cid:229)ttfullt och i overensst(cid:228)mmelse med tillg(cid:228)ngliga resurser och med ga- rantier f(cid:246)r sund och effektiv ledning. 1. ATT BYGGA VIDARE P¯ VAD MAN UPPN¯TT Vid sitt m(cid:246)te den 26 november 1997 bekr(cid:228)ftade ministerr(cid:229)det (turism) vad en balanserad och varaktig utveckling av den europeiska turismen kan bidra med i kampen mot arbetsl(cid:246)s- heten i medlemsstaterna. R(cid:229)det erk(cid:228)nde betydelsen av den Europeiska konferensen om syssels(cid:228)ttning och turism den 4(cid:150)5 november 1997 inom ramen f(cid:246)r Luxemburgs ordf(cid:246)rande- skap och uppmanade Europeiska kommissionen att f(cid:246)rdjupa unders(cid:246)kningen av denna fr(cid:229)ga och d(cid:228)refter rapportera om de framsteg man gjort. f(cid:246)rsta viktiga fasen av arbetet p(cid:229) svaret till r(cid:229)dets beg(cid:228)ran. Till f(cid:246)ljd av detta f(cid:246)religger nu (cid:151) en realistisk bed(cid:246)mning av den syssels(cid:228)ttningsskapande po- tentialen inom s(cid:228)rskilda branscher och s(cid:228)rskild verksamhet som r(cid:246)r turisttj(cid:228)nster, (cid:151) en analys av de starka och svaga sidorna inom den euro- peiska arbetsmarknaden f(cid:246)r turism, (cid:151) en strategisk (cid:246)versyn av f(cid:246)ruts(cid:228)ttningarna och s(cid:228)tten att (cid:246)ka konkurrenskraften och f(cid:246)rb(cid:228)ttra kvaliteten p(cid:229) syssels(cid:228)tt- ningen med hj(cid:228)lp av turism tillsammans med praktiska rekommendationer till ber(cid:246)rda parter. De (cid:246)vergripande rekommendationerna i H(cid:246)gniv(cid:229)gruppens rap- port syftar till (cid:151) att g(cid:246)ra turistf(cid:246)retagen medvetna om vikten av att till- godose g(cid:228)sternas behov, (cid:151) att f(cid:229) turistmarknaden att fungera b(cid:228)ttre genom ett f(cid:246)rb(cid:228)tt- rat aff(cid:228)rsklimat, (cid:151) att modernisera och f(cid:246)rb(cid:228)ttra effektiviteten i infrastrukturen f(cid:246)r turism, (cid:151) att f(cid:246)rb(cid:228)ttra de m(cid:228)nskliga resurserna inom turistn(cid:228)ringen, (cid:151) att uppmuntra till en varaktig utveckling av turismen, Rekommendationerna riktar sig till (cid:151) arbetsmarknadens parter och f(cid:246)retagen, I och med uppr(cid:228)ttandet av H(cid:246)gniv(cid:229)gruppen f(cid:246)r turism och syssels(cid:228)ttning i b(cid:246)rjan av 1998 under kommissionens (cid:246)verinse- ende och i samr(cid:229)d med medlemsstaterna har man avslutat den (cid:151) myndigheter och byr(cid:229)er f(cid:246)r utveckling och fr(cid:228)mjande av turism, (cid:151) Europeiska unionen. Det (cid:228)r allm(cid:228)nt bekant att en maximering av den europeiska turismens potentiella bidrag till tillv(cid:228)xt och syssels(cid:228)ttning och till varaktig utveckling skulle kunna m(cid:246)jligg(cid:246)ras genom att ge industrins betydelse ett st(cid:246)rre erk(cid:228)nnande och genom en starkare integration av relevanta delar i gemenskaps- politiken. Detta skulle leda till (cid:151) att man underl(cid:228)ttar integreringen av legitima turistfr(cid:229)gor p(cid:229) skilda niv(cid:229)er i beslutsfattandet, (cid:151) att man uppmuntrar moderniseringsprocessen inom turistrelaterade tj(cid:228)nster och utvecklingen av en ny f(cid:246)retagarkultur inom turistomr(cid:229)det, som kan leda till en mer konkurrenskraftig industri med bibeh(cid:229)llen st(cid:228)llning inf(cid:246)r den starka konkurrensen fr(cid:229)n destinationer utanf(cid:246)r Europa. (4) R(cid:229)dets (turism) m(cid:246)te av den 26. 11. 1997. 23. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 178/5 2. ATT BYGGA VIDARE P¯ INFORMATION OCH B˜STA PRAXIS INOM EN EUROPEISK RAM antal initiativ nationellt och p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) som genomf(cid:246)rs i fr(cid:229)ga om turism. I och med rapportens omedelbara publicering p(cid:229) alla officiella EU-spr(cid:229)k och dess vida spridning i kommissionens regi inled- des den andra fasen i satsningen med tonvikt p(cid:229) att uppmuntra myndigheter, yrkesorganisationer och turistf(cid:246)retag att upp- m(cid:228)rksamma problemen utifr(cid:229)n sina egna erfarenheter och vidta motsvarande praktiska (cid:229)tg(cid:228)rder. Denna process har redan kommit ig(cid:229)ng i de flesta medlems- staterna och EES-l(cid:228)nderna, s(cid:229)som framgick av det s(cid:228)rskilda m(cid:246)tet f(cid:246)r den r(cid:229)dgivande kommittØn f(cid:246)r turism i Berlin den 10 mars 1999. Vid detta tillf(cid:228)lle fick H(cid:246)gniv(cid:229)gruppens rapport ett varmt mottagande av medlemsstaternas representanter. Den ans(cid:229)gs vara v(cid:228)rdefull och skulle bl. a. kunna bidra till ett st(cid:246)rre erk(cid:228)nnande av turismens betydelse. De initiativ som medlemsstaterna tog i samband med de fr(cid:229)gor som restes av H(cid:246)gniv(cid:229)gruppen visar p(cid:229) en (cid:229)sikts(cid:246)verensst(cid:228)m- melse n(cid:228)r det g(cid:228)ller att f(cid:246)rb(cid:228)ttra den europeiska turismens konkurrenskraft intresse. Det finns ocks(cid:229) en allm(cid:228)n uppfattning att detta gemensamma m(cid:229)l l(cid:228)ttare skulle kunna uppn(cid:229)s genom ett f(cid:246)rb(cid:228)ttrat infor- mationsutbyte och genom b(cid:228)ttre samverkan mellan det stora tillv(cid:228)xtens och syssels(cid:228)ttningens i till att De impulser som kommissionen givit till turist- och syssels(cid:228)tt- ningsfr(cid:229)gan har bidragit f(cid:246)rb(cid:228)ttra analysen och (cid:246)ka medvetenheten om n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder. De bekr(cid:228)ftar v(cid:228)rdet av det omfattande samr(cid:229)det och samarbetet bakom H(cid:246)g- niv(cid:229)gruppens slutsatser och rekommendationer och betonar behovet av effektiv uppf(cid:246)ljning i form av en sammanh(cid:228)ngande l(cid:229)ngtidsstrategi. I H(cid:246)gniv(cid:229)gruppens f(cid:246)rslag kr(cid:228)ver man samf(cid:228)llt arbete best(cid:229)- ende av (cid:151) utveckling av l(cid:228)mpliga ramvillkor, st(cid:246)dverktyg och b(cid:228)ttre anv(cid:228)ndning av de m(cid:246)jligheter som uppkommer genom ge- menskapsprogram med relevans f(cid:246)r turismen. (cid:151) ett erk(cid:228)nnande av att en balanserad och varaktig turistpo- litik som ett led i en integrerad politik kan g(cid:246)ra turismen till (cid:228)nnu en viktig best(cid:229)ndsdel n(cid:228)r det g(cid:228)ller att uppfylla de stora politiska m(cid:229)len i Europa, d(cid:228)r man integrerar turismen i de strukturella reformerna och tar med den bland de europeiska riktlinjerna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningen. Med denna strategi skulle man kunna ta sig an de tre stora problemomr(cid:229)dena, n(cid:229)gonting som tydligt framkommer i den (cid:246)vergripande bed(cid:246)mningen i gruppens rekommendationer, n(cid:228)mligen (cid:151) behovet av (cid:246)kade kunskaper, know-how och expertis inom turistomr(cid:229)det; (cid:151) f(cid:246)rb(cid:228)ttrad information om och tillg(cid:229)ng till riktade gemenskapsinitiativ och program som (cid:228)r av intresse f(cid:246)r turistbranschen, (cid:151) mer informationsutbyte om och utvecklingsinitiativ f(cid:246)r s(cid:229)dana r(cid:228)ttsliga (cid:229)tg(cid:228)rder som p(cid:229)verkar turismen och som vidtas av myndigheterna i medlemsstaterna. P(cid:229) ett praktiskt plan skulle huvuddragen i strategin kunna om- fatta f(cid:246)ljande: (cid:151) Ett fler(cid:229)rigt (ram)program f(cid:246)r turism s(cid:229)som (cid:214)sterrike under i kompromissen till r(cid:229)det. sitt ordf(cid:246)randeskap f(cid:246)reslagit Denna var baserad p(cid:229) ett f(cid:246)rslag fr(cid:229)n kommissionen och skulle kunna m(cid:246)jligg(cid:246)ra uppr(cid:228)ttandet av de viktigaste ope- rationella verktygen. initiativ av intresse f(cid:246)r turismen, iii) utveckling av en struk- turerad plattform f(cid:246)r samr(cid:229)d och samarbete med myndig- heter, turistindustrin och andra ber(cid:246)rda parter. (cid:151) Kommissionens och medlemsstaternas f(cid:246)reslagna politiska riktlinjer tillsammans med en inbjudan till kandidatl(cid:228)nderna till aktivt deltagande i arbetet. Som p(cid:229)minnelse kan n(cid:228)mnas att det (cid:246)sterrikiska ordf(cid:246)ran- deskapets kompromiss omfattar i) sammanst(cid:228)llning och spridning av kvantitativ och kvalitativ information, inklu- sive b(cid:228)sta praxis, ii) utveckling av anv(cid:228)ndarv(cid:228)nliga infor- mationsverktyg f(cid:246)r gemenskapsprogram och gemenskaps- (cid:151) Den tilltr(cid:228)dande kommissionen kan t(cid:228)nkas vilja ta tillf(cid:228)llet i akt och se (cid:246)ver det s(cid:228)tt som man f(cid:246)r n(cid:228)rvarande sk(cid:246)ter det l(cid:246)pande samr(cid:229)det med ca 40 olika europeiska organisatio- ner och skapa en ny r(cid:229)dgivande styrelse f(cid:246)r europeisk tu- rism. Styrelsen skulle kunna ge r(cid:229)d (cid:229)t kommissionen om C 178/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 6. 1999 utvecklingen inom europeisk turism, bli en representant f(cid:246)r de st(cid:246)rre intressenterna och ocks(cid:229) innefatta viktigare be- slutsfattare fr(cid:229)n den offentliga och privata sektorn. P(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt skulle man ocks(cid:229) kunna utnyttja den b(cid:228)sta befintliga sakkunskapen f(cid:246)r att unders(cid:246)ka s(cid:229)dana nyckelfr(cid:229)gor som (cid:228)r viktiga f(cid:246)r turismen och utnyttja dessa b(cid:228)ttre i en samman- h(cid:228)ngande strategi f(cid:246)r att uppn(cid:229) uppst(cid:228)llda prioriteringar (5). verkan f(cid:246)r tillv(cid:228)xt tillsammans med nya och b(cid:228)ttre arbetstill- f(cid:228)llen inom de ekonomiska omr(cid:229)den som inte utnyttjas fullt ut. Detta st(cid:229)r ocks(cid:229) i samklang med 1999-(cid:229)rs riktlinjer f(cid:246)r syssel- s(cid:228)ttningen, som inneh(cid:229)ller ett nytt (cid:229)tagande fr(cid:229)n medlemssta- terna att fullt ut utnyttja syssels(cid:228)ttningspotentialen inom tj(cid:228)ns- tesektorn d(cid:228)r EU ligger l(cid:229)ngt efter USA. (cid:151) (cid:214)msesidigt samr(cid:229)d och samarbete med andra internatio- nella organisationer som (cid:228)r aktiva inom utvecklingen av turismen s(cid:229)som OECD, Europar(cid:229)det, UNESCO och V(cid:228)rlds- turistorganisationen skulle kunna utvecklas f(cid:246)r att garantera b(cid:228)ttre samverkan mellan de enskilda initiativen och fr(cid:228)mja vad man uppn(cid:229)tt inom EU p(cid:229) detta omr(cid:229)de (6). Rapporten fr(cid:229)n H(cid:246)gniv(cid:229)gruppen f(cid:246)r turism och syssels(cid:228)ttning visar varf(cid:246)r turismen skulle kunna bli en v(cid:228)rdefull partner och under vilka villkor det skulle kunna bli m(cid:246)jligt f(cid:246)r den att fullt I ut utveckla sitt bidrag till (cid:246)kad tillv(cid:228)xt och syssels(cid:228)ttning. rapporten framkommer det ocks(cid:229) att turistindustrin i (cid:246)kande utstr(cid:228)ckning (cid:228)r k(cid:228)nslig f(cid:246)r milj(cid:246)fr(cid:229)gor och att dess ledande representanter (cid:150) en del av dessa har redan b(cid:246)rjat engagera sig (cid:150) (cid:228)r beredda att spela en aktiv roll n(cid:228)r det g(cid:228)ller att utveckla syssels(cid:228)ttningsm(cid:246)jligheterna och samverka i varaktiga gemen- skapsanstr(cid:228)ngningar p(cid:229) detta omr(cid:229)de. I grund och botten (cid:228)r det skisserade tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)ttet baserat p(cid:229) en (cid:148)kunskapsdriven(cid:148) europeisk turiststrategi som skall upp- muntra f(cid:246)retag, myndigheter och andra ber(cid:246)rda parter att b(cid:228)ttre ta vara p(cid:229) befintlig information, skaffa sig och utveckla know-how, utveckla nya processer och ta l(cid:228)rdom av b(cid:228)sta praxis. Aktuella trender i tillv(cid:228)xt och syssels(cid:228)ttning (8) bekr(cid:228)ftar H(cid:246)g- niv(cid:229)gruppens r(cid:246)n n(cid:228)r det g(cid:228)ller turismens potential i fr(cid:229)ga om de fyra nyckelpelarna inom den europeiska syssels(cid:228)ttningsstra- tegin, n(cid:228)mligen att utveckla f(cid:246)retagarandan, f(cid:246)rb(cid:228)ttra syssels(cid:228)tt- ningsm(cid:246)jligheterna, uppmuntra anpassning och st(cid:228)rka j(cid:228)m- st(cid:228)lldheten (9). 3. ATT F(cid:214)RB˜TTRA TURISMENS BIDRAG TILL DEN EUROPEISKA SYSSELS˜TTNINGSSTRATEGIN Kommissionens p(cid:229)g(cid:229)ende arbete inom turist- och syssels(cid:228)tt- ningsomr(cid:229)det (cid:228)r ett led i Europeiska gemenskapens engage- mang f(cid:246)r att s(cid:228)tta syssels(cid:228)ttningen i centrum f(cid:246)r gemenskaps- satsningarna. Detta st(cid:229)r i samklang med politiken att f(cid:246)ra in syssels(cid:228)ttningsm(cid:229)let i alla gemenskapsprogram och all gemen- skapspolitik, vilket (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r ett separat meddelande (7) fr(cid:229)n kommissionen inf(cid:246)r de beslut som kommer att fattas vid Europeiska r(cid:229)det i K(cid:246)ln (den 3(cid:150)4 juni 1999). Det avspeglar behovet av att anv(cid:228)nda alla befintliga m(cid:246)jligheter f(cid:246)r innova- tiva, milj(cid:246)v(cid:228)nliga och varaktiga satsningar till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r sys- sels(cid:228)ttningen och att f(cid:229) till st(cid:229)nd nya partnerskap och ny sam- (5) L(cid:228)mpligheten i ett s(cid:229)dant tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt bekr(cid:228)ftas av de positiva erfarenheterna, exempelvis inom kampen mot barnsexturism och vidare inom urban turism, turism och syssels(cid:228)ttning, kvaliteten p(cid:229) turistorter samt inom turismen och euron. (6) De viktiga resultaten och Europeiska kommissionens p(cid:229)g(cid:229)ende ar- bete inom olika delar av turistpolitiken (cid:150) exempelvis n(cid:228)r det g(cid:228)ller utvecklingen av harmoniserad turiststatistik, integreringen av prin- ciperna f(cid:246)r en h(cid:229)llbar utveckling inom turismen, f(cid:246)rh(cid:229)llandet mel- lan kultur och turism samt kampen mot barnsexturism (cid:150) har givit relevant material till dessa organisationers verksamhet, vilka i sin tur har m(cid:246)jlighet att bygga vidare p(cid:229) vad EU uppn(cid:229)tt och utveckla detta bland sina medlemmar. (7) Gemenskapspolitik f(cid:246)r att st(cid:246)dja Syssels(cid:228)ttningen KOM(1999) 167 slutlig, 21. 4. 1999. Turismens effekt p(cid:229) syssels(cid:228)ttningen skall ocks(cid:229) ses i relation till den generella liberaliseringen f(cid:246)r turisterna av resandet in i och ut ur medlemsstaterna och det faktum att inga viktigare tredje l(cid:228)nder l(cid:228)ngre begr(cid:228)nsar m(cid:228)nniskors fria r(cid:246)rlighet eller deras s(cid:228)tt att spendera utomlands inom ramen f(cid:246)r Allm(cid:228)nna tj(cid:228)nstehandelsavtalet (GATS) (10). De (cid:229)taganden som gjorts f(cid:246)r turistsektorn (cid:228)r mycket st(cid:246)rre (cid:228)n f(cid:246)r n(cid:229)gon annan sektor n(cid:228)r det g(cid:228)ller de allra flesta deltagarl(cid:228)nderna (114 l(cid:228)nder i mars 1999). Prioriteringen ligger nu p(cid:229) genomf(cid:246)randet. Detta ger tydligt vid handen att de flesta l(cid:228)nderna inom V(cid:228)rldshandels- organisationen vill ut(cid:246)ka sin turistverksamhet och locka till sig (8) Enligt den europeiska arbetskraftsunders(cid:246)kningen skapade man un- gef(cid:228)r 300 000 nya arbetstillf(cid:228)llen i Europa mellan 1995 och 1997 inom hotell- och restaurangverksamhet. Tillv(cid:228)xten i denna del av turistbranschen l(cid:229)g p(cid:229) (cid:246)ver 5 % i genomsnitt och Tyskland och (cid:214)sterrike (b(cid:229)da 11 %) hade de h(cid:246)gsta siffrorna i Europa. Denna syssels(cid:228)ttnings(cid:246)kning (cid:228)r direkt kopplad till den st(cid:228)ndiga tillv(cid:228)xten i turiststr(cid:246)mmen och inresandet till Europa. Som bekr(cid:228)ftelse p(cid:229) en snabbare tillv(cid:228)xttakt f(cid:246)r internationell turism j(cid:228)mf(cid:246)rt med inhemsk (cid:246)kade antalet inresande med 3 % medan det inhemska resandet (cid:246)kade med 0,4 %. Under april 1998 n(cid:229)dde antalet inresande en topp och str(cid:246)mmarna f(cid:246)r de icke-bofasta gick upp med s(cid:229) mycket som 12,4 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med april 1997. Turistint(cid:228)kterna inom EU (cid:246)kade med 8,9 % under en sexm(cid:229)nadersperiod vid en j(cid:228)mf(cid:246)relse mellan 1997 och 1998. (Eurostat, Statistics in Focus, Tourism 05/1999). (9) Se s(cid:228)rskilt Rapport om syssels(cid:228)ttningsgraden 1998, som antogs av r(cid:229)det den 3 december 1998; Rapport om syssels(cid:228)ttningsgraden 1998, KOM(1998) 572. (10) F(cid:246)r praktisk information om GATS, se Europeiska kommissionen, (cid:148)GATS 2000 (cid:150) opening markets for services(cid:148), Luxemburg, 1998. 23. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 178/7 mer utl(cid:228)ndska direktinvesteringar som ett led i fr(cid:228)mjandet av ekonomisk tillv(cid:228)xt. Kommissionen h(cid:229)ller f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229) att utveckla en f(cid:246)rteckning (cid:246)ver prioriterade stater och s(cid:229)dana marknadsbarri(cid:228)rer som m(cid:229)ste avl(cid:228)gsnas. Samtidigt (cid:228)r det n(cid:246)d- v(cid:228)ndigt att generera och underh(cid:229)lla det breda st(cid:246)det f(cid:246)r en (cid:246)ppen v(cid:228)rldsekonomi som f(cid:246)ranlett stark tillv(cid:228)xt i s(cid:229) m(cid:229)nga delar av v(cid:228)rlden under senare (cid:229)rtionden. I detta avseende (cid:228)r det viktigt med en ytterligare liberalisering av turist- och resebran- schen. Medan turismen kan ses som en idealisk partner som kan bidra till denna process, har dess bidrag till syssels(cid:228)ttningen s(cid:228)llan unders(cid:246)kts eller beaktats i sin helhet. Detta (cid:228)r desto mer olyck- ligt som turismens styrka ligger i att ha ett brett ekonomiskt verksamhetsf(cid:228)lt inom varje europeisk region med avsev(cid:228)rda investeringar i humankapital. Det faktum att turismen (cid:228)r en fragmentarisk industri som utg(cid:246)rs av ett stort antal mindre f(cid:246)retag och d(cid:228)rf(cid:246)r inte kan dra nytta av en tydlig sektorsiden- titet (cid:228)r en del av f(cid:246)rklaringen till varf(cid:246)r den brukar f(cid:246)rsummas politiskt som en syssels(cid:228)ttningsskapande faktor. Det finns flera orsaker till att turismen skulle kunna bli en effektiv partner vid utvecklingen av en europeisk syssels(cid:228)tt- ningspolitik, n(cid:228)mligen: (cid:151) de gynnsamma utsikterna f(cid:246)r efterfr(cid:229)ge(cid:246)kning inom turis- men som kan uppmuntra till utveckling av nya f(cid:246)retag, nya produkter och tj(cid:228)nster och nya arbetstillf(cid:228)llen, s(cid:228)rskilt i samband med integrationen av milj(cid:246)h(cid:228)nsyn i rutinerna f(cid:246)r turistutveckling, (cid:151) turistf(cid:246)retagens egenskaper och struktur, deras allm(cid:228)nna f(cid:246)rekomst i hela Europa, marknadens l(cid:228)ttillg(cid:228)nglighet f(cid:246)r nystartade f(cid:246)retag och de goda utsikterna f(cid:246)r att skapa nya marknadsnischer f(cid:246)r ny aff(cid:228)rsverksamhet, (cid:151) det faktum att turismen (cid:228)r en del av n(cid:228)sta f(cid:246)rhandlings- runda f(cid:246)r tj(cid:228)nster (cid:229)r 2000, som globalt sett skulle kunna vidga liberaliseringen och skapa nya handels- och investe- ringsm(cid:246)jligheter, (cid:151) variationen i den verksamhet som m(cid:229)ste l(cid:228)nkas samman f(cid:246)r att tillfredsst(cid:228)lla turisternas konsumtion, dvs. verksamhet som (cid:228)r en integrerad del i det ekonomiska, sociala och administrativa n(cid:228)tet p(cid:229) lokal, nationell och europeisk niv(cid:229), (cid:151) det flexibla arbetsklimat f(cid:246)r turisttj(cid:228)nster som g(cid:246)r det l(cid:228)ttare f(cid:246)r ungdomar och s(cid:228)rskilt kvinnor att komma in p(cid:229) arbetsmarknaden och m(cid:246)jligheterna att ga- rantera kontinuerlig utbildning. inom omr(cid:229)det Den gynnsamma kombinationen av efterfr(cid:229)gestyrda m(cid:246)jligheter och strukturella f(cid:246)rh(cid:229)llanden inom den europeiska turistindustrin borde uppmuntra medlems- staterna (cid:151) att betona anv(cid:228)ndningen av horisontella satsningar som (cid:228)r av relevans f(cid:246)r turismen n(cid:228)r det g(cid:228)ller (cid:229)t- g(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r de nationella handlingspla- nerna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningen, (cid:151) att ta med s(cid:228)rskilda turistrelaterade (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r h(cid:246)gre f(cid:246)retagsamhetsm(cid:246)jligheter bland ungdomar och s(cid:228)rskilt kvinnor. 4. ATT F(cid:214)RST˜RKA SAMVERKAN F(cid:214)R ATT B˜TTRE TA TILLVARA P¯ EU-M(cid:214)JLIGHETERNA till turistut- Europeiska gemenskapen bidrar redan ansenligt vecklingen i medlemsstaterna inom ramen f(cid:246)r ett flertal pro- gram och initiativ p(cid:229) m(cid:229)nga politiska omr(cid:229)den (11). I budget- termer syns detta bidrag tydligast genom strukturfonderna d(cid:228)r 4,7 miljarder euro betalas ut via ERDF f(cid:246)r programperioden 1994(cid:150)1999 (12). Detta (cid:228)r ett tydligt tecken p(cid:229) en f(cid:246)rb(cid:228)ttring f(cid:246)r turismen som en ekonomisk drivkraft p(cid:229) m(cid:229)nga omr(cid:229)den inom gemenskapen, inklusive landsbygden och omr(cid:229)den med min- skande industriell verksamhet. F(cid:246)r att f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om optimala resultat fr(cid:229)n de betydande medel som tillhandah(cid:229)llits (cid:228)r det viktigt att se till att varaktiga turiststrategier integreras i ett vidare utvecklingsekonomiskt perspektiv. Denna process skulle kunna hj(cid:228)lpas p(cid:229) traven av en samman- h(cid:228)ngande gemenskapsram f(cid:246)r samr(cid:229)d och samarbete p(cid:229) turist- omr(cid:229)det, d(cid:228)r man tar fram information och fastst(cid:228)ller b(cid:228)sta praxis f(cid:246)r spridning. M(cid:229)let (cid:228)r att garantera ett integrerat till- v(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt och integrerade partnerskap, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)l- ler programmetoder f(cid:246)r de planer som kommer att l(cid:228)ggas upp av medlemsstaterna f(cid:246)r perioden 2000(cid:150)2006 (13). I H(cid:246)gniv(cid:229)gruppens rapport f(cid:246)regriper man i vissa fall utveck- lingen p(cid:229) senare tid inom viktiga omr(cid:229)den f(cid:246)r gemenskaps- f(cid:246)r politiken, exempelvis femte ramprogrammet inom det (11) Kommissionens rapport till r(cid:229)det om gemenskapens (cid:229)tg(cid:228)rder som ber(cid:246)r turismen (1995(cid:150)96), KOM(97) 332, 2. 7. 1997. (12) F(cid:246)r en (cid:246)versikt av genomf(cid:246)randet av best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r struktur- fonderna, se 9th Annual report on Structural Funds in 1997, OPOCE, 1999. (13) Se s(cid:228)rskilt (cid:148)The structural funds and their coordination with the cohesion fund (cid:150) Draft Guidance for programmes in the period 2000(cid:150)2006(cid:148), kommissionens arbetsdokument, SEC(1999) 103, 3. 2. 1999. Se ocks(cid:229) Ekonomiska och strukturella reformer i EU (cid:150) (Cardiff II), KOM(1999) 61. C 178/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 6. 1999 FoTU d(cid:228)r man ser turismen som en sektor (14) som h(cid:246)r hemma d(cid:228)r. Turistf(cid:246)retagen och turistverksamheten genomg(cid:229)r viktiga strukturella f(cid:246)r(cid:228)ndringar n(cid:228)r det g(cid:228)ller det s(cid:228)tt som turistpro- dukter och turisttj(cid:228)nster kommer att produceras, distribueras, marknadsf(cid:246)ras och s(cid:228)ljas p(cid:229). Informationssamh(cid:228)llet kommer att ge turistindustrin m(cid:246)jligheter att bygga ut n(cid:228)ten och (cid:246)ka kon- kurrenskraften genom att ge st(cid:246)rre spridning (cid:229)t sina erbjudan- den till turister och genom ett nytt verktyg f(cid:246)r b(cid:228)ttre ledning i form av snabbare mottagande och behandling av viktig st(cid:246)d- och marknadsinformation. Utmaningarna och m(cid:246)jligheterna n(cid:228)r det g(cid:228)ller integrering av nya tekniska hj(cid:228)lpmedel (cid:228)r (cid:228)n mer relevanta f(cid:246)r sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag inom turistbran- schen. Anv(cid:228)ndning av de nya tekniska verktygen i arbetsmeto- derna, tidiga investeringar i n(cid:246)dv(cid:228)ndig utrustning och b(cid:228)ttre utbildning kommer att leda till fler och b(cid:228)ttre arbetstillf(cid:228)llen, h(cid:246)gre att utnyttja nischmarknader. l(cid:246)nsamhet och fler m(cid:246)jligheter till Andra omr(cid:229)den inom gemenskapspolitiken som (cid:228)r viktiga f(cid:246)r ytterligare utveckling av varaktig turism i Europa h(cid:229)ller man redan p(cid:229) att unders(cid:246)ka exempelvis det femte milj(cid:246)program- met (15). (cid:214)verenskommelsen nyligen om Agenda 2000 vid Europeiska r(cid:229)det (16) tillsammans med uppr(cid:228)ttandet av en ny ekonomisk ram st(cid:229)r f(cid:246)r en politisk reform p(cid:229) flera viktiga omr(cid:229)den som kommer att skapa nya m(cid:246)jligheter att anv(cid:228)nda sig av turismens potential n(cid:228)r det g(cid:228)ller att uppn(cid:229) st(cid:246)rre gemenskapsm(cid:229)l. Bland dessa (cid:229)terfinns nya rutiner f(cid:246)r strukturfonderna (dvs. gemen- skapsinitiativ och innovativa satsningar) och sammanh(cid:229)llnings- fonden samt reformering av den gemensamma jordbrukspoliti- ken, d(cid:228)r man starkare betonar utvecklingen av landsbygden med en viktig roll f(cid:246)r gemenskapsinitiativet Leader och andra m(cid:246)jligheter till diversifiering av jordbruket. Dessutom kan en h(cid:229)llbar utveckling av jordbruket bidra avsev(cid:228)rt till att bevara det kulturella och naturliga landskapet och den biologiska m(cid:229)ngfald och de boendef(cid:246)rh(cid:229)llanden som g(cid:246)r den europeiska turister. Ocks(cid:229) inom ramen f(cid:246)r landsbygden attraktiv f(cid:246)r Agenda 2000 kan turismen komma med ett viktigt bidrag till en framg(cid:229)ngsrik utvidgning. Genomt(cid:228)nkt anv(cid:228)ndning av ge- menskapsmedel f(cid:246)r kandidatl(cid:228)nderna kan leda till ytterligare (14) Europaparlamentets och r(cid:229)dets beslut 182/1999/EG (EGT L 26, 1. 2. 1999, s. 1). (15) Enligt det femte programmet f(cid:246)r grundl(cid:228)ggande bist(cid:229)nd (EAP) och l(cid:228)gesrapporten och 1997-(cid:229)rs handlingsplan r(cid:246)r det sig om f(cid:246)ljande prioritetssatsningar: (cid:151) Integrering av milj(cid:246)h(cid:228)nsyn fr(cid:229)n b(cid:246)rjan i turistpolitiken p(cid:229) den integrerad planering av markanv(cid:228)ndning, l(cid:228)mpligaste niv(cid:229)n, str(cid:228)ngare kontrollregler f(cid:246)r markanv(cid:228)ndning. (cid:151) En ram f(cid:246)r skydd av k(cid:228)nsliga omr(cid:229)den enligt medlemsstaternas (cid:246)nskem(cid:229)l, s(cid:228)rskilt f(cid:246)r k(cid:228)nsliga omr(cid:229)den i Medelhavet, (cid:214)ster- sj(cid:246)n, Alperna och kustomr(cid:229)den. (cid:151) Turistinformation med b(cid:228)ttre information om milj(cid:246)f(cid:246)rh(cid:229)llan- den, fr(cid:228)mjande av nya former av turism d(cid:228)r man tar h(cid:228)nsyn till milj(cid:246)n, noggrant urval av inkvarteringsm(cid:246)jligheter, (cid:246)kade kunskaper etc. (cid:151) Hantering av turiststr(cid:246)mmar med h(cid:228)nsyn till bel(cid:228)ggningskapa- citeten p(cid:229) turistorter och genomf(cid:246)rande av l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r hantering av turiststr(cid:246)mmar till varaktigt gagn f(cid:246)r sektorn och milj(cid:246)n. (16) Europeiska r(cid:229)det i Berlin, den 24/25 mars 1999, Ordf(cid:246)randeskapets slutsatser SN 100/99. tillv(cid:228)xt och utveckling av deras turistindustri p(cid:229) ett varaktigt och kvalitativt s(cid:228)tt. Utvecklingen av turisttj(cid:228)nster i dessa l(cid:228)nder med h(cid:228)nsyn till lokalbefolkningen och genom integrering av milj(cid:246)principer kan (cid:246)ka deras dragningskraft p(cid:229) turister fr(cid:229)n den nuvarande gemenskapen och d(cid:228)rigenom (cid:246)ka int(cid:228)kterna och investeringarna och d(cid:228)rf(cid:246)r hj(cid:228)lpa till att (cid:246)ka kontakterna och bygga upp f(cid:246)rbindelserna mellan respektive folk. Det kommer ocks(cid:229) att uppst(cid:229) goda m(cid:246)jligheter f(cid:246)r turismen i och med inf(cid:246)randet av den gemensamma valutan. Samtidigt kommer turismen att ge synliga bevis p(cid:229) de praktiska f(cid:246)r- delarna av inf(cid:246)randet av euron, som kommer att leda till kla- rare priss(cid:228)ttning och besparingar f(cid:246)r turister. Den gemen- samma valutan kommer ytterligare att stimulera turiststr(cid:246)mmar inom Europa och fr(cid:229)n tredje land, s(cid:228)rskilt genom att skapa nya m(cid:246)jligheter att marknadsf(cid:246)ra Europa som en turistdestination. Det (cid:228)r uppenbart att ett stort antal europeiska konsumenter sannolikt kommer att f(cid:229) sin f(cid:246)rsta bekantskap med euron un- der en semester. I detta sammanhang talade man i kommis- sionens meddelande om informationsstrategin f(cid:246)r euron som (cid:148)en s(cid:228)rskilt intressant sektor f(cid:246)r inf(cid:246)randet av euron och indi- kerade att f(cid:246)retag som har verksamhet inom detta omr(cid:229)de mycket v(cid:228)l kan bidra med information om de praktiska och s(cid:228)rskilda aspekterna hos euron(cid:148) (17). Som potentiella f(cid:246)rsta- anv(cid:228)ndare av euron m(cid:229)ste researrang(cid:246)rerna ocks(cid:229) f(cid:246)rbereda sig f(cid:246)r den gemensamma valutan tidigare (cid:228)n andra sektorer, och kommissionen kommer att kontrollera att industrin (cid:228)r fullt f(cid:246)rberedd f(cid:246)r en smidig anpassning till euron (18). P(cid:229) samma s(cid:228)tt kommer kommissionen att f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om maximal samverkan mellan de kommande (cid:229)tg(cid:228)rderna n(cid:228)r det g(cid:228)ller satsningar inom de ekonomiska sektorer som (cid:228)r n(cid:228)ra f(cid:246)rknippade med turismen (19). M(cid:229)nga operationella rekommendationer som lagts fram i H(cid:246)g- niv(cid:229)gruppens rapport skulle kunna genomf(cid:246)ras genom att mer effektivt integrera turismens krav i den befintliga gemenskaps- politiken och i aktuella program och initiativ i gemenskapens regi. F(cid:246)ljande indikationer illustrerar hur gruppens rekommen- dationer skulle kunna f(cid:246)ljas upp utifr(cid:229)n de m(cid:246)jligheter som ges i gemenskapsinstrumenten. De (cid:228)r grupperade efter de hu- vudsakliga verksamhetsomr(cid:229)dena och satsningstyperna. (17) Meddelande fr(cid:229)n kommissionen om informationsstrategin f(cid:246)r eu- ron, KOM(1998) 39, 23. 1. 1998. (18) Inom denna ram har kommissionen genomf(cid:246)rt ett arbete f(cid:246)r en industribaserad (cid:148)arbetsgrupp f(cid:246)r euron och turismen(cid:148) och en eu- ropeisk konferens med representanter fr(cid:229)n turistindustrin, interna- tionella organisationer, myndigheter, banksektorn och de st(cid:246)rre betalningssystemen. (19) Som exempel kan n(cid:228)mnas att kommissionen nyligen antog en vitbok om handel som omfattar satsningar p(cid:229) handel och turism, KOM(1999) 6 slutlig, 27. 1. 1999. 23. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 178/9 4. 1 Att f(cid:246)rb(cid:228)ttra den europeiska turismens konkurrens- kraft genom innovativa informationsverktyg king-metoder, dvs. metoder f(cid:246)r f(cid:246)rb(cid:228)ttring av den europeiska turismens konkurrenskraft. Etableringen av ett observationsn(cid:228)tverk online f(cid:246)r turism ((cid:148)Eu- rONeT(cid:148)) skulle kunna bidra till att fylla det befintliga gapet i kunskaperna om turismen p(cid:229) europeisk niv(cid:229) genom att l(cid:228)nka samman tillf(cid:246)rlitliga informationsk(cid:228)llor med hj(cid:228)lp av ny teknik. I form av en (cid:148)one-stop-information-shop(cid:148) skulle detta system kunna bli ett unikt anv(cid:228)ndarv(cid:228)nligt hj(cid:228)lpmedel f(cid:246)r beslutsfat- tare p(cid:229) turistomr(cid:229)det. N(cid:228)r det g(cid:228)ller kvantitativ information (cid:150) om f(cid:246)retagsstruktur, demografi och prestanda inom turistmarknaderna, om syssel- s(cid:228)ttningstrender och om milj(cid:246)indikatorer (cid:150) skulle systemet kunna dra nytta av en (cid:246)kande utveckling av information fr(cid:229)n befintliga europeiska statistiksystem och fr(cid:229)n nationella turist- organisationer som vill vara med i det nya n(cid:228)tverket. N(cid:228)r det g(cid:228)ller den kvalitativa informationen skulle systemet direkt (eller via l(cid:228)nkar till andra befintliga informationssystem som (cid:228)r relevanta f(cid:246)r EU) kunna t(cid:228)cka s(cid:228)rskilt material om: b(cid:228)sta praxis och innovativa processer 4. 2 Turismen inom EU:s n(cid:228)tverk f(cid:246)r f(cid:246)retagspolitik F(cid:246)rb(cid:228)ttringen av den roll som n(cid:228)tverken f(cid:246)r EU:s f(cid:246)retagspoli- tik spelar och hur de fungerar (cid:150) Euroinfocentrer (cid:228)r exempelvis redan v(cid:228)letablerade i Europa och i n(cid:229)gra partnerstater (cid:150) skulle kunna f(cid:246)rb(cid:228)ttra aff(cid:228)rsklimatet och underl(cid:228)tta tillg(cid:229)ngen till och anv(cid:228)ndningen av gemenskapsm(cid:246)jligheterna. Ut(cid:246)ver det faktum att n(cid:228)tverken ger l(cid:228)ttare tillg(cid:229)ng till information och EU-pro- gram har de ocks(cid:229) en n(cid:228)tverkseffekt i form av samverkan och tillg(cid:229)ng till information om f(cid:246)rh(cid:229)llandena och m(cid:246)jligheterna p(cid:229) marknaden. Inom omr(cid:229)den som s(cid:228)rskilt ber(cid:246)rs av turistutveck- lingen skulle kommissionen kunna unders(cid:246)ka viljan bland part- nernas n(cid:228)tverk att utveckla riktade st(cid:246)dtj(cid:228)nster f(cid:246)r turistf(cid:246)retag och myndigheter. Detta kan unders(cid:246)kas under n(cid:228)tverkets re- klamkampanj, som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande sk(cid:246)ts av kommissionen, och huvudsakligen i medlemsstaterna. P(cid:229) ett experimentellt plan skulle detta kunna leda till kontakter med turistr(cid:229)dgivnings- experter p(cid:229) Euroinfocentrer i medlemsstaterna. (cid:151) f(cid:246)retagsetableringar, utveckling av turistprodukter, plane- ring, drift och marknadsf(cid:246)ring, Detta initiativ skulle m(cid:246)jligen kunna utvecklas inom ramen f(cid:246)r befintliga och framtida fler(cid:229)riga program f(cid:246)r sm(cid:229) och medel- stora f(cid:246)retag. (cid:151) IT-applikationer och IT-hj(cid:228)lpmedel, (cid:151) integreringen av principer och teknik f(cid:246)r varaktig utveck- ling, inklusive m(cid:228)rkning och system f(cid:246)r milj(cid:246)hantering, 4. 3 Syssels(cid:228)ttning, arbetsmarknadsf(cid:246)rh(cid:229)llanden och ut- bildning inom turistomr(cid:229)det (cid:151) system f(cid:246)r utbildning och m(cid:228)nskliga resurser. gemenskapsprogram och gemenskapsinitiativ f(cid:246)r turism Utvecklingen av best(cid:228)mmelser och st(cid:246)dformer f(cid:246)r att m(cid:246)ta behovet av en mer syssels(cid:228)ttningsv(cid:228)nlig milj(cid:246) som turismen kan dra nytta av r(cid:246)r s(cid:228)rskilt beskattning, klara regler p(cid:229) arbets- marknaden, erk(cid:228)nnande av kvalifikationer och utbildning trans- nationellt och en social dialog mellan parterna inom turistindu- strin. (cid:151) best(cid:228)mmelser, (cid:151) finansiellt st(cid:246)d. institut f(cid:246)r forskning i och dokumentation om turism turistunders(cid:246)kningar p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) Den information som man f(cid:229)r med hj(cid:228)lp av systemet med regelbundna uppdateringar skulle kunna vara basen f(cid:246)r f(cid:246)rbere- delsen av en rapport om den europeiska turismens konkurrens- kraft, s(cid:229)som framg(cid:229)r av H(cid:246)gniv(cid:229)gruppens rekommendation. Denna rapport skulle kunna vara ett st(cid:246)d f(cid:246)r myndigheter, turistindustrin och andra ber(cid:246)rda parter samband med (cid:229)tg(cid:228)rder som integrerar anv(cid:228)ndningen av benchmar- s(cid:229)dana i N(cid:228)r det g(cid:228)ller beskattningen har Europeiska kommissionen se- dan 1993 (20) uppm(cid:228)rksammat medlemsstaterna p(cid:229) behovet att s(cid:228)nka skatten p(cid:229) arbetskraft. Kommissionen har nyligen inf(cid:246)r r(cid:229)det lagt fram ett f(cid:246)rslag till direktiv d(cid:228)r man till(cid:229)ter de med- lemsstater som vill att till(cid:228)mpa en l(cid:228)gre momssats p(cid:229) vissa arbetskraftsintensiva tj(cid:228)nster, inklusive turism, under en f(cid:246)r- s(cid:246)ksperiod (21). De aktuella tj(cid:228)nsterna m(cid:229)ste uppfylla s(cid:228)rskilda krav. Om turistindustrin f(cid:229)r dessa f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar skulle de ocks(cid:229) kunna dra nytta av experimentet. Denna (cid:229)tg(cid:228)rd skulle kunna bidra till att man utnyttjar den stora potential f(cid:246)r (cid:246)kad syssels(cid:228)ttning i de f(cid:246)retag som tillhandah(cid:229)ller lokala tj(cid:228)nster en del av och skulle ocks(cid:229) kunna hj(cid:228)lpa till att reintegrera (20) Vitboken om tillv(cid:228)xt, konkurrenskraft och syssels(cid:228)ttning, december 1993 (cid:150) kapitel IX. (21) F(cid:246)rslag till r(cid:229)dets direktiv av den 17 februari 1999, KOM(1999) 62. C 178/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 6. 1999 de f(cid:246)retag som glidit in i den svarta ekonomin i skattesystemet. Den (cid:246)kande medvetenheten om behovet av b(cid:228)ttre samordning mellan medlemsstaterna ligger i linje med den oro man hyser inom turistindustrin och denna tankeg(cid:229)ng kommer eventuellt att fr(cid:228)mjas av kommissionen (cid:228)ven framdeles. b(cid:228)ttre kunna utnyttja turismens kapacitet att integrera de arbetsl(cid:246)sa i en l(cid:229)ng rad yrken genom att investera mer i utbildning p(cid:229) olika kompetensniv(cid:229)er och genom (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r (cid:246)kad kompetens s(cid:229) att denna b(cid:228)ttre kan motsvara in- dustrins v(cid:228)xande behov. F(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra (cid:246)versk(cid:229)dligheten i reglerna p(cid:229) arbetsmark- naden och (cid:246)ka av utbildning och arbets- livserfarenhet inom turistomr(cid:229)det p(cid:229) en europeisk niv(cid:229) skulle kommissionen s(cid:228)rskilt kunna fr(cid:228)mja erk(cid:228)nnandet (cid:151) (cid:246)kad anv(cid:228)ndning av det europeiska syssels(cid:228)ttningsn(cid:228)tverket (EURES) och riktat st(cid:246)d till turistf(cid:246)retag och arbetss(cid:246)kande. Detta skulle kunna underl(cid:228)tta j(cid:228)mkningen av utbudet av och efterfr(cid:229)gan p(cid:229) turistjobb och f(cid:246)rb(cid:228)ttra arbetskraftens r(cid:246)rlighet, (cid:151) fullst(cid:228)ndigt genomf(cid:246)rande av direktiv f(cid:246)r (cid:246)msesidigt erk(cid:228)n- nande av yrkeskvalifikationer fr(cid:229)n medlemsstaterna och ge- nomf(cid:246)rande av kommissionens initiativ f(cid:246)r ett (cid:148)europass f(cid:246)r utbildning(cid:148). Detta skulle kunna fr(cid:228)mja r(cid:246)rligheten inom utbildningar med arbetsplatsanknytning, inklusive l(cid:228)rlings- skap, och komma att g(cid:246)ra kvalifikationer och erfarenheter fr(cid:229)n utl(cid:228)ndska utbildningar med arbetsplatsanknytning l(cid:228)t- tare att bed(cid:246)ma (22), (cid:151) effektivare anv(cid:228)ndning av Europeiska socialfonden inom turistverksamhet som det viktigaste finansieringsredskapet inom EU f(cid:246)r utveckling av m(cid:228)nskliga resurser och f(cid:246)rb(cid:228)tt- ring av arbetsmarknadens s(cid:228)tt att fungera. Under den kom- mande programperioden (2000(cid:150)2006) kommer Europeiska socialfondens allm(cid:228)nna m(cid:229)ls(cid:228)ttning att vara (cid:229)tg(cid:228)rder mot arbetsl(cid:246)shet, inklusive f(cid:246)rebyggande (cid:229)tg(cid:228)rder, och utveck- ling av m(cid:228)nskliga resurser f(cid:246)r en h(cid:246)g syssels(cid:228)ttningsgrad. Den nationella handlingsplanen f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningen (cid:150) som (cid:228)r ett krav fr(cid:229)n Europeiska syssels(cid:228)ttningsstrategin med prioriteringarna (cid:148)anst(cid:228)llbarhet(cid:148), (cid:148)f(cid:246)retagande(cid:148), (cid:148)anpassnings- f(cid:246)rm(cid:229)ga(cid:148) och (cid:148)j(cid:228)mst(cid:228)lldhet mellan k(cid:246)nen(cid:148) (cid:150) kommer att tj(cid:228)na som en (cid:246)vergripande ram f(cid:246)r Europeiska socialfon- dens (cid:229)tg(cid:228)rder som huvudsakligen skall fr(cid:228)mja en aktiv ar- betsmarknadspolitik och f(cid:246)rb(cid:228)ttra tilltr(cid:228)det till arbetsmark- naden. N(cid:228)r det g(cid:228)ller strukturer och system skulle man med h(cid:228)nsyn till konkurrensreglerna kunna ge incitament (cid:229)t att h(cid:246)ja kvaliteten p(cid:229) yrkesutbildningen och arbetsf(cid:246)rmedling- arna, st(cid:228)rka banden mellan arbete, utbildning och utbild- ningsinstitut, utveckla system f(cid:246)r att planera f(cid:246)r och f(cid:246)re- gripa f(cid:246)r(cid:228)ndringar inom syssels(cid:228)ttnings- och kompetens- behovet, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller nya typer av arbetsorganisa- tion. Detta kommer att vara en viktig aspekt f(cid:246)r att skapa varaktig syssels(cid:228)ttning inom turistomr(cid:229)det, eftersom det kommer att g(cid:246)ra jobben mer attraktiva inom turistomr(cid:229)det och garantera h(cid:246)gkvalitativa tj(cid:228)nster. Dessutom skulle man N(cid:228)r det g(cid:228)ller transnationellt samarbete inom utbildning och yrkesutbildning skulle man kunna ta h(cid:228)nsyn till resul- taten fr(cid:229)n den p(cid:229)g(cid:229)ende utv(cid:228)rderingen av resultaten fr(cid:229)n Leonardo da Vinci-programmet f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra tillg(cid:229)ngen till turistrelaterad verksamhet vid genomf(cid:246)randet av n(cid:228)sta fas i programmet (2000(cid:150)2006), som skall antas av r(cid:229)det och Europaparlamentet under 1999. (cid:151) Dessutom rekommenderas i strukturfondernas riktlinjer f(cid:246)r perioden 2000(cid:150)2006 (23) att man i strukturfondernas pla- ner skall beakta (cid:148)f(cid:246)rb(cid:228)ttring av kompetensen och yrkespro- filen f(cid:246)r att b(cid:228)ttre kunna infria turisternas f(cid:246)rv(cid:228)ntningar och industrins behov(cid:148). F(cid:246)rb(cid:228)ttringen av samr(cid:229)det och dialogen mellan arbetsmark- nadens parter inom turismen skulle (cid:228)ven forts(cid:228)ttningsvis kunna vara en nyckelprioritering i kommissionens arbete. Ett viktigt bidrag fr(cid:229)n den sociala dialogen har nyligen kommit i form av ram(cid:246)verenskommelsen om tidsbest(cid:228)mt arbete, som har en di- rekt effekt p(cid:229) s(cid:229)dan s(cid:228)songsbetonad verksamhet som turism. Med utg(cid:229)ngspunkt i de framsteg man gjort inom (cid:148)Horeca(cid:148) (hotell- och restaurangsektorn) i detta avseende och med st(cid:246)d till vidareutvecklingen av denna sektor skulle kommissionen kunna unders(cid:246)ka hur villiga de andra branscherna inom turist- sektorn (cid:228)r att starta en liknande dialog p(cid:229) europeisk niv(cid:229) (24). 4. 4 Turistrelaterad infrastruktur Den positiva effekten p(cid:229) turistfl(cid:246)dena genom liberaliseringen av transportsektorn, som har fr(cid:228)mjats av gemenskapsinitiativen, kommer att kr(cid:228)va kontinuerliga anstr(cid:228)ngningar f(cid:246)r effektivare och mer h(cid:229)llbar infrastruktur. Det g(cid:229)r (cid:228)ven att utvinna fler f(cid:246)rdelar, bl. a. n(cid:228)r det g(cid:228)ller minskad trafikstockning genom b(cid:228)ttre integrering av transportsystemen, s(cid:228)rskilt p(cid:229) turistorter. Kommissionen (cid:228)r medveten om den (cid:246)kande effekten av en effektiv infrastruktur i form av transporter och ny teknik p(cid:229) konkurrenskraften inom europeisk turism. Man har tagit upp behovet av (cid:229)tg(cid:228)rder som r(cid:246)r fr(cid:229)gor av liknande slag. Dessa togs (22) R(cid:229)dets beslut 1999/51/EG (EGT L 17, 22. 1. 1999, s. 45). (23) SEK(1999) 103, slutlig, 3. 2. 1999. (24) KOM(1998) 322, 20. 5. 1998. 23. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 178/11 upp av H(cid:246)gniv(cid:229)gruppen, bl. a. riktlinjerna f(cid:246)r den kommande programperioden f(cid:246)r strukturfonderna och de p(cid:229)g(cid:229)ende (cid:229)tg(cid:228)r- derna till f(cid:246)ljd av det nyligen antagna femte ramporgrammet f(cid:246)r FoTU. infrastrukturen f(cid:246)r transporter p(cid:229) en internationell niv(cid:229) och p(cid:229) regional niv(cid:229) i olika medlemsstater har direkt bidragit till b(cid:228)ttre tillg(cid:229)ng till traditionella turistorter och skapat nya m(cid:246)jligheter p(cid:229) andra omr(cid:229)den. Turismen kommer s(cid:228)rskilt att dra nytta av genomf(cid:246)randet av de satsningar som planeras inom ramen f(cid:246)r det femte rampro- grammet f(cid:246)r FoTU, som (cid:228)r avsett att leda fram till h(cid:246)gkvalita- tiva personliga tj(cid:228)nster f(cid:246)r europeiska medborgare och utveckla innovativa tekniska applikationer och standardiserings(cid:229)tg(cid:228)rder s(cid:229) att turistindustrin, s(cid:228)rskilt sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, kan investera i informations- och kommunikationssystem. Resulta- tet av projekten skall bidra v(cid:228)sentligt till den europeiska turist- industrins konkurrenskraft. F(cid:246)r att kunna definiera de riktade satsningarna p(cid:229) specifik forskning vill kommissionen f(cid:229) reda p(cid:229) turistindustrins uppfattning om dess verkliga forskningsbehov. Av denna anledning har man uppr(cid:228)ttat en webbplats med m(cid:229)let att bjuda in experter inom turist- och IT-omr(cid:229)det f(cid:246)r deltagande i ett virtuellt diskussionsforum. Detta kommer ocks(cid:229) att ge m(cid:246)jligheter till att fr(cid:228)mja teknik f(cid:246)r informationssamh(cid:228)l- inom turistomr(cid:229)det. Ut(cid:246)ver diskussionsforumet kommer let man att uppr(cid:228)tta en databas med nyckelrollsinnehavare inom turism och teknik f(cid:246)r informationssamh(cid:228)llet (inklusive den pri- vata och offentliga sektorn), som skulle kunna vara ett s(cid:228)tt att identifiera partner f(cid:246)r utbyte av b(cid:228)sta praxis eller f(cid:246)r utveckling av samarbetsf(cid:246)retag med avseende p(cid:229) aff(cid:228)rsverksamhet eller aff(cid:228)rsprojekt. Gemenskapens femte ramprogram kommer att skapa en s(cid:228)rskild m(cid:246)jlighet till integrering av det kulturella arvet i stadsbilden. Genom att f(cid:246)rb(cid:228)ttra de m(cid:246)jligheter som (cid:246)ppnas genom kulturarv f(cid:246)r turism (cid:228)r m(cid:229)let att utveckla s(cid:229)- dana verktyg, metoder och modeller som skulle kunna hj(cid:228)lpa beslutsfattare med fr(cid:229)gor som (cid:228)r f(cid:246)rknippade med tillg(cid:229)ng och h(cid:229)llbarhet och med utnyttjande av kulturarvet. H(cid:229)llbara transporter spelar en fundamental roll n(cid:228)r det g(cid:228)ller att fr(cid:228)mja tillv(cid:228)xt och syssels(cid:228)ttning inom turistindustrin. Eu- ropeisk infrastruktur f(cid:246)r transport, s(cid:228)rskilt i ekonomiskt efter- satta eller perifera regioner har dragit nytta av de avsev(cid:228)rda investeringarna fr(cid:229)n de europeiska strukturfonderna (s(cid:228)rskilt Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF)) och Samman- h(cid:229)llningsfonden. ERUF har allokerat 13,7 miljarder euro till transportinvesteringar i mindre utvecklade regioner under pe- rioden 1994(cid:150)1999 och Sammanh(cid:229)llningsfonden mer (cid:228)n 5 mil- jarder euro mellan 1993 och 1999 till utveckling av transeuro- peiska transportl(cid:228)nkar av nyckelkarakt(cid:228)r. Medlemsstaternas genomf(cid:246)rande av initiativet (cid:148)transeuropeiska transportn(cid:228)tet(cid:148), och den p(cid:229)g(cid:229)ende diskussionen om etable- ringen av ett europeiskt kontrollsysem f(cid:246)r flygtrafik kommer (cid:228)ven forts(cid:228)ttningsvis att uppmuntras. Dessutom skulle kommis- sionen kunna st(cid:246)dja anstr(cid:228)ngningar fr(cid:229)n medlemssternas sida eller fr(cid:229)n regionerna f(cid:246)r ny eller f(cid:246)rb(cid:228)ttrad infrastruktur f(cid:246)r allm(cid:228)nna kommunikationer som ger attraktiv och milj(cid:246)v(cid:228)nlig tillg(cid:229)ng till turistdestinationer i n(cid:228)rheten av de viktigaste j(cid:228)rn- v(cid:228)gsl(cid:228)nkarna. Stora framsteg n(cid:228)r det g(cid:228)ller utvecklingen av Fullf(cid:246)ljandet av liberaliseringen av den europeiska marknaden f(cid:246)r flygtransport har givit turisttransporten nya m(cid:246)jligheter, samtidigt som man beh(cid:229)llit och f(cid:246)rb(cid:228)ttrat syssels(cid:228)ttningsm(cid:246)j- ligheterna inom sektorn f(cid:246)r flygtransport. F(cid:246)r att turistindu- strin skall kunna vara framg(cid:229)ngsrik (cid:228)r det s(cid:228)rskilt viktigt att den ber(cid:228)knade tillv(cid:228)xten inom den europeiska flygtrafiken mot- svaras av ett smidigt resande utan stockningar. Kommissionen skulle ocks(cid:229) kunna uppmuntra till mer samr(cid:229)d och samarbete bland ber(cid:246)rda parter (researrang(cid:246)rer och rese- byr(cid:229)er, luftfartsmyndigheter och myndigheter p(cid:229) viktiga des- tinationsorter f(cid:246)r turister, flygbolag) i avsikt att minska trycket fr(cid:229)n turiststr(cid:246)mmarna under h(cid:246)gs(cid:228)song. 4. 5 Varaktig utveckling och kvalitetsstandarder Kommissionen (cid:228)r redan nu fast besluten att uppmuntra och st(cid:246)dja den fullst(cid:228)ndiga integreringen av milj(cid:246)h(cid:228)nsyn i plane- ringen och ut(cid:246)vandet av turism, inklusive anv(cid:228)ndningen av indikatorer f(cid:246)r h(cid:229)llbar turism och integreringen av milj(cid:246)krite- rier i turistf(cid:246)retagens ledningsrutiner och program f(cid:246)r turist- destinationer. Utifr(cid:229)n resultaten fr(cid:229)n det stora antalet satsningar inom detta omr(cid:229)de som ett led i kommissionens strategi f(cid:246)r h(cid:229)llbar utveck- ling och med sikte p(cid:229) att g(cid:246)ra detta syns(cid:228)tt till n(cid:229)gonting genomg(cid:229)ende inom all gemenskapspolitik kan kommissionen komma att s(cid:228)rskilt uppmuntra initiativ som f(cid:246)r in milj(cid:246)v(cid:228)nliga aspekter i turismen, i synnerhet fr(cid:229)n sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)re- tag, inklusive instrument och program f(cid:246)r fastst(cid:228)llande och spridning av b(cid:228)sta rutiner. N(cid:228)r det g(cid:228)ller bed(cid:246)mningen av turistprojektens effekter p(cid:229) milj(cid:246)n f(cid:246)ljer kommissionen upp medlemsstaternas korrekta in- f(cid:246)rande av de relevanta best(cid:228)mmelserna i EG-r(cid:228)tten och upp- manar till en liknande h(cid:229)llning i EU:s partnerstater. I fr(cid:229)ga om det transeuropeiska samarbetsinitiativet inom strukturfonderna skulle kommissionen kunna unders(cid:246)ka m(cid:246)jligheterna och in- tresset bland relevanta myndigheter i medlemsstaterna att lan- sera ett programm f(cid:246)r vitalisering av turistdestinationer p(cid:229) till- bakag(cid:229)ng som p(cid:229)verkats negativt av massturism och vilkas naturtillg(cid:229)ngar slitits ned till f(cid:246)ljd av tidigare d(cid:229)ligt genom- t(cid:228)nkta turistinvesteringar. Det prelimin(cid:228)ra arbetet inom detta omr(cid:229)de inleddes (cid:229)r 1999. Relevant information om bel(cid:228)ggningskapacitet p(cid:229) urbana tu- ristdestinationer kommer att tas fram genom det nyligen lan- serade Artist-projektet (Agenda for Research on Tourism by C 178/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 6. 1999 Integration of Statistics and Strategies for Transport), som fi- nansieras inom ramen f(cid:246)r FoTU-programmet f(cid:246)r transport (inom gemenskapens fj(cid:228)rde ramprogram f(cid:246)r forskning och tek- nisk utveckling). Detta (cid:228)r ett av gemenskapens projekt f(cid:246)r forskning om transport och turism och dess huvudm(cid:229)l omfat- tar bland annat analys och unders(cid:246)kning av befintliga rutiner f(cid:246)r att ta hand om g(cid:228)ster, s(cid:228)rskilt i europeiska st(cid:228)der med stora turiststr(cid:246)mmar. Det kommer att genomf(cid:246)ras under den kom- mande tolvm(cid:229)nadersperioden och f(cid:246)ljas av resultatspridning. Man b(cid:246)r ocks(cid:229) n(cid:228)rmare unders(cid:246)ka h(cid:229)llbar turism p(cid:229) landsbyg- den. I kommissionens meddelande (cid:148)Ett h(cid:229)llbart framtida jord- bruk(cid:148) (25) stryker man under turismens potential f(cid:246)r diversifie- ring av den ekonomiska aktiviteten, s(cid:228)rskild inom s(cid:229)dana om- r(cid:229)den d(cid:228)r jordbrukssektorn (cid:228)r p(cid:229) tillbakag(cid:229)ng. En s(cid:229)dan ut- veckling kr(cid:228)ver ett h(cid:229)llbart och integrerat tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt f(cid:246)r att tillfredsst(cid:228)lla turisternas krav p(cid:229) kvalitet, f(cid:246)rb(cid:228)ttra f(cid:246)ruts(cid:228)tt- ningarna f(cid:246)r de lokala f(cid:246)retagen och samh(cid:228)llena, bevara den naturliga milj(cid:246)n (landskapet och den biologiska m(cid:229)ngfalden) och det kulturella arvet (arkitektur, hantverk och traditioner). Den ringa anv(cid:228)ndningen och spridningen av teknik och strate- gier f(cid:246)r kvalitetskontroll (cid:228)r en v(cid:228)sentlig svaghet som p(cid:229)verkar konkurrenskraften f(cid:246)r turistindustrin. N(cid:228)r det g(cid:228)ller f(cid:246)retagen kan de befintliga satsningar och program som utvecklats p(cid:229) frivillig basis inom ramen f(cid:246)r europeisk kvalitetspolitik och de initiativ som st(cid:246)ds av kommissionen vara ett v(cid:228)rdefullt s(cid:228)tt att ta sig an fr(cid:229)gan. Den stora spridningen och genomf(cid:246)r- andet av resultaten fr(cid:229)n s(cid:228)rskilda unders(cid:246)kningar som gjorts av Europeiska kommissionen vad g(cid:228)ller integrerad kvalitetskon- i st(cid:228)der eller p(cid:229) landsbygden troll p(cid:229) turistorter vid kusten, kommer att uppmuntra till ytterligare framsteg p(cid:229) detta om- r(cid:229)de. 5. ATT F(cid:214)RS˜KRA SIG OM EFFEKTIVT SAMARBETE I exemplen ovan (cid:229)terfinns de (cid:229)tg(cid:228)rder som skulle kunna ses inledande svar p(cid:229) rekommendationerna fr(cid:229)n H(cid:246)g- som ett niv(cid:229)gruppen. Genomf(cid:246)randet av m(cid:229)nga av dessa (cid:229)tg(cid:228)rder ger turismen m(cid:246)jligheter att spela en roll vid uppn(cid:229)endet av viktiga politiska gemenskapsm(cid:229)l. Tidigare erfarenhet, inklusive utv(cid:228)r- dering av gemenskaps(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r turism, har emellertid visat att det finns en allvarlig risk f(cid:246)r dubbelarbete, vilket tenderar att minska effektiviteten p(cid:229) gemenskapens och medlemsstater- nas satsningar. S(cid:229)dana risker skulle kunna minskas avsev(cid:228)rt genom en strategisk ram som skulle kunna garantera b(cid:228)ttre sammanh(cid:229)llning och st(cid:246)rre tydlighet p(cid:229) alla niv(cid:229)er. P(cid:229) s(cid:229) vis skulle man l(cid:228)ttare kunna (cid:151) fastst(cid:228)lla politiska prioriteringar, (cid:151) fastst(cid:228)lla och avl(cid:228)gsna barri(cid:228)rer mot turistutveckling. Det framg(cid:229)ngsrika ut(cid:246)vandet av det aktuella mandatet, inom ramen f(cid:246)r vilket den relevanta avdelningen p(cid:229) kommissionen f(cid:246)r turism har till uppgift att samordna alla gemenskaps(cid:229)tg(cid:228)r- der f(cid:246)r turism, m(cid:229)ste komma till r(cid:228)tta med ett antal utma- ningar. Bland dessa (cid:229)terfinns (cid:151) det stora antalet aktuella satsningar, d(cid:228)r inte alla direkt kan ha n(cid:229)gon effekt p(cid:229) turismen enligt kommissionen (exem- pelvis inom nationella eller regionala program f(cid:246)r turistut- veckling), (cid:151) den snabba utvecklingen av marknaden, som kr(cid:228)ver ett fl(cid:246)de av h(cid:246)gkvalitativ information till kommis- st(cid:228)ndigt sionen, (cid:151) behovet att inrikta sig p(cid:229) relevanta aspekter n(cid:228)r man in- tegrerar gemensamma turistfr(cid:229)gor i gemenskapsinstrumen- ten, (cid:151) f(cid:246)rm(cid:229)gan att sprida viktig information om gemenskapsini- tiativ till ber(cid:246)rda parter och (cid:246)ka deras kunskaper och en- gagemang, (cid:151) sv(cid:229)righeten att skapa motiv att utnyttja turismens potential med tanke p(cid:229) os(cid:228)kerheten om dess plats i gemenskapens prioriteringar. Dessa utmaningar kr(cid:228)ver att den del av kommissionens admi- nistration som har hand om turismen i framtiden skall inrikta sig mer p(cid:229) information, samarbete och partnerskap och l(cid:229)ta pilotprojekten i m(cid:229)n av l(cid:228)mplighet ing(cid:229) i initiativ inom ramen f(cid:246)r annan relevant gemenskapspolitik och andra relevanta ge- menskapsprogram. Man skulle kunna uppmuntra s(cid:229)dana initiv inom ramen f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av de (cid:229)tg(cid:228)rder som planeras inom horisontella gemenskapsinstrument, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller syssels(cid:228)ttning, utbildning och yrkesutbildning, f(cid:246)retagspolitik, FoU-politik, milj(cid:246) och statistik. Det (cid:228)r emellertid av st(cid:246)rsta vikt att integreringen av prioriterade turistfr(cid:229)gor i strategier och program inte undermineras genom avsaknad av god r(cid:229)d- givning och sakkunskap. Detta problem skulle kunna undvikas genom att man anv(cid:228)nder sig av de s(cid:228)rskilda verktyg som togs upp i kapitel 2 och som skulle garantera att h(cid:246)gkvalitativ, aktuell information g(cid:246)rs tillg(cid:228)nglig p(cid:229) ett systematiskt s(cid:228)tt. (cid:151) g(cid:246)ra gemenskapens bidrag till f(cid:246)rb(cid:228)ttringen av den euro- peiska turismens konkurrenskraft mer kostnadseffektivt, (25) Meddelande om ett h(cid:229)llbart framtida jordbruk, KOM(1999) 22, 27. 1. 1999. De f(cid:246)rv(cid:228)ntningar som H(cid:246)gniv(cid:229)gruppen har v(cid:228)ckt bland de europeiska institutionerna, medlemsstaterna och industrin visar vilket behov det finns av att f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om ett effektivt ge- menskapsbidrag till utvecklingen av europeisk turism. 6. AVSLUTANDE ANM˜RKNINGAR 23. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 178/13 Ett effektivare tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) kr(cid:228)ver (cid:229) ena sidan en rationalisering av de olika s(cid:228)tten, en f(cid:246)renkling av rutinerna och konsolideringen och en bed(cid:246)mning av vad man uppn(cid:229)tt och, (cid:229) andra sidan, b(cid:228)ttre samarbete och partner- skap. De flesta best(cid:229)ndsdelarna i detta tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt (cid:229)terfinns inom gemenskapstrategin f(cid:252)r turism n(cid:228)r det g(cid:228)ller samarbete med partnerl(cid:228)nder. N(cid:228)r det g(cid:228)ller utvecklingsl(cid:228)nderna har Mi- nisterr(cid:229)det (utveckling) (26) nyligen i detta sammanhang givit fullt st(cid:246)d (cid:229)t den gemenskapsstrategi som kommissionen f(cid:246)re- spr(cid:229)kat. Trots den tydliga analys som visar vilken ekonomisk och social effekt och potential turismen har tillsammans med dess (cid:246)kande internationalisering f(cid:229)r avsaknaden av en gemensam vision om turistutvecklingen och bristen p(cid:229) politiskt erk(cid:228)nnande av turis- mens roll och plats i uppbyggnaden av Europa till f(cid:246)ljd att m(cid:246)jligheter g(cid:229)r f(cid:246)rlorade n(cid:228)r det g(cid:228)ller att utnyttja sektorns potential. Detta (cid:228)r desto mer beklagligt med tanke p(cid:229) det (cid:246)kande intresset bland EU:s kandidat- och partnerl(cid:228)nder f(cid:246)r riktlinjer fr(cid:229)n EU och st(cid:246)d f(cid:246)r turism och med tanke p(cid:229) den konvergens- och samarbetsprocess som h(cid:229)ller p(cid:229) att uppr(cid:228)ttas med dessa l(cid:228)nder inom turistomr(cid:229)det. Denna situation g(cid:246)r det p(cid:229)kallat med ett tydligt fastst(cid:228)llande av villkoren f(cid:246)r akt(cid:246)rerna p(cid:229) alla niv(cid:229)er inom europeisk turism s(cid:229) att de kan komma med v(cid:228)rdefulla bidrag f(cid:246)r varaktig utveckling av industrin, inklusive sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, genom partnerskap och samarbete med en fingervisning om vad gemenskapen kan bidra med till denna process. I sina avslutande anm(cid:228)rkningar l(cid:228)gger H(cid:246)gniv(cid:229)gruppen fram sina argument och skisserar de villkor som skulle ge branschen det erk(cid:228)nnande som den (cid:148)europeiska turismen beh(cid:246)ver som ledande akt(cid:246)r(cid:148). Vad man nu beh(cid:246)ver (cid:228)r en utveckling av en innovativ strategi f(cid:246)r att garantera att alla intressenter oavsett ansvarsniv(cid:229) kan komma med sina respektive bidrag genom ett system som till- l(cid:229)ter (cid:246)ppen debatt om gemensamma m(cid:229)l, kunskapsutbyte, upp- muntran till innovationer och st(cid:246)rre tydlighet och kvalitet i planering och lagstiftning. I analysen ovan stryker man under (cid:151) l(cid:228)mpligheten i H(cid:246)gniv(cid:229)gruppens slutsatser n(cid:228)r det g(cid:228)ller villkoren f(cid:246)r maximering av turismens bidrag till tillv(cid:228)xt, syssels(cid:228)ttning och varaktig utveckling, det v(cid:228)sentliga i att medlemsstaterna forts(cid:228)tter med utv(cid:228)rderingen av gruppens slutsatser och att i m(cid:229)n av l(cid:228)mplighet ta med dessa i de nationella strategierna i enlighet med deras prioriteringar av turistpolitiken, (cid:151) behovet av en f(cid:246)rb(cid:228)ttrad ram p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) som g(cid:246)r gemenskapssatsningarna mer effek- tiva inom turistomr(cid:229)det. Det (cid:228)r den framtida kommissionens uppgift att ta tillf(cid:228)llet i akt och unders(cid:246)ka de framsteg man gjort under genomf(cid:246)randet av H(cid:246)gniv(cid:229)gruppens slutsatser och rekommendationer i samband med det f(cid:246)rsta europeiska toppm(cid:246)tet om turism (cid:229)r 2000. (26) Kommissionens meddelande till r(cid:229)det och Europaparlamentet om en strategi f(cid:246)r Europeiska gemenskapen att st(cid:246)dja en h(cid:229)llbar ut- veckling av turismen i utvecklingsl(cid:228)nderna, KOM(1998) 563, 14. 10. 1998, och r(cid:229)dets (utveckling) slutsatser av den 30 november 1998 (PV13536/98, 13 januari 1999, bilaga II)


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1327/1999 af 23. juni 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 1251/96 om åbning og forvaltning af toldkontingenter for fjerkrækød

eurovoc_concepts:
CCT duties
GATT
import licence
poultrymeat
tariff quota

text: 24. 6. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 157/37 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1327/1999 af 23. juni 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 1251/96 om åbning og forvaltning af toldkon- tingenter for fjerkrækød KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR  under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1095/96 af 18. juni 1996 om iværksættelse af indrømmelserne i liste CXL, der blev udarbejdet efter afslutningen af forhandlingerne i forbindelse med artikel XXIV, stk. 6, i GATT (1), særlig artikel 1, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) I Verdenshandelsorganisationen har Fællesskabet forpligtet sig til at åbne toldkontingenter for visse fjerkrækødsprodukter; der bør derfor fastsættes for disse kontin- gennemførelsesbestemmelser genter for perioden 1. juli 1999 til 30. juni 2000; i Kommissionens forordning (EF) nr. 1251/96 (2), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1370/98 (3), er forvaltning af disse kontingenter for der fastsat perioden fra 1. juli 1998 til 30. juni 1999; der bør fastsættes forvaltning af dem for perioden fra 1. juli 1999 til 30. juni 2000; (3) de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltnings- komitéen for Æg og Fjerkrækød  UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 forordning I ændringer: (EF) nr. 1251/96 foretages følgende 1) Artikel 1 affattes således: »Artikel 1 De i bilag I anførte toldkontingenter åbnes for de deri angivne produktgrupper og på de deri fastsatte betin- gelser for perioden 1. juli 1999 til 30. juni 2000. « 2) Bilag I affattes som angivet i bilaget til nærværende forordning. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 1. juli 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juni 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 146 af 20. 6. 1996, s. 1. (2) EFT L 161 af 29. 6. 1996, s. 136. (3) EFT L 185 af 30. 6. 1998, s. 15. L 157/38 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 6. 1999 (tons) Toldkontingenter 1. 7. 1999 – 30. 6. 2000 4 960 3 200 584 800« BILAG »BILAG I Gruppe nr. KN-kode Told (EUR/ton) P 1 P 2 P 3 P 4 0207 11 10 0207 11 30 0207 11 90 0207 12 10 0207 12 90 0207 13 10 0207 13 20 0207 13 30 0207 13 40 0207 13 50 0207 13 60 0207 13 70 0207 14 20 0207 14 30 0207 14 40 0207 14 60 0207 14 10 0207 24 10 0207 24 90 0207 25 10 0207 25 90 0207 26 10 0207 26 20 0207 26 30 0207 26 40 0207 26 50 0207 26 60 0207 26 70 0207 26 80 0207 27 30 0207 27 40 0207 27 50 0207 27 60 0207 27 70 131 149 162 149 162 512 179 134 93 301 231 504 179 134 93 231 795 170 186 170 186 425 205 134 93 339 127 230 415 134 93 339 127 230


title: Propuesta de reglamento (CE) del Consejo por el que se establecen derechos antidumping definitivos y se perciben definitivamente los derechos provisionales establecidos sobre las importaciones de alambre de acero inoxidable de diámetro igual o mayor de 1 mm originario dela India y se da por concluido el procedimiento referente a las importaciones dealambre de acero inoxidable de diámetro igual o superior a 1 mm originario dela República de Corea

eurovoc_concepts:
South Korea
anti-dumping duty
import
steel
wire