title: Yttrande från Regionkommittén "Lokala och regionala myndigheters roll för turismens utveckling och följderna av Europeiska unionens åtgärder på området för turism"

eurovoc_concepts:
EU aid
development policy
local government
regional government
tourism policy

formats: html pdf print

text: 13. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 293/33 Yttrande från Regionkommittén ”Lokala och regionala myndigheters roll för turismens utveckling och följderna av Europeiska unionens åtgärder på området för turism” (1999/C 293/08) BAKGRUND Regionkommitténs beslut av den 13 maj 1998 att i enlighet med artikel 198c fjärde stycket i EG-fördraget utarbeta ett yttrande om ”Lokala och regionala myndigheters roll för turismens utveckling och betydelsen av Europeiska unionens åtgärder på området för turism”. Det utkast till yttrande (dok. CdR 157/98 rév. 1) som antogs av utskott 5 den 26 januari 1999 (föredragande: Thrasyvoulos Lazarı´dis). Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 29:e plenarsession den 2-3 juni 1999 (sammanträdet den 3 juni). 1. Inledning 1. 1. Inledningsvis kan man få intrycket av att EU:s åtgärder till stöd för turism endast delvis är kopplade till frågan om de lokala och regionala myndigheternas roll på området för turismens utveckling. I centrum för vårt intresse står frågan om dessa myndigheters roll, som vi har för avsikt att analysera och — för att inte bara nöja oss med ord — slutligen konkret föra upp på gemenskapsnivå. 1. 2. Det var 1986 som EU officiellt började uppmärksam- ma turismen genom att inrätta en rådgivande kommitté för turism. Denna grupp bestod av utvalda företrädare för ansvari- ga offentliga instanser i medlemsstaterna, i det som då utgjorde EEG, och för branschorganisationer på europeisk nivå. Gruppen fick en rådgivande roll i kontakterna med Europeiska kommissionen och då särskilt med generaldirekto- rat XXIII, som har turism som ett av sina ansvarsområden. Vid den tiden insåg man att fastän turism över huvud taget inte nämndes bland gemenskapens ansvarsområden i EEG:s grundläggande fördrag, var bildandet av detta organ nödvän- digt med tanke på turismens enorma betydelse för flera medlemsstaters ekonomi och för hela gemenskapens ekonomi sammantaget. I dag tycks det allt mer motiverat att kommissio- nen samordnar sina åtgärder för turismen och verksamheten på kultur- och miljöområdena när det gäller att främja lokala sysselsättningspakter i linje med de idéer som presenterades vid seminariet ”Kultur, miljö, turism och sysselsättning”, som anordnades av kommissionen i Viareggio den 2-3 oktober 1997 (bilaga I). Europa och intäkterna uppgick till 167,156 miljarder dollar (76,7 %) av vad de hade spenderat där. Elva medlemsstater finns med på listan över de 20 mest välbesökta turistmålen i världen, beräknat efter antal internationella besök, och tolv länder är med bland de tjugo som har de största intäkterna från turism. Å andra sidan ligger samma antal medlemsstater bland de tjugo främsta i världen med avseende på utgifter för turism. Europa ligger alltså i täten i fråga om turistströmmen både som källa och mål för marknaden. Sammanfattningsvis står det klart att gemenskapen har en turistnäring som är enastående, både vad beträffar efterfrågan och utbud, och som spelar en stor ekonomisk och social roll och borde betraktas som en verksamhet som är värd att prioritera, först inom EEG, och numera inom EU. Utöver turismens direkta sysselsätt- ningseffekter, som behandlas mer utförligt längre fram i yttrandet, får man inte glömma bort dess bidrag till den sociala sammanhållningen — inte bara i EU:s medlemsländer utan även utanför EU. Turisternas fria rörlighet leder till ett utbyte av erfarenheter och traditioner och till ett kulturellt utbyte, och för samtidigt människorna närmare varandra. 2. Lokala och regionala myndigheters bidrag till turis- mens utveckling i EU En snabb blick på statistiken på detta område räcker för att visa att detta fortfarande gäller för Europa: Siffrorna visar att under 1997 besökte 360,816 miljoner utländska turister Europa, dvs. hela världsdelen med gemenskapen inräknad. Enligt dessa uppgifter är Europa det mest besökta turistmålet, jämfört med övriga världsdelar och andra stora geografiska områden i världen, eftersom Europa står för 58,8 % av besöken och 49,2 % av intäkterna från turism i hela världen. Enbart EU tog emot 247,951 miljoner (68,7 %) av de turister som besökte 2. 1. Turism är en produkt turistnäringen erbjuder som är intimt kopplad till natur, miljö och byggnader, och om man utgår ifrån den aktuella ortens geografiska omgivning kan man så att säga se ett direkt samband med naturområden och regioner. Dessutom utgör miljön i sig själv en viktig aspekt som städerna och regionerna bör ta till vara i arbetet med att utveckla en ekologiskt hållbar turistnäring. Det är därför som medlemsstaternas lokala och regionala myndigheter var de första instanser som fick befogenheter för att utveckla tu- rismen. C 293/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 10. 1999 2. 2. Den ”produkt som turismen erbjuder” består av en hel rad sammanhängande tjänster och infrastruktur som det allmänna tillhandahåller, vare sig det gäller statliga eller regionala myndigheter. Dessa omfattar transportmedel för turisternas resor inom regionen, vägnätet, olika privata eller allmänna transportmöjligheter, vattenförsörjning och avlopp, natur- och stadsmiljö, egentliga turistanläggningar, livskvalitet i turistområdena, öppethållande och skötsel av arkeologiska sevärdheter, anordnande av kultur- och fritidsaktiviteter, turis- tinformation och reklam för varje turistområde inom och utom landet. Vid sidan om att berika den produkt som turismen erbjuder, genom regionernas politiska program på detta område, kan kulturutvecklingen bidra till en dynamisk lokal och regional ekonomi på följande sätt: a) genom att skapa sysselsättningstillfällen på kultur- eller kulturarvsområ- det, b) genom att göra regionerna mer attraktiva för potentiella investerare, c) genom att bidra till att vissa marginaliserade grupper kommer ut i samhället (jfr. ”Kulturen — en resurs för regionerna”, Europeiska kommissionen), d) genom att ge incitament till förbindelser mellan regioner som har liknande karaktärsdrag eller kännetecken genom att skapa kulturella nätverk, e) genom att bidra till att skydda och ge nytt värde åt det regionala kulturarvet. Det handlar här om ett helt spektrum av insatser vid 2. 3. olika tidpunkter, en mångfald verksamheter och tjänster som de lokala och regionala myndigheterna redan till stor del ansvarar för, uppmuntrade av de allmänna principerna och bestämmelserna inom EU om decentralisering samt av ett flertal övergripande program för gemenskapsstöd. Dessa åtgär- der bör vidtas inom ramen för strategin för att utveckla turismen — på områdena för kultur, utbildning, sysselsättning, miljö, infrastruktur och fysisk planering — i syfte att stärka den privata sektorn och att göra regionerna och städerna mer attraktiva för investerarna, genom att skapa villkor för ett harmoniskt samarbete och vidta åtgärder för samarbete och samordning mellan den privata och offentliga sektorn. De lokala och regionala myndigheterna har genom sin kännedom om de lokala förhållandena en viktig roll att spela för att samordna ansträngningarna vad gäller turistaktiviteter. EU och medlemsstaterna måste hjälpa de regionala och lokala myndigheterna att göra sina åtgärder mer professionella och att skapa livskraftiga projekt, som verkligen är anpassade till dagens och morgondagens behov och som därmed skapar en hållbar sysselsättning. 2. 4. Man kan till exempel konstatera att vissa regioner regelbundet medverkar i stora mässor inriktade på turism som anordnas i utlandet eller ger ut mängder av specialinriktad turistinformation, i tryckt eller elektronisk form, medan andra använder sig av EU-bidrag och väljer att satsa på att utveckla leda till ett bättre utbud med viss infrastruktur som skall avseende på turism. 2. 5. endast allmänna medel Andra regionala myndigheter nöjer sig inte med att ta i anspråk, utan anlitar också den privata sektorn — inom ramen för tydligt fastställda och väl avgränsade samarbetsavtal — i samarbetet för att utveckla turistattraktionerna. Dessa lokala och regionala myndigheter försöker i vissa fall finna samarbetspartner inom närings- och samhällslivet, till exempel företagare, restaurang- och caféägare eller taxichaufförer som lever på turism och utarbeta program för att utveckla den turism som passar deras område, finna nya attraktioner och rätta till brister. 2. 6. Vissa lokala och regionala myndigheter har för sitt område utarbetat en plan för utveckling av turismen med syfte att fastställa nuläget, aktivera de lokala intressenterna och anta riktlinjer för turistnäringen. Myndigheterna i städer och regioner tycks inte endast ha gjort stora ansträngningar på området för lokala infrastrukturer (iordninggjorda stränder, kulturcentrum, allmänna platser, skyltning, tillsyn osv. ), utan de har också direkt eller indirekt spelat en entreprenörsroll och uppnått avsevärda ekonomiska vinster. För denna verksamhet kan de använda följande strate- 2. 7. gier: 2. 7. 1. Inhemska medel och gemenskapsmedel som tilldelas regionerna (och som regionerna har full förfoganderätt över). 2. 7. 2. Egna skattemedel. 2. 7. 3. Inhemska stödmekanismer. Inhemsk lagstiftning som ger befogenheter och tillde- 2. 7. 4. lar medel för att främja politiska strategier på området för turism. 3. De lokala och regionala myndigheternas mål och avsikter 3. 1. Eftersom de lokala och regionala myndigheterna är en viktig drivkraft för utvecklingen av turistbranschen kan de stödja denna bransch på bland annat följande sätt: 3. 1. 1. Tack vare de lokala och regionala myndigheterna kan privata företag i turistbranschen hitta gemensamma sätt att förbättra samordningen av olika initiativ. De lokala och regionala myndigheterna kan genom 3. 1. 2. sina åtgärder få till stånd en kommunikation mellan arbets- marknadens parter, för att nå vissa resultat genom gemensam- ma ansträngningar och via samråd mellan samtliga berörda parter. Myndigheternas verksamhet är lokal och de kan därför garantera ett optimalt utbud för turisterna som tar hänsyn till områdets särdrag. De lokala och regionala myndigheterna kan också anpassa sina åtgärder när det gäller miljö, kultur och 13. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 293/35 andra viktiga frågor till den form av turism som är under utveckling (sommar- eller vinterturism, turism inriktad på idrott osv. ). Tack vare dessa åtgärder, som utgår från gräsrotsni- vån, blir det enklare att utvärdera de lokala sysselsättningspak- ternas resultat såväl kvantitativt som kvalitativt. I detta sam- manhang bör det påpekas att många av regionernas pilotpro- jekt som godkänts av kommissionen omfattar åtgärder på turistområdet (se bilaga 2). Det är därför absolut nödvändigt att lokala och regionala myndigheter samarbetar med den privata turistnäringen, eftersom detta skulle leda till ett bättre utnyttjande av kommunernas eller regionernas resurser. 3. 1. 6. Att många av de processer som är förknippade med turismen är svåra att hantera, omfattar många olika fackområden och ofta är nya företeelser innebär att många aktörer inom näringsliv och samhälle har svårt att förstå och tolka dem, och det är därför inte möjligt att skapa en miljö med ett bra konkurrensklimat. Regionerna i EU måste därför grundligt försöka analysera turismen så att denna sektor, som är svag och sårbar men också full av möjligheter inför framtiden, kan få en fast struktur. 3. 1. 3. Eftersom de lokala och regionala myndigheterna ständigt arbetar med lokala och regionala frågeställningar kan de få omedelbar information om effekterna av olika initiativ. De kan utöva en mer direkt och effektiv kontroll än beslutsfat- tarna på andra nivåer och kan dessutom utarbeta åtgärdspro- gram som beaktar lokala förhållanden. I avsaknad av en adekvat decentralisering är det dessvärre fortfarande svårt för de lokala och regionala myndigheterna att påverka vissa beslut, vilket kan medföra förseningar och missriktade insatser i arbetet med att försöka uppnå fastställda mål. Ju starkare centralstyrningen är, desto större problem får de lokala och regionala myndigheterna att spela den roll som åligger dem — samtidigt som de känner att man inte tar deras kompetens på allvar. Frånvaron av en adekvat decentralisering på regional och lokal nivå försenar eller förändrar sådana verksamheter. A¨ ven privata företag bör närmare se över sin egen verksamhet och sitt eget förhållningssätt och i högre grad och på ett intelligentare sätt utnyttja sin lokala omgivning, med alla dess potentiella offentliga resurser, för att utveckla och förbättra sitt utbud av turistprodukter och därigenom stärka sysselsätt- ningen, ekonomin och utbudet av andra produkter. De skulle kort sagt genom turismen kunna stärka regionerna och kommunerna över lag. 3. 1. 4. Ju fler befogenheter inom turismen och ju större inflytande över ”turismens produktiva processer” som de lokala och regionala myndigheterna får, desto mer utvecklas turismen. Myndigheterna bör inte bara medverka i kontrollåt- gärder utan också fortlöpande delta i utveckling, innovation och främjande av konkurrenskraften när det gäller turistnäring- en. Detta ökade engagemang bör också innebära att alla som arbetar med turistfrågor i de regionala och lokala förvaltningarna snabbt måste inhämta sakkunskap om tu- rismen. 3. 1. 5. Avsaknaden av en väl fungerande, strategisk kommu- nikation mellan regionerna gör det i många fall omöjligt att tillvarata de möjligheter till inbördes samarbete som skulle berika turismen i de berörda regionerna. Turismprojektet måste bygga på två faktorer: de enskilda regionernas egna befogenheter och direkt samarbete med andra regioner till gagn för båda parter. 3. 1. 7. De lokala, regionala och statliga myndigheterna måste vid den fysiska planeringen och förvaltningen av sina respektive områden ta hänsyn till inte bara sina egna invånares behov utan också till alla besökares och turisters behov, och därigenom bidra till att områdets långsiktiga kvalitet och harmoni bevaras. 3. 2. Den bristfälliga kommunikationen mellan regioner — nationellt och internationellt i Europa — har medfört en ofullkomlig och snedvriden konkurrens samt inneburit att krafter och resurser gått till spillo i arbetet med att försöka uppnå vissa mål. Eftersom det är relativt enkelt att fastställa subjektiva 3. 3. mål, har det även uppstått en snedvridning i turistnäringen på nationell, regional och till och med lokal nivå. En harmonisk lokal och regional utveckling av turismen skall inte bara förhindra negativa förändringar och störningar av lokalområ- dets eller regionens särdrag utan aktivt förstärka dem, eftersom såväl lokalbefolkningen som turisterna ständigt efterfrågar ökad mångfald och särprägel. 3. 4. Arbetet med att utveckla utbudet för turister och myndigheternas stöd till detta arbete hindras av såväl de lokala och regionala myndigheternas bristfälliga kunskaper om turism som de nationella och internationella organens oförmåga att tillhandahålla det stöd som önskas. Regionerna och kommunerna bör uppmuntras att se vilka olika turistpoli- tiska mål som kan vara av särskild vikt för dem inom statens och EU:s strategier, så att dessa mål kan integreras med varandra och få maximalt genomslag. Icke desto mindre avsätter de lokala och regionala 3. 5. myndigheterna avsevärda ekonomiska medel för utveckling av turismen. Särskilt användningen av ny teknik gör det möjligt att bättre sprida kännedom om regionerna över de nationella och europeiska gränserna. Det måste vara en målsättning för de lokala och regionala myndigheterna att komma till rätta med turismens negativa effekter, som ofta uppstår till följd av en överdriven koncentration av turistnäringen till vissa platser. En sådan utveckling förstärker nämligen de regionala proble- men, exempelvis i form av ökad brottslighet, vilket i sin tur ökar invånarnas känsla av osäkerhet. Den kan också leda till att den lokala särprägeln urvattnas och till att områdets C 293/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 10. 1999 potential förändras. De lokala och regionala myndigheterna måste försöka förhindra de negativa konsekvenser som utveck- lingen av turismen ofta för med sig, utan att därmed försumma att förbättra de tjänster som gör det möjligt att kombinera vardagslivet i städerna och regionerna med turisternas besök och vistelser. Problemet är ofta värre på de allt mindre populära, traditionella europeiska badorterna och andra liknande turistorter där man, genom att ha underlåtit att investera och anpassa sig till strukturella förändringar i semestertrenderna, har orsakat försämring av turistortsinfrastrukturen, ökad arbetslöshet, låga genomsnittsinkomster samt ökad brottslighet och förslumning i stadsområdena. Lokala och regionala myndigheter måste därför, med hjälp av nationella och europeiska myndigheter, försöka genomföra återuppbyggnadsplaner för att få till stånd en mer stabil sysselsättning både inom den ständigt växande turistsektorn och utanför. 3. 6. De regionala och lokala myndigheterna bör föra en övergripande turistpolitik som resulterar i en samordning av de olika behörighetsområdena, så att en multiplikatoreffekt uppnås genom att annars isolerade åtgärder på det turistpolitis- ka området sammankopplas och inriktas på samma mål. 4. Aktuella gemenskapsåtgärder inom turistsektorn: bris- ter och positiva inslag 4. 1. Det är uppenbart att den utvecklingsgrad som känne- tecknar turismen varierar både mellan medlemsstaterna och inom varje medlemsstat. De regionala — och även nationella — myndigheterna har ännu inte insett att turistbranschen är en ny näring, som måste bemötas på ett positivare sätt om man skall kunna nå en större enhetlighet i fråga om de grundläggande villkoren. Det intresse som medlemsstaterna visar turistnäringen motsvarar inte den uppmärksamhet som branschen bör få i ekonomiskt och socialt hänseende. Med- lemsstaternas politik skiljer sig mycket åt i fråga om hur långtgående man vill att gemenskapens stödåtgärder skall vara. Den avgörande faktorn, som kan förklara detta, är ofta att det finns stora volymskillnader i turisternas efterfrågan mellan de olika länderna, eftersom efterfrågan skiljer sig i relativt hög grad från utbudet. område, eftersom de är övertygade om att marknaden för turism till viss del kännetecknas av en snedvriden konkurrens, till exempel på grund av researrangörernas allsmäktighet. 4. 3. Dessa olika uppfattningar har medfört att Europeiska unionens medlemsstater inte kunnat komma överens om att skriva in en gemenskapspolitik för turism i fördragen, och Regionkommittén anser att denna brist bör åtgärdas så snart som möjligt. Därför bör Europeiska unionen ges möjlighet att även stödja medlemsstaternas och de regionala och kommu- nala instansernas turistpolitik i skälig omfattning inom ramen för sina befogenheter. Eftersom vissa delar av gemenskapens politik påverkar turistbranschen (konsumentskydd, miljö- skydd, transporter), måste man kräva att rimlig hänsyn tas till den europeiska turistbranschens berättigade intressen, så att konkurrenskraften säkerställs på världsmarknaden för turism. Man måste i synnerhet kontrollera om man beslutar om insatser och initiativ för regional utveckling utan att ta med turistaspekten som en viktig referens. Turistpolitiken blir, som tidigare sagts, en del av mer övergripande insatser och program. 4. 4. Att inom turistbranschen tillämpa den gemenskapsrätt som utarbetats med hänsyn till EU:s övriga verksamhetsområ- den innebär att denna bransch ofta tvingas att acceptera vissa merkostnader och anpassa sig till en rättslig ram som ålagts den och som varken tar hänsyn till dess behov eller verkliga utvecklingsmöjligheter. Avsaknaden av en tydlig och oberoen- de politik för turistsektorn skapar likaledes orättvisor på det sociala planet. Ett tydligt exempel på detta är att samarbetsor- ganisationen för turistnäringen i Europa inte deltar direkt i den sociala dialogen, utan representeras av Europas industriför- bund — vars krav och villkor skiljer sig totalt från turistnäring- ens — och endast fungerar som rådgivande instans för denna organisation. Frånvaron av en turistpolitik omöjliggör också en gemensam definition av mål och åtgärder som är specifika för denna politik, såsom målsättningen om social rättvisa, som skall motsvara de rättmätiga förväntningarna hos alla medborgare med avseende på rätt till semester och fritid för alla. 4. 2. Vissa medlemsstater vill förmodligen inte att gemen- skapen vidtar stödåtgärder — på ett institutionaliserat sätt eller ej — på marknaden för turism, eftersom de tror att de bästa resultaten uppnås om marknadskrafterna får verka fritt. Det kan eventuellt också finnas ett visst motstånd mot att medlems- staternas turistnäring får tillgång till andra resurser än de som redan anslagits via strukturfonderna. Dessa medlemsstaters invändningar syftar till att få gemenskapen att begränsa sin stödåtgärdspolitik — ett viktigt inslag i EU:s nuvarande verksamhet — eller återspeglar en rädsla för att ytterligare anslag inte kommer att begäras, med hänsyn till gemenskapens budget. Andra medlemsstater vill å andra sidan att gemenska- pen satsar mer på turism och utvidgar sin verksamhet på detta 4. 5. Det kan komma att krävas förstärkt samverkan mellan medlemsstater och regioner på turistpolitikens område, särskilt med hänsyn till att Europas andel på världsmarknaden minskar för varje år. Detta beror i sin tur på att det är dyrt att semestra här och på att konkurrensen från avlägset belägna exotiska resmål har ökat. Medlemsstaterna och regionerna, som ansvari- ga för turistpolitiken inom gemenskapspolitikens ram, bör i ökad utsträckning utarbeta och genomföra en målmedveten och sammanhängande strategi för att behålla sin position på världsmarknaden. En översiktsstudie av marknaden under en tioårsperiod (1987–1997) visar att andelen turister som anländer till Europeiska unionen har minskat i förhållande till övriga Europa från 74 % till 68,7 %. Intäkterna minskade från 82,9 % till 76,7 %. 13. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 293/37 Med tanke på den ekonomiska och sociala roll som turismen kommer att spela i framtiden, där världsturistorganisationen nyligen förutspått en tredubbling av den internationella turis- men under de närmaste 20 åren, är det också angeläget att — höja den europeiska turismens konkurrenskraft genom att fokusera på utvecklingen av turismen i prioriterade områden för fysisk planering, — förbättra systemen för kontroll av utveckling och förvalt- ning av de mest besökta platserna. 4. 6. EU har hittills koncentrerat sina ansträngningar till vissa bestämda områden: enhetlig datainsamling, förbättrad informationsspridning i turistbranschen, skydd för konsumen- ten på marknaden för turism, åtgärder för att slå vakt om kulturarvet (som innebär att turistnäringen måste väga in kulturella värderingar), utveckling av turism som tar hänsyn till en ekologiskt hållbar utveckling m. m. Man bör nu satsa på att framhålla turistbranschens dynamik såsom arbetskraftsin- tensiv näring, som skapar arbetstillfällen i ett Europa där arbetslöshetens gissel drabbat framför allt ungdomar och kvinnor. Det har därför inrättats en arbetsgrupp, bestående av representanter från turistnäringen, som har presenterat sina slutsatser om hur gemenskapens åtgärder bör utformas på detta område. Kommissionen använder för närvarande sina begränsade resurser för detta ändamål till att studera forsk- nings- och informationsprogram om bland annat utvecklingen av turism i städer och deras historiska statskärnor, införandet av euron m. m. Arbetsgruppens huvudsakliga slutsatser är att det krävs ett tydligare politiskt erkännande på samtliga nivåer om turismen skall kunna bidra till tillväxt och sysselsättning. Åtgärder bör därför vidtas för att förbättra turistnäringens möjligheter att bidra till en fortsatt och hållbar tillväxt. Genom att fästa större vikt vid turismen när gemenskapens program och politik utarbetas och genomförs tar gemenskapen fasta på möjligheten att stärka det europeiska näringslivets konkurrens- kraft. EU:s insatser inom turistsektorn måste vara mer samord- nade och präglas av bättre avstämning av de åtgärder, främst budgetmässiga, som vidtas av Europeiska kommissionens olika direktorat. För att turismen skall kunna bidra maximalt till en ökad tillväxt måste det först skapas en grund för effektiva diskussioner och för ett samarbete mellan berörda parter på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. miljömässiga inramningen, och personlig säkerhet blir i allt högre grad avgörande faktorer när resmålet skall väljas. Alla sektorer inom turistbranschen och myndigheterna på de stora turistdestinationerna måste vara uppmärksamma på de begränsningar som turismen innebär i form av belastning på de befintliga resurserna. Det är nödvändigt att göra en systematisk miljömässig utvärdering av de stora projekten. I mer positiv mening måste det undersökas i vilken mån turisttrafiken kan bidra till att bevara berörda regioners resurskapital, antingen det är producerat av människan, natur- betingat eller kulturellt. 4. 8. Denna direkta koppling mellan turismen, kulturarvet och miljön är allmänt erkänd. Eftersom turismen är beroende av dessa resurser och deras grundläggande ingredienser i produktionen och marknadsföringen av fritidsaktiviteter, är detta område ett idealiskt experimentfält för att studera hur principen om en hållbar utveckling omsätts. Förstahandsmålet för gemenskapens insatser på detta område innebär att sätta igång ”en god cirkel” som bidrar till att kanalisera kontakterna mellan turistekonomin och miljön med avseende på långsiktig hållbarhet. 4. 9. Vid sidan av de lovvärda ansträngningar som gjorts inom vissa turistnäringar, av offentliga eller privata organ och vissa enskilda för att planeringen och hanteringen av turismen skall fungera väl, finns det utrymme för samordnade insatser som gör det möjligt för berörda parter att mer systematiskt ta itu med tillämpade åtgärder i de olika medlemsstaterna och regionerna; det handlar om att lokalisera och sprida kunskap om verksamheter som särskilt kan rekommenderas. Det är också lämpligt att undersöka hur turister och turistföretag tar emot i de information om miljöläget och kulturella mål regioner som besöks, och de anvisningar som ges för att uppmana till ett ekologiskt ansvarsfullt uppträdande när vissa sårbara resurser utnyttjas. Man måste också verka för att integrera turistutbudet med den hantverksmässiga, konstnärliga och kulturella produktionen på lokal nivå, som är att betrakta som ett viktigt stöd för den regionala utvecklingen. 4. 7. I vår tid har man blivit mer uppmärksam än tidigare på vikten av att utnyttja de icke-förnybara tillgångarna på ett ansvarigt sätt och spara dem för kommande generationer. Enligt resultaten av en enkät som genomfördes av Euroba- romètre år 1996 ansåg 98 % av européerna att miljöskydd och bekämpning av miljöföroreningar är en prioriterad uppgift för Europa, och en bred majoritet (82 %) menade att problemet är akut och måste angripas med all kraft. Detta ekologiska engagemang bland allmänheten kommer också till uttryck inbegripet den i hur semestrar planeras: kvalitetsaspekten, 4. 10. De insatser som gjorts för att förstärka kvalitetsaspek- ten av miljön — antingen den är naturlig eller skapad av människan — har direkt avgörande betydelse för att berörda regioner och företag skall kunna blomstra, och de är en direkt förutsättning för den hållbara utvecklingen. Omsorgen om samtliga medborgares (och turisters) säkerhet på den inre marknaden med fri rörlighet för personer måste leda till att ordningsmakten och rättsväsendet i samtliga medlemsstater stärker samarbetet, i syfte att förebygga och bekämpa organise- rad brottslighet, misshandel, övergrepp mot barn, rasism, främlingsfientlighet, narkotikahandel, terrorism m. m. C 293/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 10. 1999 4. 11. Vid förverkligandet av de politiska riktlinjerna och åtgärderna 1995–1996 försökte gemenskapen genomgående att integrera hållbarhetsprincipen i sin verksamhet för utveck- lingen av turismen. Det bör framhållas att turismen är en av de fem stora sektorer som valts ut av kommissionen för en kontinuerlig integrering av hållbarhetsdimensionen i samtliga initiativ. Efter att ha utvärderat resultaten av denna handlings- linje har gemenskapen koncentrerat uppmärksamheten på att samordna befintliga åtgärder med uppbyggnaden av nya selektiva lagstiftnings- och finansieringsinsatser som mer speci- fikt avser turistnäringens utveckling. speciell infrastruktur eller 4. 12. Det är välkänt att turismen i högsta grad dragit nytta av finansiering ur EU:s strukturfonder, gemenskapsinitiativ och specialprogram. Medel har kunnat användas till hotellanlägg- ningar, riktad marknadsföring genom gemenskapens andra stödram, initiativ som Interreg II, Leader II eller Life. Turistnäringen har också kunnat dra nytta av strukturfondernas resurser via större, allmänna infrastruk- turprojekt (stora trafikleder, hamnar, modernisering av järn- vägsnätet osv. ). Den första rapporten om den ekonomiska och sociala sammanhållningen, som antogs av kommissionen 1996, detaljanalyserar de framsteg som gjorts mot socioekono- misk sammanhållning, och hur de olika gemenskapsinstru- menten bidragit till att man kommit närmare detta mål. Dokumentet ger exempel på gemenskapens finansiering av aktiviteter med anknytning till turismen. Man kan utan vidare hävda att de åtgärder som Europeiska unionen planerat för att främja turismen i stort sett har gagnat minskade ekonomiska och sociala klyftor, men det är svårt att precisera effekterna. En detaljutvärdering av strukturpolitikens effekter stöter på stora hinder, framför allt över en så begränsad tidsrymd, och att göra en sådan utvärdering av turistsektorn visar sig vara ännu vanskligare: Sektorn är uppsplittrad i mångskiftande verksamheter som dessutom fungerar på olika nivåer. 4. 13. Turismen visar sig mer och mer vara en sektor där kvalificerade och hållbara arbetstillfällen skapas och dessutom en faktor att räkna med vid fysisk planering. Turismen är också en industri där arbetskraften inte går att flytta och en sektor som utgörs av små och medelstora företag som skapar arbetstillfällen och som är etablerade över ett stort område. Turismens utveckling i mindre utvecklade regioner kan genom utnyttjande av deras speciella egenskaper och tillgångar möjlig- göra en ekonomisk och social återhämtning och en bättre territoriell jämvikt. 5. Rekommendationer 5. 1. Kommitténs ledamöter, som ser turistbranschens kon- kreta problem på nära håll och som ansvarar för förvaltningen i våra lokala och regionala instanser, bör med all sin kunskap och erfarenhet sätta sig in i hela problematiken samt sätta till alla resurser för att bereda marken för EU:s övriga organ. 5. 2. Regionkommittén vill framhålla följande ståndpunkter: Kommittén anser att de åtgärder som räknas upp nedan är ett förnämligt stöd för lokala och regionala instanser i ansträngningarna att skapa förutsättningar för en hållbar utveckling: 5. 2. 1. Vid utformningen av gemenskapspolitik som berör turism, exempelvis konsumentskydd, miljöskydd och transpor- ter, bör unionen se till att även turismens behov tillgodoses. Man bör särskilt se till att inre marknaden fungerar friktions- förebyggs samt att den fritt, att monopol och oligopol nationella politiken anpassas efter den fria rörligheten för personer och kapital. De lokala och regionala myndigheterna borde ha ett mer aktivt inflytande i utformningen och genomförandet av den politik som påverkar turismen. Därför är det nödvändigt att införa ett förfarande för rådfrågning angående önskvärda mål och samordning av framtida åtgärder med avseende på sektorn, genom att de tas med i den ekonomiska reformprocessen som inletts i EU (Agenda 2000 och ramprogrammet för kultur). 5. 2. 2. EU bör stödja decentraliseringspolitiken; det är tack vare denna som lokala och regionala instanser kan få garantier för att kunna agera på lika villkor på det ekonomiska området och främja utvecklingen, framför allt inom turistnäringen, och särskilt med avseende på projekt för att tillvarata erfarenheter på hantverksområdet som kan främja lokal särprägel och lokala traditioner. Unionen måste säkerställa ett effektivt resursutnyttjande genom att undvika att stödja isolerade åtgärder som inte medför något uppenbart mervärde för gemenskapen och i stället koncentrera ansträngningarna på att främja åtgärder för samarbete mellan lokala och regionala myndigheter, särskilt när åtgärderna har en transnationell dimension eller när de kan få en märkbar effekt på turistsektorn totalt sett. Dessa förutsättningar motiverar ett erkännande av turismen på europeisk nivå så att medel erbjuds för att möta dessa utmaningar. 5. 2. 3. EU måste utarbeta fristående stödprogram för att utveckla turismen, och överlåta till kommuner och regioner att administrera detta stöd under en längre period. På så sätt kan de bättre uppskattas för de uppgifter som de kan ta på sig — och redan svarar för — i detta sammanhang. 13. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 293/39 5. 2. 4. Medlemsstaterna uppmanas att använda en del av strukturfondsmedlen inom ramen för framtida utvecklingspla- ner och program för turismen, för att förstärka EU:s direkta samarbete med de lokala och regionala myndigheterna samt det mellanregionala, transnationella och gränsöverskridande samarbetet när det gäller att utveckla turistnäringen. Regionkommittén önskar att man, inom ramen för 5. 2. 4. a tillgängligt statligt stöd, främjar en specifik integrering mellan gemenskapens finansieringsprogram och det nationella finan- sieringssystemet avsett för företagsutveckling och sysselsätt- ning inom turistsektorn. 5. 2. 5. Det är väsentligt att stödja förbättrad utbildning och ömsesidigt erkännande av examina på turistområdet, eftersom detta ökar kvaliteten i näringsidkarnas yrkesförberedelser och kan bidra till att skapa en kvalitetsturism. 5. 2. 6. Man bör i högre grad väga in sysselsättningseffekten vid fördelningen av stöd och särskilt prioritera helårsarbeten. Vidare bör man främja samarbetet mellan regionerna 5. 2. 7. i syfte att bättre utnyttja den potential som finns i turistström- mar från tredje land. Särskilt användbart skulle det i det sammanhanget vara om man inrättade internationella nät för utbyte av tekniskt kunnande och marknadsföring av ”turistpaket”, traditionella produkter och erfarenheter, i synner- het lokala och regionala myndigheter emellan. Detta kan åstadkommas genom att man uppmuntrar regionala tidtabeller samt åtgärder som initierats av Europeiska kommuners och regioners råd (CEMR), Europeiska regionförsamlingen (AER) och olika sektorsinriktade och geografiska nätverk för regioner och kommuner. Ytterligare en tänkbar tillämpning är ett gemensamt system för statistiska data och kvalitetskontroll. 5. 2. 8. Dagens europeiska situation kräver ekonomisk och social konvergens, garanterade förutsättningar för nationell, regional och lokal ekonomisk utveckling och säkrad sysselsätt- ning. Det är omvittnat att turismen kan medföra ekonomisk, social och miljömässig utveckling och bidra till att skapa arbetstillfällen. Följaktligen måste EU främja samarbete mellan offentliga och privata sektorn och erkänna de lokala och regionala myndigheternas framträdande roll i dessa partner- skap i syfte att uppfylla målen för den samlade turistnäringen genom att sprida framgångsrika metoder. Bryssel den 3 juni 1999. Regionkommitténs ordförande Manfred DAMMEYER BILAGA I till Regionkommitténs yttrande Förteckning över pilotförsök med territoriella sysselsättningspakter Åtgärder på turism- och kulturområdet planeras i de regioner som är understrukna i tabellen (Källa: GD XVI) Liste des promoteurs techniques hommes des pactes territoriaux pour l’emploi Lan- gue Régions/Zones Organisme Fonction Nom Prénom Sexe Rue Pays Code postal Ville Téléphone Télécopieur E-Mail EN Abruzzi: Sangro Aventino FR Alentejo FR Alsace Molsheim Segreteria Tecnica del Patto Coord c/O Consorzio Mario Negri Sud Commissao de Coordenançao Coordenador da Regiao do Alentejo du Mission bassin locale d’emploi de Molsheim Schir- meck Trivilino Raffaele M Santa Maria Imbaro Lopez Figueira Francisco M Estrada das Piscinas, 193 Miecaze Philippe M 1 chemin de Dorlisheim I P F 66030 Santa Maria Imbaro 0039/0872/570223 0039/0872/570226 patto@comns. mnegri. it 7000 Evora 351/066740300 351/066/26562 67120 Molsheim Schirmeck 33/3/88488651 33/3/88488632 psilva@ccr- alt. pt//lopes. figueira@ccr-alt. pt pacte. territorial. molscheim@ wanadoo. fr F 112, rue Decatis Ematis Maiou EL 66100 Drama 301/521/26614 301/521/32722 aned@dias. gr EN EN Anatoliki Makedonia Drama Coordinateur local Diamanti Andalucia: Bahia de Cadiz Bahia de Cadiz Chacartegui Chopi- tea Smaro Fidel M Plaza de San Juan de Dios Edificio Amaya, 3 Planta FR Aquitaine: Périgord noir Pays du Périgord Noir Mairie de Sarlat Espace économique emploi EN Asturias: Cuencas Mineras de Comarcas Mineras del Princi- Asturias pado de Asturias Sr. Drilhole Patrice M Place Marc Busson Blanco Maria Teresa M Plaza de Espana, no 1-3 Planta E F E 11005 Cadiz 34/95/6290660 34/95/6272114 mancobahia@tsai. es 24200 Sarlat 33/5/53315604 33/5/53315634 33/5/53315604 e3. sarlat. europe@perigord. tm. fr 33007 Oviedo 34/98/510. 64. 01 34/98/510. 64. 12 EN Barnsley Barnsley MBC (Yorkshire) McAvan Lynda F Town Hall Barnsley UK S702TA Barnsley, South York- shire 44/1226773446 44/1226773449 EN Bayern: Amberg-Sulzbach EN Berlin: Neukölln IMU-Institut schung und Urbanistik e. V. für Medienfor- Dr. Wirtschaft Neukölln e. V. und Arbeit in EN EN EN EN Berlin: Neukölln gsub GmbH Birmingham and Solihull Economic Development De- partment Bornholm Bornholm Borough of St Helens EN Bremen Chief Executives Dept. St He- lens MBC für Arbeit der Freien Senat Hansestadt Bremen Sträter Aster Wunsch Cocker Toudal Hawkins Detlev M Hermann-Linggstr. 10 Reiner M Oranienstrasse 65 Gabriele F Oranienburger Strasse 65 D D D M Birmingham CC PO Box 2470 UK Baskerville House Broad Street 80336 München 49/89/544126-0 49/89/544126-11 imu-muenchen@t-online. de 10117 Berlin 4930283085-29/22/0 4930283085-10/55 Reiner. Aster@t-online. de 10117 Berlin 49/30/283085-42 49/30/283085-10 B12NF Birmingham 44/121/303. 49. 57 44/121/303. 30. 76 jcocker@eddbirm. co. uk M Ullasvej 23 DK 3700 Ronne 45/56959400 Ext2203 45/56957967 FFMTO@BORA DK M Victoria Square UK WA10IPH St Helens 44/1744/456. 066 44/1744/456. 889 Jim Mikkel John Henschen Joerg M Contrescarpe 73 D 28195 Bremen 49/421/361 6003 49/421/361-2072 henschen@unibremen. de FR EN EN Bruxelles Capitale ORBEM Campania: Agro Nocerino Sar- Presidenza della Provincia di Coord Salerno nese Campania: Area Nord Est Na- Castello Baronale del Comune Coord poli di Acerra (NA) Rauis Vaccaro Isabelle F bd. Anspach 65 Guglielmo M Via Roma Versace Silvio M Castello Baronale B I I 1000 Bruxelles 84123 Salerno 80011 Acerra (NA) 32/2/505. 77. 05 39/089 253424/ 0039 335 - 6246179 0039/081/8857999/ 0039 081 5219133 irauis@orbem. be 39/089 253638 gvaccaro@microsys. it 0039 081 8857799 argon@mclink. it C 2 9 3 / 4 0 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i. 1 3 1 0 1 9 9 9. Lan- gue Régions/Zones Organisme Fonction Nom Prénom Sexe Rue Pays Code postal Ville Téléphone Télécopieur E-Mail EN Castilla y Leon: Cuencas Mine- ras de Palencia de Junta de Castilla y Leon EN Cataluna: Valles occidental Conseil Comarcal del Vallès Occidental Sr. Romera Hernandez Aurora F Junta de Castilla y Leo´n Direc- cio´n General Gonzalez Olga M Carretera N-150, km 14. 5 FR Centro: Marinha Grande Caˆmara Municipal da Marinha Grande President Orfao Alvaro M Caˆmara Municipal da Marinha Grande FR Centro: Marinha Grande Câmara Municipal da Marinha Vereador Grande Constâncio Santos Armando M Câmara Municipal da Marinha Grande EN Ceuta Procesa Fernandes Nicolas M Calle Teniente Olmo no 2-3a Dujeux Joël M 43, rue Pasteur Immeuble CISE Planta E E P P E F 47001 Valladolid 34/983 41 41 00 34/983 41 45 17 aurora. romera@svf. dgtr. cict. jcyl. es 08200 Sabadell 34/93/727. 35. 34 34/93/727. 19. 69 promoeco@@ccvoc. org 2430 Marinha Grande 351/44/5703300 351/44/567154 2430 Marinha Grande 351/44/502. 051 351/44/502. 051 pte. mgrande@telepac. pt Ceuta 34956515171 34/956. 51. 16. 27 08320 Vireux-Molhain 33/3/24426766 33/3/24426768 cbeadepp@wanadoo. fr FR Champagne-Ardenne: des Ardennes EN Dublin Territorial ment Pact Pointe Association de développement économique du Pays de la Pointe CBE du Pays de la Pointe des Ardennes Employ- Dublin Regional Authority FR Dudelange: CLE Commune de Dudelange EN Dundalk/Drogheda Dundalk Employment Part- nership Doyle Wolff Gerard M North Great George’s street IRL Dublin 1 353/1/8788900 353/18788711 dra@itw. ie Eliette F Administration communale de Dudelange BP 73 L 3401 Dudelange 352/516121/204 352/5161121/205 addudel@pt. lu Mulholland Mark M Partnership Court, Park Street IRL Co Louth, Dundalk 353/42/30288 353/42/30552 partnership@dep. ie EN EN Dytiki Ellada: Achaïa Dytiki Makedonia: Kozani- Florina Coordinateur local Voukelatos Coordinateur pour Kozani local Tziouvaras Stathis Christos M Aratou 20 M 45, rue Delfon EL EL 26221 Patras 546 41 Salonique 003094 255059 3061 621 340 voukelatos@pat. forthnet. gr 30/31/868757 30/31/868758 003094 510800 30/31/868756 eurosyn@hol. gr EN East Midlands Derby, Nottingham, Leicester Rampton James M Derby City Council, The Coun- UK DEI 2FS St Derby 44/1332/258 455 44/1332/256 222 cil House Cooperation james. rampton@derby-city- council. gov. uk EN Emilia/Toscana/Umbria: Apen- Comunita Montana Val Tiberi- Coord nino centrale na Toscana EN Flevoland Provinciaal Bestuur Provincie Flevoland EN EN Hamburg Johan Daniel Lawaetz Stiftung Haringey and North London Tasias Fackeldey Kuhlmann Shellard Llias Jop Mathias Chris M Via San Giuseppe, 32 I 52037 Sansepolcro (AR) 0039 0575 7301/ 0039 335 374023 0039 0575 730201 leade2r-gubbio@krenet. it M Postbus 135 NL 8200 AC Lelystad 31/320-286747 31/320-286747 provincie@Flevoland. nl M Neumühlen 16-20 D 22763 Hamburg 49/40/3984120 49/40/3975483 mk@lawaetz. de M Civic Centre UK N224LE London Borough of Haringey 44/181/862. 29. 37 44/181/862. 29. 46 haringey. online@leevalley. co. uk EN Isku lisalmen Seudun EN Itae-Lappi Isku lisalmen Seudun kumppa- nuus kuntayhtymä/Itae-Lapin Kumppanuusprojekti Niininmäki Pekka M PI 99 Riistakatu 5,3. krs FIN 74101 lisalmi 358/17/8301/650 358/17/8301/471 pekka. niinimaki@iisalmi. fi Mustajärvi Markus M Kuumanienmenkatu 2 FIN 98100 Kemijärvi 358/16/878 434/ GSM 358/40/5932 834 358/16/878 291 markus. mustajarvi@kemijarvi. fi. 1 3 1 0 1 9 9 9. S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i C 2 9 3 / 4 1 Lan- gue Régions/Zones Organisme Fonction Nom Prénom Sexe Rue Pays Code postal Ville Téléphone Télécopieur E-Mail EN Jömtland Kommunförbundet i Jämtland From Gun F Box 3123 EN Kalmar Län Regionförbundet i Kalmar län Niklasson Ingemar M Regional Council of Kalmar Box 762 S S 83103 O¨ stersund 46/63-144610 46/63-143064 39127 Kalmar 46/480-448364 46/480-54654 gun. from@komforb. oster- sund. se ingemar. niklasson@kalmar. regionforbund. se EN Kemi Kemin Kumppanuusprojekti Vaittinen Antti M Valtakatu 11-13 FIN 94100 Kemi EN Kentriki Makedonia Imathia Coordinateur local Rossakis Dimitri M 45 rue M. Alexandro EL 54641 Salonique 358/16/259 123 GSM 358/400-96 27 97 30/94/668820 30/331/23708 358/16/259 125 antti. vaittinen@Kemi. fi 30/331/20271 EN FR EN Lahti Kronjylland TemPact Kronjylland La Réunion: Les Hauts Commissariat à l’Aménage- ment des Hauts de la Réunion Lahden Seudun Kumppanuus FR Languedoc-Roussillon: Hérault Conseil Général de l’Hérault — Direction de l’action économi- que et emploi — Hôtel du Département EN Limburg Provinciaal Bestuur Provincie Limburg dhr. Andreasen Grosset Tayo Lill Isabelle M Odinsgade 4 F 10, rue de Nice DK 8900 Randers 45/8915/1278 45/8640/7214 tempact@randers. dk F 97400 Saint-Denis de la Ré- union 262/904750 262/413889 cah. reunion@datargouv. fr Riihikorpi Eva M Vapaudenkatu 9 C 3 FIN 15110 Lahti 358/3/7520/530 358/3/7520/538 GSM 358/50/514 7792 358/3/7520/602 eva. riihikorpi@iskump. pp. fi Pastoret Georges M 1000 rue d’Alco F 34080 Montpellier Cedex 04 33/4/67/67/6040 33/4/67/67/6007 economic@cg. 34. fr Eggen W. H. M. M Postbus 5700 NL 6202 MA MA Maastricht 31/43/3897863 31/43/3897107 egf@prv. limburg. nl EN Limerick City Paul Partnership Limerick McCarthy Elmarie F Unit 19, The Tait Centre, Do- minic Street IRL Limerick 353/61/419388 353/61/418098 limtep@lol. ie Limousin: Ussel CBE D’Ussel — Mairie FR EN Lohja EN Mecklenburg-Vorpommern: Gustrow EN Melilla EN Molise: Matese Lohjanseudun usprojekti kumppanu- WfG Güstrow mbH/Förderve- rein Region Güstrow e. V. Ciudad Autonoma de Melilla F. A. I. Azienda Speciale della Coord. Camera di Commerciodi Cam- pobasso Niedersachsen: Braunschweig- Berufsbildungs- und Beschäfti- Dr. Peine des gungsgesellschaft Landkreis Peine mbH EN EN FR Bourgès Linnapuomi Laurent Pekka M 26, avenue Marmontel F 19200 Ussel 33/5/55725878 33/5/55722118 cbeussel@internet19. fr M Kauppakatu 6 FIN 08100 Lohja 358/19/369 1853 GSM 0500/707910 358/19/3691860 pekka. linnapuomi@lohja. fi Treichel Manfred M Rövertannen 12 D 18273 Güstrow 49/3843/219140 49/3843/219141 aktiv@twfg. de Sua´rez Guillén Zollo Juan José Marco M Plaza de Espana, no 1 M Piazza della Vittoria n. 14 E I 52001 Melilla 34/95/2699158 34/95/2699160 86100 Campobasso 0039/0874/471202 0039/0874/418144 faicb@tin. it Wysocki Gerhard M Woltorfer Strasse 57-59 D 31224 Peine 49/5171/7791-37 49/5171/7791-50 GW@bbg-Peine. de Noord-Brabant Provincie Noord Brabant dhr Nord-Pas de Calais: Roubaix Comité de Bassin d’emploi CBE Roubaix-Tourcoing-Vallée de la Lys Overbeek Vanhuysse H. Eric M Postbus 90151 M 88, rue du Haze NL 5200 MC’s Hertogenbosch 31/73/681 2613 31/73/681 2217 bra pact@pt. net F 59200 Tourcoing 33/3/20241100 33/3/20704816 CBERTVL59@aol. com C 2 9 3 / 4 2 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i. 1 3 1 0 1 9 9 9. Lan- gue Régions/Zones Organisme Fonction Nom Prénom Sexe Rue Pays Code postal Ville Téléphone Télécopieur E-Mail FR Norde: Vale do Sousa Associaçao de Municipios do Dra Vale do Sousa Brandao Eduarda F F Praça D. Antonio Meireles Herner Strasse 10 P D 4620 Lousada 351/55/810700/8 351/55810709 valsousa@mail telepac. pt 45699 Herten 49/2366/1098-15 49/2366/1098-24 claudia-temps@ela-online. de Claudia EN Nordrhein Westfalen: réseau de Emscher-Lippe-Agentur trois pactes pour Ruhrgebiet EN North Wales EN Northern Ireland North Wales Economic Forum Welsh Development Agency Unit 7 Adelaide House Training and Employment Agency EN FR Øresund Pays de Loire Saint-Herblain Øresundskomiteen PLIE Saint-Herblain- Couédron-Indre FR Picardie: Pays de Valois EN Puglia: Nord Barese FR Rhône-Alpes: Albertville EN Sachsen: Chemnitz EN EN Sachsen Anhalt: Zeitz Sachsen: Chemnitz EN Salzburg Communauté de Communes du Pays de Valois Castello Svevo di Barletta c/o Coord. Assessorato Cultura Comité de Bassin d’Emploi de l’Arrondissement d’Albertville Stiftung Innovation und Arbeit Dr. Sachsen Chemnitzer Wirtschafstförde- rungs-und Entwicklungsgesell- schaft: Regionalagentur Ma- schinenbau Amt der Salzburger Landesre- gierung. Abt. 15 Associazione dustriali della Coord. Sicilia: Alto Belice Corleonese Sicilia: Calatino Sud Simeto Comune Di Caltagirone (CT) Coord. Sicilia: Catania Zona Sud Comune di Catania Coord. EN EN EN EN Sønderjyllands EN South Tyneside AF Sønderjylland Regional Of- fice Development Services Dept. South Tyneside MBC Temps Royles Boye Mothes Savarin Meurig M St Asaph Business Park UK LL17 OLJ St Asaph. North Wales 44/1745586247 44/1745586259 nweconomic. forum@dwa. co. uk//nwales-tep@wda. co. uk Rogan Gerry M Enterprise House W. I. N. Busi- UK BT 28FD Belfast 44/1232 257650 44/1232 257646 ness Park — Canal Quay Newry BT35 6PH M Holbergsgade 14 DK 1057 København 45/33121222 45/33120722 Niels Romain M 368, Boulevard Marcel Paul Erik M Mairie de Nanteuil le Haudouin Daluiso Emmanuele M Piazza Castello Delclos Richter Beret Krischer Marie-Claude F 85 rue Jean-Baptiste Mathias BP 180 Gerhard M Bertolt-Brecht-Allee 24 Rainhilde F Altmarkt 1 Thomas M Elsasser Strasse 7 F F I F D D D 44806 Saint-Herblain 33/2/40920263 33/2/40920258 rmothes@oceanet. fr 60440 Nanteuil-Le-Haudouin 33/344/88. 05. 09 33/3/44877596 com. valois@wanadoo. fr 70051 Barletta (BA) 39/0883/578601/05 39/0883/578604 daluiso@ulysse. it / infotep@ ulysse. it 73276 Albertville 33/04/79328925 33/04/79370059 cbealb@icor. fr 1309 Dresden 49/351/31992200 49/351/31992215 stiftung-ias@t-online. de 06712 Zeitz 49/3441/83-289 49/3441/83-373 wifoe-22@t-online. de 09120 Chemnitz 49/371/5605219 49/371/5605216 ra—mb—ias@t-online. de Tischler Peter M Postfach 527 A 5010 Salzburg 43/662/8042-3786 43/662/8042-3808 peter. tischler@landsbg. gv. at Faraone Garavini Bonura Kristiansen Pietro Roberto Harald Rikke M Via Sciuti 180 M Piazza Municipio, 5 M Palazzo degli Elefanti I I I I 9170 Oristano 0039/0783/303517 ou 19 0039/0783/73544 pattoris@tin. it 90144 Palermo 39/091/349 306 39/091/6262007 pto. alto. belice@mbox. infcom. it 95041 Caltagirone (CT) 0039/0933 41259 0039/0933 26622 Maria Samperi@casasturzo. it 95100 Catania 0039/095/7423329 0039/095/313152 h. bonura@ctonline. it M Kometcentret Kometvej 26 DK 6230 Rødekro 45/74694788 45/74694722 pagt-rk@po. ia. dk Magee Ciara F Town Hall, Westoe Road UK NE332RL South Shields 44/191/427/1717 44/191/427/7171 ciara. magee@s-tyneside- mbc. gov. uk EN Sardegna: Oristano Provincia di Oristano In- de Seneen Cristina F Via Brunelleschi n. 26. 1 3 1 0 1 9 9 9. S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i C 2 9 3 / 4 3 Lan- gue Régions/Zones Organisme Fonction Nom Prénom Sexe Rue Pays Code postal Ville Téléphone Télécopieur E-Mail EN Sterea Ellada: Viotia Sterea Ellada: Viotia EN Stockholm del av Stockholm Kommun/stad Coordinateur local Christakakis Karatzalis Strand Stavros Loucas Lars M 74 rue Karajanopoulou M 15 rue Spiridonos M St Erik’s Management Consul- tants City Hall EN Strömstad Strömstads Kommun Stahlbrandt Kerstin F Bergsgatan 23 EL EL S S 32100 Livadia 32100 Livadia 3094620599 3094570430 3026134217 30 261 21 414 10535 Stockholm 46/850829821 46/850829829 45290 Strömstad 46/5261900 46 526 19 110 lars. strand@stadshuset. stockholm. se kerstin. stahlbrandt@stromstad. se EN Tampere Tampere-Pirkkalan Kumppa- nuusprojekti Luukinen Matti M PL 487 Aleksis Kivenkatu 10 E FIN 33101 Tampere 2. krs EN Thessalie: Magnesia Coordinateur local Markogiannopoulos Nicolas M 27, rue Metamorfoseos EL 38333 Volos EN Turun seutu Abonet Turun seudun kump- panuushanke Kirkkola Antti M Yliopsistonkatu 24 A 14 FIN 20100 Turku 358/3/219 6243 GSM 358/50/5669/883 GSM 358/40/5661/245 30/94/227/132 30/421/33/411-12 358/22/627/528 GSM 358/50/5590/528 358/3/219 6382 matti. luukinen@tt. tampere. fi 30/421/23/439 topsa@anem. gr 358/22/62/75/15 antti. kirkkola@turku. fi Tyrol: Imst, Landeck, Reutte Main coordinator Gohm Tyrol: Imst, Landeck, Reutte Verein IRI EN EN Viborg EN Viborg EN Vlaanderen: Halle-Vilvoorde EN Vlaanderen: Tongeren EN Vorarlberg Viborg Amt, Erhvervs-og Ar- bejdsmarkedsafdelingen Viborg Amt. Erhvervs-og Ar- bejdsmarkedsafdelingen Subregionaal comité Halle-Vilvoorde tewerkstellings- Coordinator Subregionaal comité Limburg tewerkstellings- Coordinator Arbeitsmarktservice berg Vorarl- EN Värmland Värmlandsradet FR Wallonie: Hainaut Charleroi, Soignies) (Mons, ASBL Cellule F. S. E. ,WT. C. FR Wallonie: Ouest Brabant Centre d’Entreprises et d’Inno- Administrateur vation Conseiller EN West Cornwall (Cornwall and Devon) EN West Scotland Scotland Europa Mayr Theut Maes Hug Helleqvist Miroir Parez Bawden Russell EN Western Areas of Athens Coordinatrice locale pour Attique Loukina Siegfried Anette M Schentensteig 1a F Ing. Ballerstrasse 1 Hans Chr. M Skottenborg 26 A A DK 6500 6460 8800 Landeck Imst Viborg 0043 5442 677804 0043 5442 6444053 wktla1@tirol. wk. or. at 0043 5412 66101 0043 5442 66101 verein. Iri@tirol. com 45/87271700 45/86626862 crbgv@vibamt. dk Vestergaad Gitte Decrick Annemie F F Toekomststraat 36-38 Skottenborg 27 DK 8801 Viborg 45/87271700 45/86626862 crbgv@vibamt. dk Patrick M Overhaem, 37 Claus Björn M Rheinstrasse 32 M Länsstyrelsen Geraldine F Rue Hamoir, 3 Bte 1 Léon-Philippe M Centre ID avenue Léon Cham- pagne 3 bte 6 B B A S B B 1800 Vilvoorde 32/2/257. 0333 32/2/252. 45. 94 TWP. Halle- Vilvoorde@village. uunet. be 3700 Tongeren 012/241160 12241162 TEP. maes. patrick@skynet. be 6900 Bregenz 43/5574/691-271 43/5574/691-200 claus. hug@800. ams. or. at 65186 Karlstad 46/54-19 75 42 46/54-19 73 00 björn. hellqvist@s. lst. se 7100 La Louvière 064/214192 064/214298 pactehainaut. GM@skynet. be 1480 Saintes 322/390/92/72 322/390/93/86 id. bw@skynet. be W. M. Laurie Georgie M Rural Partnership Ltd UK TR140AB Rosewarne Camborne 44/1209716674 44/1209612215 wmbawden@aol. com Cornwall Strathclyde European Partners- UK G24DL Glasgow hip, 94 Elmbank Street, Stra- tclyde House 6 44/131 244 06 92 44/131 244 0718 9, Alopekis st. EL 10675 Athens 30/1/7219323 30/1/3228778 nll@itel. gr F F C 2 9 3 / 4 4 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i. 1 3 1 0 1 9 9 9. Lan- gue Régions/Zones Organisme Fonction Nom Prénom Sexe Rue Pays Code postal Ville Téléphone Télécopieur E-Mail EN Western Areas of Attique- Pireus EN Westmeath Area EN Wien EN Westmeath TEP Partnership/ Westmeath Community Development Limited WAFF Coordinatrice pour Kikiri le Pirée Angeliki F 12, rue Elispontou EL 162 32 Vironas 30/94/746/024 30/93/447/628 30/1/324 12 37 Monaghan Ciara M Presentation House, Harbour IRL Westmeath 353/44/48571 353/44/48441 TEP@westco. iol. ie Street, Winkelbauer Coordinateur pour Florina local Tabakis Elisabeth Georges F Nordbahnstrasse 36/1/4 M Tripotamos A EL 1020 Wien 53100 Florina 00431 21748 315 00431 217 48 333 elisabeth—winkelbauer@waff. at 30/385/23/666 30/385/26/626 30/385/41/571 Loukina Georgie 125-127 rue Kifissias EL 11524 Athens. 1 3 1 0 1 9 9 9. S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n n g i C 2 9 3 / 4 5 C 293/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 10. 1999 BILAGA II till Regionkommitténs yttrande TABLEAU No 1 Nombre d’emplois culturels directs dans les pays de l’Union Européenne Pays Ensemble Spectacle vivant Patrimoine et Enseignt. Cinéma et Audiovisuel Autres Ind. Culturelles Métiers d’art Allemagne Autriche Belgique Danemark Espagne Finlande France Grèce Irlande Italie Luxembourg Pays-Bas Portugal R. U. Suède 1 065 000 100 000 80 000 44 354 26 000 249 000 33 000 434 500 28 950 345 000 113 672 33 544 421 720 63 657 12 400 42 400 9 060 160 000 6 150 104 000 35 000 12 000 90 100 33 000 10 970 2 900 20 000 8 560 59 000 1 500 36 413 15 961 4 000 71 000 3 500 75 000 3 681 7 590 5 303 38 600 7 025 27 000 8847 3 500 87 000 747 16 111 6 544 91 000 10 907 170 000 450 000 6 485 6 909 72 000 1 971 38 500 1 800 34 000 22 500 2 500 20 200 3 500 72 000 6 950 150 000 16 000 83 000 21 000 8 500 25 000 10 000 Total 2 858 397 604 110 313 804 388 855 373 456 849 359 NB: Le chiffre de la rubrique «ensemble» ne correspond pas nécessairement à la somme des différentes catégories car les origines statistiques peuvent être différentes pour un même pays. Nombre d’emplois culturels directs dans les pays de l’Union Européenne, sans les métiers d’art TABLEAU No 2 Pays Ensemble Spectacle vivant Patrimoine et Enseignt. Cinéma et Audiovisuel Autres Ind. Culturelles Métiers d’art Allemagne Autriche Belgique Danemark Espagne Finlande France Grèce Irlande Italie Luxembourg Pays-Bas Portugal R. U. Suède 615 000 100 000 80 000 37 445 26 000 177 000 26 050 284 500 12 950 262 000 92 672 25 044 396 720 53 657 12 400 42 400 9 060 160 000 6 150 104 000 35 000 12 000 90 100 33 000 10 970 2 900 20 000 8 560 59 000 1 500 36 413 15 961 4 000 71 000 3 500 75 000 3 681 7 590 5 303 38 600 7 025 27 000 8 847 3 500 87 000 747 16 111 6 544 91 000 10 907 170 000 6 485 72 000 1 971 38 500 1 800 34 000 22 500 2 500 20 200 3 500 Total 2 015 038 604 110 313 804 388 855 373 456 — — — — — — — — — — — — NB: Le chiffre de la rubrique «ensemble» ne correspond pas nécessairement à la somme des différentes catégories car les origines statistiques peuvent être différentes pour un même pays. 13. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 293/47 Nombre d’emplois culturels directs dans les pays de l’Union Européenne en % de la population active TABLEAU No 3 Pays Ensemble Spectacle vivant Patrimoine et Enseignt. Cinéma et Audiovisuel Autres Ind. Culturelles Métiers d’art Allemagne Belgique Danemark Espagne Finlande France Grèce Irlande Italie Luxembourg Pays-Bas Portugal Royaume-Uni Suède 2,8 1,16 1,1 1,8 1,46 1,9 2,6 1,53 1,57 0,72 1,52 1,54 0,263 0,32 0,3 0,40 0,63 0,5 0,46 0,48 0,26 0,32 0,79 0,210 0,28 0,12 0,14 0,37 0,23 0,13 0,16 0,22 0,08 0,25 0,14 0,19 0,19 0,22 0,27 0,31 0,11 8 847 0,31 0,38 747 0,24 0,14 0,32 0,24 0,44 0,17 0,52 0,08 0,15 0,16 0,15 0,31 0,05 0,08 0,08 1,18 0,18 0,52 0,30 0,59 1,4 0,38 0,29 0,18 0,10 0,24 NB: Le chiffre de la rubrique «ensemble» ne correspond pas nécessairement à la somme des différentes catégories car les origines statistiques peuvent être différentes pour un même pays. Nombre d’emplois culturels directs dans les pays de l’Union Européenne en % de la population active, métiers d’art exclus TABLEAU No 4 Pays Ensemble Spectacle vivant Patrimoine et Enseignt. Cinéma et Audiovisuel Autres Ind. Culturelles Métiers d’art Allemagne Belgique Danemark Espagne Finlande France Grèce Irlande Italie Luxembourg Pays-Bas Portugal Royaume-Uni Suède 1,56 0,91 1,1 1,10 1,09 1,13 0,90 1,16 1,29 0,52 1,44 1,36 0,25 0,30 0,26 0,37 0,63 0,41 0,46 0,49 0,24 0,32 0,83 0,20 0,26 0,12 0,12 0,35 0,23 0,10 0,16 0,22 0,08 0,25 0,08 0,19 0,18 0,22 0,23 0,29 0,11 0,27 0,38 0,23 0,13 0,32 0,27 0,43 0,15 0,44 0,08 0,17 0,12 0,15 0,30 0,05 0,08 0,08 — — — — — — — — — — — NB: Le chiffre de la rubrique «ensemble» ne correspond pas nécessairement à la somme des différentes catégories car les origines statistiques peuvent être différentes pour un même pays. Source 1,2,3,4: X. Greffe, «L’emploi culturel en Europe», Rapport pour la DG V, janvier 1997, Bruxelles


title: Regolamento (CE) n. 1166/1999 della Commissione, del 3 giugno 1999, recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit

formats: pdf print

text: L 141/2 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 4. 6. 1999 (Atti per i quali la pubblicazione è una condizione di applicabilità) I REGOLAMENTO (CE) N. 1166/1999 DELLA COMMISSIONE del 3 giugno 1999 recante fissazione dei valori forfettari all’importazione ai fini della determina- zione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, considerando che in applicazione di tali criteri, i valori forfettari all’importazione devono essere fissati ai livelli figuranti nell’allegato del presente regolamento, visto il regolamento (CE) n. 3223/94 della Commissione, del 21 dicembre 1994, recante modalità di applicazione del regime di importazione degli ortofrutticoli (1), modifi- cato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1498/98 (2), in particolare l’articolo 4, paragrafo 1, considerando che il regolamento (CE) n. 3223/94 prevede, in applicazione dei risultati dei negoziati commerciali multilaterali nel quadro dell’Uruguay Round, i criteri in base ai quali la Commissione fissa i valori forfettari all’im- portazione dai paesi terzi, per i prodotti e per i periodi precisati nell’allegato; HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I valori forfettari all’importazione di cui all’articolo 4 del regolamento (CE) n. 3223/94 sono fissati nella tabella riportata nell’allegato. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 4 giugno 1999. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 3 giugno 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 337 del 24. 12. 1994, pag. 66. (2) GU L 198 del 15. 7. 1998, pag. 4. 4. 6. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 141/3 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 3 giugno 1999, recante fissazione dei valori forfettari alcuni fini della determinazione del prezzo di all’importazione ortofrutticoli entrata di ai Codice NC Codice paesi terzi (1) (EUR/100 kg) Valore forfettario all’importazione 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0809 20 95 052 999 052 628 999 052 999 382 388 528 999 388 400 508 512 524 528 804 999 052 400 999 56,9 56,9 76,1 129,4 102,7 49,9 49,9 46,0 47,8 47,9 47,2 71,5 111,4 79,7 93,9 80,2 59,4 105,0 85,9 226,8 193,8 210,3 (1) Nomenclatura dei paesi stabilita dal regolamento (CE) n. 2317/97 della Commissione (GU L 321 del 22. 11. 1997, pag. 19). Il codice «999» rappresenta le «altre origini»


title: Οδηγία 1999/56/ΕΚ της Επιτροπής, της 3ης Ιουνίου 1999, για την προσαρμογή στην τεχνική πρόοδο της οδηγίας 78/933/ΕΟΚ του Συμβουλίου σχετικά με την εγκατάσταση των διατάξεων φωτισμού και φωτεινής σηματοδότησης των γεωργικών και δασικών τροχοφόρων ελκυστήρων (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
agricultural vehicle
signalling device
tractor
vehicle parts

text: 11. 6. 1999 EL Επ(cid:3)σηµη Εφηµερ(cid:3)δα των Ευρωπαϊκ(cid:18)ν Κοινοτ(cid:22)των L 146/31 Ο∆ΗΓΙΑ 1999/56/ΕΚ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ τη(cid:20) 3η(cid:20) Ιουν(cid:25)ου 1999 για την προσαρµογ! στην τεχνικ! πρ%οδο τη(cid:20) οδηγ(cid:25)α(cid:20) 78/933/ΕΟΚ του Συµβουλ(cid:25)ου σχετικ+ µε την εγκατ+σταση των διατ+ξεων φωτισµο/ και φωτειν!(cid:20) σηµατοδ%τηση(cid:20) των γεωργικ0ν και δασικ0ν τροχοφ%ρων ελκυστ!ρων (Κε(cid:25)µενο που παρουσι+ζει ενδιαφ3ρον για τον ΕΟΧ) Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, *χοντα, υπ-ψη: τη συνθ(cid:22)κη για την (cid:3)δρυση τη, Ευρωπαϊκ(cid:22), Κοιν-τητα,, την οδηγ(cid:3)α 74/150/ΕΟΚ του Συµβουλ(cid:3)ου, τη, 4η, Μαρτ(cid:3)ου 1974, περ(cid:3) προσεγγ(cid:3)σεω, των νοµοθεσι(cid:18)ν των κρατ(cid:18)ν µελ(cid:18)ν των αναφεροµ9νων στην 9γκριση των γεωργικ(cid:18)ν (cid:22) δασικ(cid:18)ν ελκυστ(cid:22)ρων (1), -πω, τροποποι(cid:22)θηκε τελευτα(cid:3)α απ- την οδηγ(cid:3)α 97/54/ΕΚ του Ευρωπαϊκο< Κοινοβουλ(cid:3)ου και του Συµβουλ(cid:3)ου (2), και ιδ(cid:3)ω, το >ρθρο 11, την οδηγ(cid:3)α 78/933/ΕΟΚ του Συµβουλ(cid:3)ου, τη, 17η, Οκτω- βρ(cid:3)ου 1978, περ(cid:3) προσεγγ(cid:3)σεω, των νοµοθεσι(cid:18)ν των κρατ(cid:18)ν µελ(cid:18)ν των αφορ(cid:18)ντων στην εγκατ>σταση των διατ>ξεων φωτισµο< και φωτειν(cid:22), σηµατοδοτ(cid:22)σεω, των γεωργικ(cid:18)ν (cid:22) δασικ(cid:18)ν ελκυστ(cid:22)ρων µε τροχο<, (3), -πω, τροποποι(cid:22)θηκε τελευτα(cid:3)α απ- την οδηγ(cid:3)α 97/54/ΕΚ, και ιδ(cid:3)ω, το >ρθρο 5, Εκτιµ(cid:18)ντα,: (1) (2) -τι, για λ-γου, βελτ(cid:3)ωση, τη, ασφ>λεια,, ε(cid:3)ναι σ(cid:22)µερα απαρα(cid:3)τητο να προσδιορισθο<ν οι -ροι εγκα- τ>σταση, των φαν(cid:18)ν σηµατοδ-τηση,· -τι τα µ9τρα που προβλ9πονται στην παρο<σα οδη- γ(cid:3)α ε(cid:3)ναι σ<µφωνα µε τη γν(cid:18)µη τη, συσταθε(cid:3)σα, β>σει του >ρθρου 12 τη, οδηγ(cid:3)α, 74/150/ΕΟΚ επι- τροπ(cid:22), για την προσαρµογ(cid:22) στην τεχνικ(cid:22) πρ-οδο, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ Ο∆ΗΓΙΑ: ε>ν οι ελκυστ(cid:22)ρε, αυτο(cid:3) πληρο<ν τι, προδιαγραφ9, τη, οδηγ(cid:3)α, 78/933/ΕΟΚ, -πω, αυτ(cid:22) τροποποιε(cid:3)ται απ- την παρο<σα οδηγ(cid:3)α. Απ- την 1η Ιανουαρ(cid:3)ου 2001, τα κρ>τη µ9λη: 2.  δεν δ<νανται πλ9ον να χορηγο<ν το 9γγραφο που προ- βλ9πεται στο >ρθρο 10 παρ>γραφο, 1 τρ(cid:3)τη περ(cid:3)πτωση τη, οδηγ(cid:3)α, 74/150/ΕΟΚ για 9ναν τ<πο ελκυστ(cid:22)ρων ε>ν αυτ-, δεν πληρο(cid:3) τι, προδιαγραφ9, τη, οδηγ(cid:3)α, 78/933/ ΕΟΚ, -πω, αυτ(cid:22) τροποποιε(cid:3)ται απ- την παρο<σα οδη- γ(cid:3)α.  δ<νανται να αρνο<νται να χορηγ(cid:22)σουν εθνικ(cid:22) 9γκριση τ<που για 9ναν τ<πο ελκυστ(cid:22)ρων ε>ν αυτ-, δεν πληρο(cid:3) τι, προδιαγραφ9, τη, οδηγ(cid:3)α, 78/933/ΕΟΚ, -πω, αυτ(cid:22) τροποποιε(cid:3)ται απ- την παρο<σα οδηγ(cid:3)α. (cid:1)ρθρο 3 Τα κρ>τη µ9λη θ9τουν σε ισχ< τι, νοµοθετικ9,, κανο- 1. νιστικ9, και διοικητικ9, διατ>ξει, που ε(cid:3)ναι αναγκα(cid:3)ε, για να συµµορφωθο<ν προ, την παρο<σα οδηγ(cid:3)α το αργ-τερο µ9χρι τι, 30 Ιουν(cid:3)ου 2000. Ενηµερ(cid:18)νουν αµ9σω, την Επι- τροπ(cid:22) σχετικ>. Fταν τα κρ>τη µ9λη θεσπ(cid:3)ζουν τι, εν λ-γω διατ>ξει,, οι τελευτα(cid:3)ε, αυτ9, περι9χουν παραποµπ(cid:22) στην παρο<σα οδη- γ(cid:3)α (cid:22) συνοδε<ονται απ- παρ-µοια παραποµπ(cid:22) κατ> την επ(cid:3)σηµη δηµοσ(cid:3)ευσ(cid:22) του,. Ο τρ-πο, τη, παραποµπ(cid:22), καθο- ρ(cid:3)ζεται απ- τα κρ>τη µ9λη. 2. Τα κρ>τη µ9λη ανακοιν(cid:18)νουν στην Επιτροπ(cid:22) το κε(cid:3)- µενο των ουσιωδ(cid:18)ν διατ>ξεων εσωτερικο< δικα(cid:3)ου που θε- σπ(cid:3)ζουν στον τοµ9α που δι9πεται απ- την παρο<σα οδηγ(cid:3)α. (cid:1)ρθρο 1 (cid:1)ρθρο 4 Τα παραρτ(cid:22)µατα τη, οδηγ(cid:3)α, 78/933/ΕΟΚ τροποποιο<νται σ<µφωνα µε το παρ>ρτηµα τη, παρο<σα, οδηγ(cid:3)α,. Η παρο<σα οδηγ(cid:3)α αρχ(cid:3)ζει να ισχ<ει την εικοστ(cid:22) ηµ9ρα απ- τη δηµοσ(cid:3)ευσ(cid:22) τη, στην Επ(cid:11)σηµη Εφηµερ(cid:11)δα των Ευρω- παϊκ(cid:26)ν Κοινοτ(cid:29)των. (cid:1)ρθρο 2 1. Απ- την 1η Ιουλ(cid:3)ου 2000, τα κρ>τη µ9λη δεν δ<νανται:  να αρνο<νται, για 9ναν τ<πο ελκυστ(cid:22)ρων, να χορηγ(cid:22)- σουν 9γκριση ΕΚ τ<που (cid:22) να εκδ(cid:18)σουν το 9γγραφο που προβλ9πεται στο >ρθρο 10 παρ>γραφο, τρ(cid:3)τη περ(cid:3)πτωση τη, οδηγ(cid:3)α, 74/150/ΕΟΚ, (cid:22) να χορηγ(cid:22)σουν εθνικ(cid:22) 9γκριση τ<που, 1  ο<τε να απαγορε<ουν την πρ(cid:18)τη θ9ση σε κυκλοφορ(cid:3)α ελκυστ(cid:22)ρων, Η παρο<σα οδηγ(cid:3)α απευθ<νεται στα κρ>τη µ9λη. (cid:1)ρθρο 5 Βρυξ9λλε,, 3 Ιουν(cid:3)ου 1999. Για την Επιτροπ(cid:29) Martin BANGEMANN Μ!λο# τη# Επιτροπ(cid:29)# (1) ΕΕ L 84 τη, 28. 3. 1974, σ. 10. (2) ΕΕ L 277 τη, 10. 10. 1997, σ. 24. (3) ΕΕ L 325 τη, 20. 11. 1978, σ. 16. L 146/32 EL Επ(cid:3)σηµη Εφηµερ(cid:3)δα των Ευρωπαϊκ(cid:18)ν Κοινοτ(cid:22)των 11. 6. 1999 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Τα παραρτ(cid:22)µατα τη, οδηγ(cid:3)α, 78/933/ΕΟΚ τροποποιο<νται ω, εξ(cid:22),: 1. Το παρ>ρτηµα Ι τροποποιε(cid:3)ται ω, εξ(cid:22),: α) στο σηµε(cid:3)ο 3. 13:  διαγρ>φεται παντο< η αναφορ> στο «κ(cid:3)τρινο sélectif»,  στην 9ννατη περ(cid:3)πτωση, µετ> τον -ρο «λευκ-», διαγρ>φεται η υπ-λοιπη πρ-ταση,  διαγρ>φεται το τελευτα(cid:3)ο εδ>φιο· β) το σηµε(cid:3)ο 4. 2. 4. 2. 2. αντικαθ(cid:3)σταται απ- το ακ-λουθο κε(cid:3)µενο: «4. 2. 4. 2. 2. Για του, ελκυστ(cid:22)ρε, που ε(cid:3)ναι εξοπλισµ9νοι για την τοποθ9τηση µεταφεροµ9νων µετωπικ(cid:18)ν διατ>ξεων, δ<ο φανο(cid:3) διασταυρ(cid:18)σεω, συµπληρωµατικο(cid:3) στου, φανο<, που αναφ9ρονται στο σηµεο 4. 2. 4. 2. 1 ε(cid:3)ναι αποδεκτο(cid:3) σε <ψο, µη υπερβα(cid:3)νον τα 3 000 mm, ε>ν η ηλεκτρικ(cid:22) σ<νδεση 9χει σχεδιασθε(cid:3) κατ> τρ-πο (cid:18)στε να µην ε(cid:3)ναι δυνατ-ν να τεθο<ν ταυτ-χρονα σε λειτουργ(cid:3)α δ<ο ζε<γη φαν(cid:18)ν διασταυρ(cid:18)σεω,. »· γ) στο σηµε(cid:3)ο 4. 7. 1, η λ9ξη «προαιρετικ(cid:22)» αντικαθ(cid:3)σταται απ- τη λ9ξη «υποχρεωτικ(cid:22)»· δ) στο σηµε(cid:3)ο 4. 9. 4. 2, ο αριθµ-, «2 100 mm» αντικαθ(cid:3)σταται απ- τον αριθµ- «2 300mm». 2. Το παρ>ρτηµα ΙΙ τροποποιε(cid:3)ται ω, εξ(cid:22),: α) κ>τω απ- τον τ(cid:3)τλο, το κε(cid:3)µενο: «Kρθρο 4 παρ>γραφο, 2 και >ρθρο 10 τη, οδηγ(cid:3)α, 74/150/ΕΟΚ του Συµβουλ(cid:3)ου, τη, 4η, Μαρτ(cid:3)ου 1974, περ(cid:3) προσεγγ(cid:3)σεω, των νοµοθεσι(cid:18)ν των κρατ(cid:18)ν µελ(cid:18)ν -σον αφορ> στην αποδοχ(cid:22) των γεωργικ(cid:18)ν (cid:22) δασικ(cid:18)ν ελκυστ(cid:22)ρων µε τροχο<, που 9χουν µια εκ κατασκευ(cid:22), µ9γιστη ταχ<τητα περιλαµβαν-µενη µεταξ< 6 και 25 χιλι-µετρα αν> (cid:18)ρα», αντικαθ(cid:3)σταται απ- το ακ-λουθο κε(cid:3)µενο: «Kρθρο 4 παρ>γραφο, 2 και >ρθρο 10 τη, οδηγ(cid:3)α, 74/150/ΕΟΚ του Συµβουλ(cid:3)ου, τη, 4η, Μαρτ(cid:3)ου 1974, περ(cid:3) προσεγγ(cid:3)σεω, των νοµοθεσι(cid:18)ν των κρατ(cid:18)ν µελ(cid:18)ν των αναφεροµ9νων στην 9γκριση των γεωργικ(cid:18)ν (cid:22) δασικ(cid:18)ν τροχοφ-ρων ελκυστ(cid:22)ρων. »· β) στο τ9λο, τη, υποσηµε(cid:3)ωση, (1) διαγρ>φεται η αναφορ> «που 9χουν µια εκ κατασκευ(cid:22), µ9γιστη ταχ<τητα περιλαµβαν-µενη µεταξ< 6 και 25 χιλι-µετρα αν> (cid:18)ρα. »


title: Direktiva Komisije 1999/56/ES z dne 3. junija 1999 o prilagoditvi Direktive Sveta 78/933/EGS glede vgradnje svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na kmetijske in gozdarske traktorje na kolesih tehničnemu napredkuBesedilo velja za EGP.

text: 13/Zv. 24 SL Uradni list Evropske unije 39 31999L0056 L 146/31 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 11. 6. 1999 DIREKTIVA KOMISIJE 1999/56/ES z dne 3. junija 1999 o prilagoditvi Direktive Sveta 78/933/EGS glede vgradnje svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na kmetijske in gozdarske traktorje na kolesih tehničnemu napredku (Besedilo velja za EGP) KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE 2. Od 1. januarja 2001 države članice: ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Direktive Sveta 74/150/EGS z dne 4. marca 1974 o približevanju zakonodaje držav članic o ES-homologaciji kme- tijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 97/54/ES (2) Evropskega par- lamenta in Sveta, zlasti člena 11 Direktive, Sveta upoštevanju Direktive ob dne 17. oktobra 1978 o približevanju zakonodaje držav članic o vgradnji svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav na kmetijske in gozdarske traktorje na kolesih (3), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 97/54/EGS, zlasti člena 5 Direktive, 78/933/EGS z (1) (2) ker je treba zaradi izboljšanja varnosti natančno določiti, kako je treba svetlobno-signalne naprave vgraditi; ker so ukrepi te direktive skladni z mnenjem Odbora za prilagajanje tehničnemu napredku, ustanovljenega s čle- nom 12 Direktive 74/150/EGS, SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: — ne smejo več izdajati dokumenta, določenega v tretji alinei člena 10(1) Direktive 74/150/EGS, za tip traktorja, ki ne izpolnjuje zahtev Direktive 78/933/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo, — lahko zavrnejo nacionalno homologacijo za tip traktorja, ki ne izpolnjuje zahtev Direktive 78/933/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo. Člen 3 1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 30. junija 2000. O tem takoj obvestijo Komisijo. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklice- vanja določijo države članice. 2. Države članice predložijo Komisiji besedilo temeljnih predpi- sov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva. Člen 1 Člen 4 Priloge k Direktivi 78/933/EGS se spremenijo, kakor je določeno v Prilogi k tej direktivi. Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. 1. Od 1. julija 2000 države članice ne smejo: Ta direktiva je naslovljena na države članice. Člen 2 Člen 5 — zavrniti izdaje ES-homologacije, izdaje dokumenta, določe- nega v tretji alinei člena 10(1) Direktive 74/150/EGS, ali izdaje nacionalne homologacije za tip traktorja, ali V Bruslju, 3. junija 1999 — prepovedati začetka uporabe traktorjev, če traktorji izpolnjujejo zahteve Direktive 78/933/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo. Za Komisijo Martin BANGEMANN Član Komisije (1) UL L 84, 28. 3. 1974, str. 10. (2) UL L 277, 10. 10. 1997, str. 24. (3) UL L 325, 20. 11. 1978, str. 16. 40 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 24 PRILOGA Priloge k Direktivi 78/933/EGS se spremenijo: 1. Priloga I se spremeni: (a) v točki 3. 13: — se črta vsako sklicevanje na „selektivno rumeno“, — se v deveti alinei črta del stavka, ki sledi besedi „bela“, — se črta zadnji odstavek; (b) točka 4. 2. 4. 2. 2 se nadomesti z: „4. 2. 4. 2. 2 pri traktorjih, opremljenih s prednjim tritočkovnim priključnim drogovjem, se poleg svetilk iz 4. 2. 4. 2. 1 dovolita dva žarometa za kratki svetlobni pramen na višini do 3 000 mm, če so elek- trične vezave takšne, da obeh parov žarometov za kratki svetlobni pramen ni mogoče prižgati sočasno. “; (c) v točki 4. 7. 1 se „Dovoljena“ nadomesti z „Obvezna“; (d) v točki 4. 9. 4. 2 se „2 100 mm“ nadomesti z „2 300 mm“; 2. Priloga II se spremeni: (a) za naslovom se besedilo, ki se glasi: „Člena 4(2) in 10 Direktive Sveta 74/150/EGS z dne 4. marca 1974 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji kmetijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo med 6 in 25 km/h,“ nadomesti z naslednjim besedilom: „Člena 4(2) in 10 Direktive Sveta 74/150/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji kme- tijskih ali gozdarskih traktorjev na kolesih“; (b) na koncu opombe (1) se črta „z največjo konstrukcijsko določeno hitrostjo med 6 in 25 km/h“


title: Reglamento (CE) n° 1166/1999 de la Comisión, de 3 de junio de 1999, por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

text: L 141/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 4. 6. 1999 I (Actos cuya publicación es una condición para su aplicabilidad) REGLAMENTO (CE) No 1166/1999 DE LA COMISIÓN de 3 de junio de 1999 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3223/94 de la Comisión, de 21 de diciembre de 1994, por el que se establecen disposi- ciones de aplicación del régimen de importación de frutas y hortalizas (1), modificado en último lugar por el Regla- mento (CE) no 1498/98 (2), y, en particular, el apartado 1 de su artículo 4, Considerando que el Reglamento (CE) no 3223/94 esta- blece, en aplicación de los resultados de las negociaciones comerciales multilaterales de la Ronda Uruguay, los crite- rios para que la Comisión fije los valores a tanto alzado de importación de terceros países correspondientes a los productos y períodos que se precisan en su anexo; Considerando que, en aplicación de los criterios antes los valores globales de importación deben indicados, fijarse en los niveles que figuran en el anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los valores globales de importación a que se refiere el artículo 4 del Reglamento (CE) no 3223/94 quedan fijados según se indica en el cuadro del anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 4 de junio de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 3 de junio de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) DO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. 4. 6. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 141/3 ANEXO del Reglamento de la Comisión, de 3 de junio de 1999, por el que se establecen los valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas Código NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0809 20 95 Código país tercero (1) Valor global de importación (EUR/100 kg) 052 999 052 628 999 052 999 382 388 528 999 388 400 508 512 524 528 804 999 052 400 999 56,9 56,9 76,1 129,4 102,7 49,9 49,9 46,0 47,8 47,9 47,2 71,5 111,4 79,7 93,9 80,2 59,4 105,0 85,9 226,8 193,8 210,3 (1) Nomenclatura de países fijada por el Reglamento (CE) no 2317/97 de la Comisión (DO L 321 de 22. 11. 1997, p. 19). El código «999» significa «otros orígenes»