title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Arviointikertomus kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000)

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 29. 06. 1999 KOM( 1999) 319 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Arviointikertomus kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta pk-yritysten hyväksi Euroopan unionissa (1997-2000) Neuvoston päätös 97/15/EY, tehty 9 päivänä joulukuuta 1996 1. JOHDANTO Neuvosto hyväksyi joulukuussa 1996 kolmannen monivuotisen ohjelman (MAP) pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi Euroopan unionissa1. Ohjelma on laadittu neljäksi vuodeksi eli vuosiksi 1997—2000. Päätös sisältää kuusi tavoitetta ja 25 toimenpidettä tavoitteiden saavuttamiseksi. tiedonannon tarkoituksena on esittää kolmannen monivuotisen Tämän ohjelman täytäntöönpanosta komission ulkopuolella laadittu arviointikertomus. Neuvoston päätöksen 6 tällaisen artiklassa määrätään, että komissio antaa vuoden 1999 kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. Kertomus esitetään kuitenkin neuvoston pyynnöstä jo nyt, kuusi kuukautta ennen kuin komission on tarkoitus tehdä ehdotus pk-yrityksiä koskevasta uudesta monivuotisesta ohjelmasta vuoden 1999 lopussa. Näin arvioinnin tuloksesta saatu palaute ehditään ottamaan uutta ohjelmaa koskevassa ehdotuksessa huomioon. loppuun mennessä Arviointikertomuksen laatiminen annettiin avoimen tarjouskilpailun perusteella Deloitte & Touche -yritykselle2. Varsinainen arviointi aloitettiin syyskuussa 1998. Loppuraportti saatiin 30. huhtikuuta 1999 ja siitä laadittu tiivistelmä on tämän tiedonannon liitteenä. 2. YLEISIÄ HUOMIOITA 1. Komissio on yleisesti tyytyväinen konsulttien tekemään arviointiin. Erityisen tyytyväinen komissio on siihen, että konsulttien mukaan tämänhetkisen tilanteen perusteella kolmatta monivuotista ohjelmaa toteutetaan asianmukaisesti ja kustannustehokkaasti. Koska yli puolet monivuotisen ohjelman kuluista kertyy tavoitteesta C3, komissio on erityisen tyytyväinen tähän siihen, että tavoitteeseen kuuluvat toimenpiteet on yleisesti arvioitu hyviksi. liikekumppanien etsintään tarkoitettuja verkkoja lukuun ottamatta Kaiken kaikkiaan arvioitsijat korostavat ohjelman täytäntöönpanosta vastaavan pääosasto 23 :n (yrityspolitiikka, kauppa, matkailu ja yhteisötalous) selkeää roolia ja mainitsevat erityisen myönteisinä pääosaston suorittamat pk-yritysten hyväksi toteutetut toimet. Arvioitsijoiden kritiikki kohdistuu pääasiassa alueisiin, joilla käynnistetyt pilottitoimet eivät arvioitsijoiden mukaan vastaa oikeansuuntaista kehitystä. Inhimillisten ja taloudellisten resurssien hajauttaminen liian moniin ja pieniin hankkeisiin mainitaan myös joidenkin ohjelman osien heikkoutena. Komissio on arvioitsijoiden kanssa samaa mieltä periaatteesta, jonka mukaan pilottitoimet olisi selvästi liitettävä laajempaan ohjelmakokonaisuuteen ja että niistä saatuja tuloksia olisi käytettävä ja levitettävä aktiivisesti. Toimien olisi laajuudeltaan oltava sellaiset, että niillä saadaan hyödyllisiä tuloksia. Neuvoston päätös, tehty 9 päivänä joulukuuta 1996, 97/15/EY, EYVL L6, 10. 1. 1997, s. 25-31. EYVL. n S-sarjassa N. o 48 julkaistu tarjouskilpailu, 10. 3. 1998, s. 38-39. Tavoite C: "Autetaan pk-yrityksiä eurooppalaistumaan ja kansainvälistämään strategioitaan, erityisesti entistä parempien tieto-ja yhteistoimintapalvelujen avulla". 2. Tiivistelmän 1 ja 2 luvuissa selvitetään arvioinnin lähtökohtia ja menetelmiä. Komissio haluaa kiinnittää lukijan huomion seuraaviin kahteen arviointia ja ohjelmaa koskevaan piirteeseen, jotka on syytä pitää mielessä arviointia tarkasteltaessa: Sillä, että arviointi Ensinnäkin arvioinnin ajoitus osuu ohjelman täytäntöönpanon alkuvaiheisiin. Tämä sen vuoksi, kuten edellä jo todettiin, että palaute voitaisiin ottaa huomioon uutta ohjelmaa valmisteltaessa. tapahtui ohjelman puolessavälissä, on kuitenkin metodologisia haittoja. Tulokset eivät ole vielä mitattavissa useista kolmannen monivuotisen toimista. Näin ollen niiden vaikutuksista, ohjelman puitteissa käynnistetyistä uusista tehokkuudesta tai hyödyllisyydestä ei voida vielä tehdä lopullista arviointia. Sama koskee pitemmälle edenneiden toimien suunnitteluun ja soveltamistapoihin tehtyjen muutosten vaikutusten mittaamista. Toiseksi toimien kohteena olevia pk-yrityksiä on Euroopan unionissa 18 miljoonaa. Määrä on suuri ja sisältää hyvin erilaisia pk-yrityksiä4. Sen vuoksi kaikkien tavoitteiden ja toimien tilastollisesti edustavien otantojen avulla olisi ollut mahdotonta vaikutusten arviointi kohtuullisella budjetilla ja tällä aikataululla. Arvioinnin tulokset ovat tästä syystä suuressa määrin osakkaiden ja välittäjien mielipiteisiin perustuvia johtopäätöksiä, eivätkä niinkään "puolueetonta" tietoa. Raportissa korostetaan kuitenkin tarvetta määritellä asianmukaiset tulosindikaattorit, joiden avulla monivuotisen ohjelman puitteissa toteutettuja toimia voidaan tulevaisuudessa arvioida tieteellisemmältä pohjalta. Komissio on samaa mieltä siitä, että uuteen ohjelmaehdotukseen on liitettävä tulosindikaattorit, joiden avulla tulevia toimia voidaan arvioida puolueettomammin. HUOMIOITA ERITYISTOIMIEN ARVIOINNISTA TAVOITTEITTAIN Tässä jaksossa on tarkoitus antaa alustava vastaus joihinkin arvioitsijoiden esittämiin tärkeimpiin johtopäätöksiin ja suosituksiin. Yksityiskohtaisempi vastaus annetaan seuraavaa monivuotista ohjelmaa koskevassa ehdotuksessa. 3. 1. Tavoitteet A ja F Komissio on samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden kanssa olisi tehtävä edelleen yhteistyötä yhteistoimintaohjelman puitteissa saatujen tulosten perusteella. Alun perin hyvin vaihtelevat keskusteluaiheet ovat viime vuosina jäsentyneet ja keskittyneet, minkä ansiosta hyviä käytänteitä on ollut mahdollista osoittaa. Jäsenvaltiot ovat esimerkiksi päässet sopimukseen hyviä käytänteitä sisältävästä luettelosta, joka on laadittu toimintaansa aloitteleville yrityksille tarkoitettuja tukitoimia koskevissa seminaareissa tehtyjen analyysien perusteella. Käytänteet julkaistaan laajalle levitettävässä mainosesitteessä. Esitteessä esitellään lisäksi todennäköisesti vuoden 1999 puolivälissä saatavilla olevaa Internet-sivua, jolla yhteistoiminnasta annetaan laajempaa tietoa ja jolla asiasta kiinnostuneet järjestöt ohjataan aktiiviseen keskusteluun hyvistä/parhaista käytänteistä kyseisillä aloilla. Lisäksi viime vuosina on luotu jäsenvaltioiden kanssa paljon erilaisia menettelyjä, erityisesti työohjelmia. toimintaolosuhteiden yksinkertaistamista käsittelevän BEST-työryhmän Yritysten suositusten seurannan osalta neuvosto vahvisti toimintasuunnitelman 29. huhtikuuta 1999. Toimintasuunnitelma on laaja-alainen ja siinä yhdistetään ensimmäistä kertaa kaikki yrityksiin ja yrittäjyyteen vaikuttavat politiikan alat. Komissio seuraa toimintasuunnitelmaa tarkasti tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Seurannan yhteydessä neuvostolle annetaan Ks. Enterprises in Europe, DG XXIII/Eurostat, 5th report, June 1999. 3 käynnissä olevasta täytäntöönpanosta vuoden 2000 alusta lähtien säännöllisiä raportteja, joissa uudet toteutetut toimet luetellaan yksityiskohtaisesti. Lisäksi komissio sopii jäsenvaltioiden kanssa tavoista, joilla yrityspolitiikassa tapahtunutta kehitystä voidaan arvioida. Arviointiin voisi sisältyä itsenäistä edistymisen arviointia, jossa elinkeinoelämän edustajat ovat mukana. Arvioinnissa voitaisiin tarkastella toimintasuunnitelman vaikutusta yrityksen tulokseen ja sillä voitaisiin auttaa yksilöimään alueita, joilla tarvitaan lisätyötä. Lisäksi arvioinnissa voitaisiin tarvittaessa tehdä ehdotuksia suosituksista, joiden avulla näihin tavoitteisiin päästään. sääntelevää vaikutusta Yrityksille aiheutuvien vaikutusten arviointijärjestelmästä komissio on sitä mieltä, että lainsäädäntöehdotusten parantunut huomattavasti ja kuulemismenettelyt tulleet laaja-alaisemmiksi. Komissio myöntää kuitenkin, että yrityksille aiheutuvien vaikutusten arviointijärjestelmää on parannettava edelleen. Parhaillaan käydään neuvotteluja sekä tarkistetun arviointijärjestelmän toteutuksesta että tarkistetusta arviointilomakkeesta, jotka toivottavasti hyväksytään lähiaikoina. Vaikka kyse on sisäisistä menettelyistä, komissio harkitsee tarkistettujen ohjeiden ja tarkistetun lomakkeen julkaisemista. käsittelevä arviointi on Eurosta on tehty sekä CD-Rom että esite. Esite sisältää yhteenvedon CD-Romin sisällöstä ja siitä on sen vuoksi hyötyä niille yrittäjille (erityisesti pienyrittäjille), joilla ei ole CD-Romin lukemiseen tarvittavia välineitä. Sekä CD-Romin että esitteen julkaisemisesta on hyötyä kaikenkokoisille yrityksille. Tiivistelmässä annettua vaikutelmaa, jonka mukaan tuote on ainoastaan CD-Rom, eikä sen vuoksi sovi pienimmille pk-yrityksille, on tarkasteltava tätä taustaa vasten. Eurooppalaisen taloudellisen etuyhtymän (ETEY) työn arvosta ja kustannustehokkuudesta tehdyt johtopäätökset näyttävät perustuvan suppeaan tietoon ja vaikuttavat subjektiivisilta. ETEY on ainoa EU:n yritysten käytössä oleva maidenvälinen oikeudellinen väline ja sen vuoksi tärkeä. Etuyhtymiä on perustettu noin tuhat. Niiden tekemää työtä on mainostettu hyvin vähän yhdellä esitteellä ja ETEY:n REGIE-tietokannassa antamissa tiedoissa. Komission tarkoituksena ei ole koskaan ollut mainostaa etuyhtymiä suoraan yrityksille, vaan käyttää muita kanavia, kuten euroneuvontakeskuksia ja ammattijärjestöjä ja antaa markkinavoimien toimia. Komissio seuraa kuitenkin tilannetta ja antaa etuyhtymistä yksityiskohtaista tietoa Internet-sivullaan. Tiedotuskustannukset ovat hyvin vähäiset, kuten raportissa myönnetään. keskittyneempää Lisäksi Euroopan parlamentti on puoltanut dynaamisempaa lähestymistapaa eurooppalaiseen taloudelliseen etuyhtymään5. ja 3. 2. Tavoite B ja yhteisön rahoitusväline eurooppalaisten yhteisyritysten tukemiseksi (JEV-väline) Pankkien ja pk-yritysten pyöreän pöydän neuvotteluiden ja tulosten levittämisen osalta toisen pyöreän pöydän loppuraportti sisältää tiivistelmän ja suosituksia, jotka on käännetty kaikille virallisille kielille ja julkaistu yhdessä lyhentämättömän englanninkielisen raportin kanssa. Niitä on painettu noin 8 500 kappaletta ja jokaiseen toimituspyyntöön on vastattu. Kolmannessa pyöreän pöydän neuvottelussa käsitellyissä aiheissa oli tarpeen yhdistää lainarahoituksen saanti ja ulkoisen osakepääoman hankkiminen, jonka osuus Euroopassa on hyvin pieni. Pk-yritysten uusia rahoituslähteitä on korostettava, jotta yritykset eivät olisi niin riippuvaisia lainarahoituksesta, jota noin kolmasosan pk-yrityksistä on edelleen vaikea saada. Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 14. 7. 1998, komission tiedonantoon, annettu 9. 9. 1997 (KOM(97)434. Komissio suunnittelee järjestävänsä Internetissä julkaistavan kolmannen pyöreän pöydän loppuraportin perusteella jäsenvaltioissa vähintään kolme konferenssia, jotka suositusten mukaisesti voitaisiin yhdistää yhteistoimintaan. Siemenpääoman (CREA) osalta komissio on julkaissut neuvoston päätöksen 97/15/EY 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti vuosikertomukset siemenpääomaa koskevasta ensimmäisestä pilottihankkeesta ja suorittanut täydellisen ulkoisen arvioinnin. Jäsenvaltioiden kolmatta monivuotista ohjelmaa käsittelevää hallintokomiteaa ("4 artiklan mukainen komitea") on säännöllisesti pidetty ajan tasalla tapahtuneesta edistyksestä ja sillä on ollut mahdollisuus kommentoida ulkoista arviointia. Se oli myös samaa mieltä CREA:n käynnistämisestä, mikä tekee CREA:a kohtaan osoitetun kritiikin sitäkin yllättävämmäksi. Komission marraskuussa 1998 hyväksymän uuden CREA-ohjelman perustamisen taustalla on ollut markkinoiden epäonnistuminen siemenpääoman toimittamisessa Eurooppaan. Useita tuhansia innovatiivisia pk-yrityksiä jää joka vuosi perustamatta riskipääoman puuttumisen vuoksi. Komissio ehdotti useita merkittäviä muutoksia ensimmäisen siemenpääomatoimeen lisätäkseen sekä CREA:n puitteissa perustettujen uusien pk-yritysten määrää että näiden pk- yritysten perustamien työpaikkojen määrää. Muutoksista mainittakoon 4 miljoonan euron vähimmäisrahoituspääoman käyttöönotto, uusi vaatimus, jonka mukaan 50 prosenttia pääomasta on tultava yksityissektorilta (jotta rahastosta tuettaisiin vain elinkelpoisia hankkeita) ja toimen ulottaminen koskemaan nykyisten yritysten siirtoja uusille omistajille, mitä useimmissa tapauksissa voidaan oikeudellisesti pitää yrityksen perustamisena. CREA on myös vastaus Euroopan parlamentin pyyntöön kohdentaa ohjelmalle varatut määrärahat vähäisin kustannuksin uusien yritysten ja työpaikkojen luomiseen. Toiminta on vielä vähäistä, mutta osoittaa Euroopan tasolla, että innovatiivisten pk-yritysten luomista on mahdollista tukea siemenpääoman investointien ja alkuvaiheen rahoituksen avulla. Komissio aikoo ensimmäisenä siemenpääomatoimena arvioida CREA:n toimintaa ja tiedottaa laajalti tuloksista. teollisuusneuvosten Maksuviivästysdirektiiviluonnos, jota pidetään kustannustehokkaana, on merkittävä poliittinen aloite pk-yritysten hyväksi ja työtä sen parissa jatketaan tarmokkaasti. Komissio on tyytyväinen Saksan puheenjohtajakauden kompromissitekstistä saatuun poliittiseen hyväksyntään ja kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa hyväksymään direktiivin pikaisesti. Käytännön toimia kassavirran hallintaan liittyvästä koulutuksesta pk-yrityksille tarkastellaan uudelleen nykyisten toimien tulosten perusteella. kokouksessa huhtikuuta 1999 29. Eurooppalaisten yhteisyritysten tukemiseksi perustettu yhteisön rahoitusväline (JEV) toteutetaan pääosin kolmannen monivuotisen ohjelman ulkopuolella. Komissio on jo ollut tunne, puuttuu tietoinen siitä, että JEV:ltä, jota monet pk-yritykset eivät vieläkään markkinointiväline. Komissio on sen vuoksi päättänyt ottaa vuoden 1999 alussa käyttöön myynninedistämisvälineen auttaakseen pk-yritysorganisaatioita järjestämään JEV-tapahtumia, joihin osallistuu pk-yrityksiä vähintään kahdesta jäsenvaltiosta. Menettelyjen osalta komissio on tietoinen siitä, että sekä rahoitusvälittäjät että pk-yritykset toivovat hallinnon yksinkertaistamista. kuitenkin yksinkertaistamismenettelyjen ja petoksentorjunnan, jota varten raportointijärjestelmä on olemassa, välillä. Jonkinlainen tasapaino tarvitaan tukemisesta voidaan Toteutettavuustutkimuksen toteutettavuustutkimus on edellytys 10 prosentin investointipalkkion maksamiselle, joka tapahtuu heti kun maidenvälinen yhteisyritys on perustettu. Ilman tätä toista välinettä komissio ainoastaan tukisi kalliita toteutettavuustutkimuksia, mutta sillä ei olisi todellista vaikutusta uusien yhteisyritysten perustamiseen. Koska enimmäistuki on 100 000 euroa hanketta kohti, pk-yritykset pyrkivät pitämään toteutettavuustutkimusten kustannukset pieninä ja suosivat investointipalkkiota, mikä johtaa työpaikkojen luomiseen. todeta, että 3. 3. Tavoite C on yli sillä osuus niiden kolmasosa monivuotisen Komissio on tyytyväinen, että euroneuvontakeskusten (EIC) toimintaa on yleisesti arvioitu ohjelman myönteisesti, kokonaiskustannuksista. Tämän yhteistyöverkon jatkuva panostaminen laatuun on ollut tuloksellista ja ansainnut arvion, jonka mukaan niitä voidaan pitää hyvänä vastineena rahalle. Noudatettua laatupolitiikkaa jatketaan edelleen, jotta yritykset saavat parasta mahdollista palvelua. Tältä osin ja neuvontapisteiden osalta komissio vahvistaa euroneuvontakeskusten verkoston asemaa kehittämällä yhteistyötä muiden paikallisten ja alueellisten yritysten tukemiseen tarkoitettujen palvelujen kanssa. Näin pk-yrityksille voidaan tarjota yhteisiä, johdonmukaisia palveluita. "Vuoropuhelua yritysten kanssa" -aloitteella, joka on osa kesäkuussa 1998 Cardiffin Eurooppa-neuvostossa käynnistettyä "Vuoropuhelua kansalaisten ja yritysten kanssa" -aloitetta, edistetään huomattavasti tätä tavoitetta. Laajempi yhteistoiminta pk-yrityksiä tukevien kansallisten toimistojen kanssa on osa tätä politiikkaa. Raportissa myönnetään, että yritysten välisiin BC-Net ja BRE -yhteistyöverkkoihin on tehty paljon muutoksia niiden tehokkuuden parantamiseksi ja että tuloksia on vielä liian aikaista arvioida. Ensimmäiset merkit kuitenkin osoittavat, että tulokset muutoksista, kuten vuonna 1998 käyttöön otetusta uudesta tietojenkäsittelyvälineestä, alkavat näkyä. Komissio myöntää, että BC-Net ja BRE olisi arvioitava laaja-alaisesti ja puolueettomasti vuonna 2000. Arvioinnin tulosten jälkeen komissio harkitsee, miten jatkossa on tehokkainta edetä, esimerkiksi kannattaako verkot yhdistää. Europartenariat ja Interprise -tapahtumat arvioidaan yleisesti ottaen kustannustehokkaiksi. Wienissä 10-11 toukokuuta järjestettyyn viimeisimpään Europartenariat-tapahtumaan, joka oli yhdistetty PHARE-Partenariat tapahtumaan, osallistui 2 700 yritystä. Ensimmäiset tulokset Wienistä osoittavat, että näiden merkittävien tapahtumien menestys jatkuu. Erilliset arvioinnit Europartenariat, Interprise ja IBEX -tapahtumista toteutetaan vuosina 1999-2000, mutta näiden tapahtumien laatua parannetaan jo parhaillaan ja uusia välineitä kehitetään. edelleen. Lokakuussa Komissio myöntää, että alihankinta on tärkeä kysymys ja sitä koskevaa politiikkaa on tarpeen kehittää eurooppalaisen 1998 Grazissa alihankintafoorumin jatkona ennen vuoden 1999 loppua annetaan alihankintaa koskeva tiedonanto. Tiedonannon tärkeimpänä aiheena tulee olemaan lähivuosien alihankintaa koskeva uusi työohjelma. pidetyn toisen Pääosasto 23:n nykyisten ohjelmien voimassaolon pidentämisen osalta raportissa on jätetty mainitsematta EU:n laajeneminen ja se, että kolmas monivuotinen ohjelma on nyt avattu seitsemälle jäsenyyttä hakeneelle maalle6 ja että ohjelmaan liittyy vuoden 1999 loppuun Bulgaria, Tsekin tasavalta, Viro, Unkari, Puola ja Slovakia 1. joulukuuta 1998 alkaen ja Romania 1. tammikuuta 1999 alkaen. Kolmanteen monivuotiseen ohejelmaan osallistuu nyt EU:n jäsenvaltiot ja ETA-maat mukaan luettuna 25 maata. mennessä todennäköisesti vielä neljä maata. Kyseiset maat ovat osoittaneet sitoutuneisuutensa ohjelmaan osallistumalla sen rahoitukseen. Ohjelman avaaminen on osa komission liittymistä valmistelevaa strategiaa ja auttaa hakijamaita integroitumaan EU:n yrityspolitiikkaan ja toimiin. Lisäksi ohjelman osallistuminen auttaa kyseisiä maita kehittämään omia politiikkojaan ja aloitteitaan yrittäjyyden edistämiseksi niiden valmistautuessa EU-jäsenyyteen. Sen vuoksi raportissa mainitut suositukset, kuten Europartenariat -tapahtumien avaaminen EU:n ulkopuolisille maille, eivät kuulu tähän yhteyteen. 3. 4. Tavoite D Innovaatiota koskevat pilottitoimet on käynnistetty vasta äskettäin (vuonna 1997) ja niistä on lopullisia johtopäätöksiä. Näiden kertaluonteisten tässä vaiheessa pilottitoimien tulokset arvioidaan ja analysoidaan. Pilottitoimien tarkoituksena on aina ollut testata politiikan eri vaihtoehtoja. liian aikaista tehdä Koulutusta koskevat suunnitelmat sisältävät pääasiassa politiikan valmistelua, eivätkä välttämättä edellytä uusien menoerien syntymistä. Tarkoituksena on saada pian valmiiksi koulutusta ja pk-yrityksiä koskeva tiedonanto, jossa analysoidaan pk-yritysten tarvetta yrittäjäkoulutukseen ja jossa jo jäsenvaltioissa ja Euroopan tasolla käynnissä olevat aloitteet otetaan huomioon. Ainoa laadusta kolmannen monivuotisen ohjelman yhteydessä tähän mennessä tehty aloite koskee komission tuen antamista edelleen pk-yritysten eurooppalaiselle laatupalkinnolle, jota on jo myönnetty useiden vuosien ajan ja jota elinkeinoelämän piirissä pidetään yleisesti tärkeänä kannustimena laadunhallintajärjestelmien parantamisessa. 3. 5. Tavoite E Yrittäjyyden edistäminen on tullut yhä tärkeämmäksi komission vuonna 1998 yrittäjyyden edistämistä koskevan tiedonannon julkaisemisen jälkeen. Komissio on samaa mieltä siitä suosituksesta, että tutkimuksen kehittämiseen ja parhaiden käytänteiden edistämiseen tulisi keskittyä. Pienyritykset ja käsityöläisyritykset hyötyvät suurimmasta osasta ohjelman horisontaalisista toimista. Kolmatta monivuotista ohjelmaa koskevassa neuvoston päätöksessä vahvistetaan tarve tukea erityistoimin käsityöläisaloja, pienyrityksiä ja mikroyrityksiä sekä sellaisia kohderyhmiä kuin naisia, nuoria yrittäjiä ja vähemmistöjen omistamia yrityksiä. Sen vuoksi huomautukset siitä, pitäisikö kohderyhmiä tukea erityistoimin, eivät ole aiheellisia. Lisäksi kolmatta monivuotista ohjelmaa koskevassa komission ehdotuksessa todetaan selvästi, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi olisi käytettävä esimerkiksi pilottihankkeita (maidenvälistä yhteistyötä, koulutustoimenpiteitä, osallistumista yhdessä messuille jne. ), konferensseja (erityisesti viitataan kolmanteen ja neljänteen eurooppalaiseen käsityöalan ja pienyritysten konferenssiin) ja tutkimuksia. Juuri näitä menetelmiä on käytetty koko kolmannen monivuotisen ohjelman ajan. Kertomuksessa annetaan vaikutelma, että alalla toteutettuja toimia on ollut vaikea saada käyntiin. Toisesta monivuotisesta ohjelmasta rahoitetuista hankkeista, joita on arvioitu, osa on toteutettu vasta tänä vuonna. Kolmannen monivuotisen ohjelman ehdotuspyynnöt esitettiin vuonna 1997 ja 1998 eli varsin myöhäisessä vaiheessa nelivuotisen ohjelman toteutusta. Komissio myöntää, että nyt pitäisi keskittyä toteutetuista toimista saatujen tulosten arviointiin ja niiden mahdollisimman laajaan levittämiseen. Myös kaupan alan toimien aiheellisuudesta määrätään selvästi kolmatta monivuotista ohjelmaa koskevassa neuvoston päätöksessä, jossa kauppa ja jakelu sisältyy useiden toimien kohderyhmiin. Kauppaa koskevaan valkoiseen kirjaan ollaan yleisesti hyvin tyytyväisiä, varsinkin Euroopan parlamentissa, ministerineuvostossa ja talous- ja sosiaalikomiteassa. Tällä hetkellä tärkeintä on panna valkoisen kirjan liitteenä oleva toimintasuunnitelma täytäntöön niin tehokkaasti kuin mahdollista. Suunnitelmaan kuuluu yhtenä osana tiedotuskampanja. Tiedotuskampanjaan kuuluu Kauppa 2000 (3. vaihe) -hankkeen tulosten julkaiseminen ja Internetin käyttö parhaiden käytäntöjen keräämiseen. Komissio myöntää, että Kauppa 2000 -hankkeen tulokset olisi nyt analysoitava ja julkaistava ja siihen tähtäävä työ onkin jo aloitettu. Pääasiassa juuri tämä toiminta tuottaa lisäarvoa tehdyistä tutkimuksista. Sähköistä kauppaa koskevasta tutkimuksesta saadut tulokset liitetään myös tiedotuskampanjaan. PÄÄTELMÄT Komissio on tyytyväinen kertomukseen ja pitää sitä hyödyllisenä arviointina kolmannen monivuotisen ohjelman aikana aloitetuista hankkeista. Päätelmiä ja suosituksia harkitaan tarkoin seuraavaa monivuotista ohjelmaa valmisteltaessa ja osa niistä on jo hyväksytty tässä tiedonannossa. Komissio on samaa mieltä sen yleissuosituksen kanssa, että työn olisi tulevaisuudessa keskityttävä vain muutamaan merkittävämpään asiaan ja että pieniä hankkeita, jotka eivät ole osoittautuneet kustannustehokkaiksi, ei jatkettaisi. Pääosasto XXIII pyrkii myös takaamaan sen, että rahoille saadaan vastinetta nykyisen ohjelman loppuaikana. LITTE: Tiivistelmä Deloitte & Touchen arviointikertomuksesta Lähestymistapa 1. Deloitte & Touche valittiin tekemään kolmannen monivuotisen pk-yritysohjelman arviointi. Kuutta jäsenvaltiota edustava, neljässä toimistossa työskentelevä konsulttiryhmä toteutti arvioinnin kuuden kuukauden aikana tarjouskilpailussa esitetyn yksityiskohtaisen tarjouksen mukaisesti. Arvioinnissa oli seuraavat kolme osaa: • Kolmannen monivuotisen ohjelman aikana toteutettujen toimien taulukointi. • Kentällä ja muualla toteutettu laaja tutkimus, jonka tarkoituksena oli selvittää toimien tulokset ja vaikutukset asianosaisiin, sekä komission, jäsenvaltioiden edustajien ja muiden asianosaisten näkemykset toimien arvosta. • Tulosten analyysi. Arviointiryhmä kiinnitti erityistä huomiota alan keskeisten toimijoiden kuulemiseen. Näitä olivat: • Ohjelman kohderyhmät (yhteydenotto tapahtui pk-yrityksiä edustavien järjestöjen ja joissakin tapauksissa yksittäisten yritysten kautta); • Välittäjinä toimivat organisaatiot ja toimistot, jotka toteuttavat ohjelman mukaisia toimia komission kanssa ja/tai sen puolesta; • Komission virkamiehet, jotka työskentelevät asiaan liittyvillä aloilla; • Ohjelman institutionaaliset tarkkailijat, esimerkiksi 4 artiklan mukaisen komitean jäsenvaltioita edustavat virkamiehet sekä • PO XXIII :n virkamiehet. Käsittelimme neljää pääaihetta, jotka liittyivät ohjelman yksittäisiin toimenpiteisiin ja ohjelmaan kokonaisuutena. Nämä neljä pääaihetta olivat: • Suunnittelun ja lähestymistavan välittäjinä laatu, tällä alueella tarkastelimme yksityiskohtaisesti komission valintaa, toissijaisuuskysymyksiä ja tietenkin ennen kaikkea sitä, olivatko toimet aiheellisia esitettyjen tarpeiden tai havaittujen ongelmien valossa. organisaatioiden valitsemien toimivien roolia ja • Määrällinen vaikutus, vaikeuksia aiheuttaa tällä alueella se, että komissio on suhteellisen etäällä eurooppalaisten pk-yritysten todellisesta toimintaympäristöstä. Monet toimenpiteet on lisäksi suunniteltu jonkin asian tai idean testaamista varten eikä niillä odoteta olevan suoraa määrällistä vaikutusta tässä vaiheessa. Tässä kohdassa olemme pyrkineet selvittämään käytössä olevat määrälliset toimenpiteet silloin kun se on ollut mahdollista. • Laadullinen vaikutus, tämä vaikutus koostuu useista tekijöistä, kuten lainsäädäntöön pk- yritysten hyväksi tehtävistä muutoksista, komission toimien lisäarvosta verrattuna tilanteeseen, jossa monivuotista ohjelmaa ei olisi toteutettu, hyödyllisen informaation omaksumisen tasosta ja opetuksista sekä epäsuorasta vaikutuksesta, joka on saavutettu kannustamalla muita toimijoita ryhtymään toimenpiteisiin pk-yritysten hyväksi. • Kustannustehokkuus, tavoitteena on selvittää ohjelman toimenpiteiden vaikuttavuus, tehokkuus, hyödyllisyys ja toteuttamiskelpoisuus. Tässä kohdassa tarkastelemme toisaalta määrällisten ja laadullisten tulosten välistä suhdetta ja toisaalta toimenpiteiden kustannuksia. Pyrimme arvioimaan tarpeen vaatiessa kustannukset, joita todennäköisesti syntyy muiden toimijoiden joutuessa korvaamaan komission toimet. Johtopäätöksemme perustuvat kaikkien tekijöiden subjektiiviseen arviointiin. Koska jotkin toimenpiteet eivät ole vielä siinä vaiheessa, että tulokset näkyisivät selvästi, lausunnon antaminen näiden toimien kustannustehokkuudesta on vaikeaa. On syytä muistaa, että kaikki yllä mainitut arvioinnit on tehty osana sitä yhteyttä, jossa toimenpiteet on toteutettu. Olemme tarkastelleet monivuotista ohjelmaa suhteessa komission muiden osastojen ja jäsenvaltioiden viranomaisten toimiin. Olemme arvioineet sitä myös suhteessa Euroopan unionin politiikan nykyisiin painotuksiin, jotka liittyvät pk-yritysten auttamiseen sekä yrittäjyyden ja työllisyyden edistämiseen. Olemme ottaneet johtopäätöksissämme huomioon PO XXIII:n käytössä olevat resurssit (rahalliset ja henkilöstöresurssit). Arviointiimme sisältyivät kolmannen monivuotisen ohjelman aikana kaudella 1997-1998 rahoitetut sekä vuoden 1999 ensimmäisten kuukausien aikana toteutetut toimet. Pyrimme ottamaan huomioon myös myöhemmin vuonna 1999 ja jopa vuonna 2000 käynnistettävien toimien todennäköisen vaikutuksen siinä määrin kuin sitä on mahdollista ennakoida. On kuitenkin selvää, että tekemässämme "puolivälin arvioinnissa" ei voida antaa lopullista lausuntoa joidenkin toimien lopullisesta arvosta ja kustannustehokkuudesta niiden ollessa vielä kehitteillä laatiessamme analyysiamme. 2. Metodologia Haastattelimme ensin pitkään ja perusteellisesti useita PO XXIII:n virkamiehiä. Tämän jälkeen kävimme kaikissa jäsenvaltioissa (käydäksemme keskusteluja eri valtioiden hallitusten virkamiesten kanssa sekä vieraillaksemme eri alueiden hankkeiden organisoijien ja välityspalvelujen tarjoajien luona). Järjestimme "pyöreän pöydän keskustelujen päivän" Brysselissä tarjotaksemme Euroopan kaikille pk-yrityksiä edustaville järjestöille tilaisuuden esittää mielipiteitään. Haastattelimme myös useita komission muiden osastojen virkamiehiä. Lisäksi laadittiin yhteensä 34 erillistä kyselyä, jotka toimitettiin lähes kahdelletuhannelle vastaanottajalle 15:ssä eri kohderyhmässä. Kentällä ja muualla tehty tutkimus oli yleisesti ottaen yksityiskohtaista ja perusteellista. tilastollisesti päteviä mielipideotteita kaikissa Tavoitteenamme ei ollut välttämättä kerätä tapauksissa (palveluiden käyttäjien laajempaa selvittelytyötä). Arviointimme on tietenkin katsaus koko monivuotisen ohjelman toiminnasta. Yksityiskohtaisia arviointeja yksittäisistä monivuotisen ohjelman puitteissa toteutettavista toimenpiteistä tehdään parhaillaan erikseen. Tehtävänämme ei ollut toistaa niitä, vaan pikemminkin saada otos eri mielipiteistä ja antaa erityistä painoa menestyksekkäille kokemuksille ja ongelma- alueille. Tästä syystä pyrimme tarjoamaan kaikille vastaajaryhmille tilaisuuden esittää mielipiteensä ohjelmasta ja hankkimaan niin paljon vastauksia, että mielipiteiden kirjosta saataisiin yleiskuva. tapauksessa tämä olisi vaatinut vielä paljon Saimme runsaasti vastauksia useimpiin niistä tutkimuksista, jotka oli suunnattu hallitusten virkamiehille, välittäjäorganisaatioille ja hankkeiden organisoijille. Tulokset olivat pettymys vain Interprisen järjestäjien, BC Net/BRE -välittäjien sekä kauppaa ja jakelua käsittelevän komitean 10 jäsenten osalta. Näidenkin ryhmien osalta suoritettiin tiivistä seurantaa. Molemmissa tapauksissa tehtiin useita haastatteluja kyselylomaketutkimuksen täydentämiseksi. Tutkimuksen luonne huomioon ottaen olisi mahdotonta antaa tutkimuksessamme mukana olleiden tieteellistä painoarvoa. Yksityiskohtaisissa osapuolten muodostamien ryhmien näkemyksille keskusteluissa paljastui sitä paitsi useita eri mielipiteitä sekä vaihtelua näkemyksien ja painotuksen voimakkuudessa jopa saman vastaajaryhmän sisällä. Myös se tekijä, että oman edun tavoittelu väistämättä vaikuttaa vastauksiin, oli otettava huomioon. Olemme pyrkineet ottamaan objektiivisuuteen ja yksimielisyyteen suurien esimerkkiryhmien piirissä perustuneet mielipiteet vakavammin kuin välittömästi asianosaisten tai yksittäisten henkilöiden esittämät mielipiteet. Joissakin tapauksissa, kun yksittäinen huomautus on osoittanut mielestämme epätavallista oivalluskykyä, olemme kuitenkin raportoineet siitä ja kertoneet, olemmeko asiasta samaa mieltä. tapauksissa havaitsimme Joissakin toimien laajamittaista yksityiskohtaisesta sisällöstä, jopa 4 artiklan mukaisen komitean jäsenten keskuudessa. Joskus saimme myös sen vaikutelman, että näkemykset perustuivat jo vanhentuneisiin tietoihin. Olemme koettaneet ottaa huomioon näiden tekijöiden mahdollisesti aiheuttamat epätarkkuudet ja ilmaisseet monissa yhteyksissä olevamme asiasta eri mieltä kuin joku mielipiteensä esittänyt asianosainen. Tällaisissa tapauksissa selitämme, mistä syystä olemme eri mieltä. tietämättömyyttä komission 4 artiklan mukaisen komitean näkemyksien osalta tutkimuksessamme tuli esiin useita kriittisiä huomautuksia, jopa asioissa, joiden osalta komitea oli hyväksynyt asianomaisen toimenpiteen yksimielisesti. Tavoitteenamme on ollut välittää meille haastatteluissa luottamuksellisesti esitetyt näkemykset mahdollisimman tarkasti. Komiteoissa esiintyvillä äänestystavoilla voi olla kaikenlaisia syitä, emmekä me voi kommentoida sitä, miksi meille ilmoitettujen näkemysten ja komitean kokouksien aikana julkisesti esitettyjen näkemysten välillä saattaa olla ristiriitaisuuksia. Olemme tyytyväisiä siihen, että johtopäätöksemme, jotka perustuvat osittain monivuotisen ohjelman kaikkien eri osapuolten näkemyksiin ja osittain näistä näkemyksistä sekä monivuotisen ohjelman puitteissa tähän mennessä toteutetuista toimista itse tekemäämme arviointiin, ovat päteviä tehtävämme edellyttämällä tavalla. Raportin liitteissä on yhteenveto tutkimuksen tuloksista kunkin vastaajaryhmän osalta. Silloin kun ilmaisemme omia mielipiteitämme monivuotisen ohjelman yksittäisistä osioista, pyrimme ilmoittamaan siitä tekstissä selkeästi. 3. Toimenpiteiden taulukointi Tavoitteet A ja F: Yritysten hallinnollisen ja oikeudellisen ympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen. Pk-yrityspolitiikan välineiden kehittäminen. Havaitsimme seuraavat toimet: • Koordinointi sekä PO XXIII:n että komission muiden osien kanssa politiikkoja koskevan keskustelun ehtoihin vaikuttamiseksi ja sen varmistamiseksi, että pk-yritysten edut otetaan huomioon EU:n politiikkoja kehitettäessä; • Neuvottelut pk-yrityksiä edustavien organisaatioiden ja mahdollisuuksien mukaan myös joidenkin pk-yritysten kanssa sen takaamiseksi, että pk-yritysten edustajilla on tilaisuus esittää näkemyksensä EU:n uusista lainsäädäntöaloitteista ja pk-yritysten mahdollisuuksista päästä mukaan EU:n ohjelmiin; 11 "Yrityksille aiheutuvien vaikutusten arviointijärjestelmän" valvonta, sen takaamiseksi, että komission kaikissa yksiköissä arvioidaan kaikkien lainsäädäntöehdotusten mahdollinen vaikutus pk-yrityksiin; Yhteistoiminta, jolla edistetään toimien yhteensovittamista jäsenvaltioiden välillä pk-yritysten auttamiseksi sekä "parhaan käytännön" ja "hyvän käytännön" etsimistä ja käyttöönottoa kaikilla hallintotasoilla; toimintaolosuhteiden (Business työryhmän Yritysten Environment Simplification Task Force, BEST-ryhmä) perustaminen ja sen toiminnan edistäminen sekä BEST-ryhmän raportin kahden osan julkaiseminen. Lisäksi tiedonannon kuin reaktiosta julkaiseminen toimintasuunnitelmaehdotuksen laatiminen jäsenvaltioille ja komissiolle; yksinkertaistamista käsittelevän BEST-ryhmän suosituksiin, komission samoin Uusien yritysten toimintaympäristön parantamista ja yksinkertaistamista koskevan suosituksen julkaiseminen ja yritysten käynnistämistä edistävien jäsenvaltioiden toimenpiteiden tietokannan luomisen valmistelu; Liikeyritysten siirtoa koskevan julkisen keskustelutilaisuuden järjestäminen sekä samaa aihetta koskeva tiedonanto, jossa tehdään yhteenveto asiaa koskevan vuonna 1994 julkaistun suosituksen laatia ehdotuksia pilottihankkeiksi pk-yritysten kouluttamiseksi liikeyritysten siirtämisen alalla; sekä kehotus tuloksista, Erityistoimet pk-yritysten auttamiseksi euron käyttöönottoon sopeutumiseen (yllä kuvatun työn lisäksi, jolla pyritään vaikuttamaan komission muiden pääosastojen asiaan liittyviin toimiin). Erityistoimiin ovat kuuluneet pyöreän pöydän kokoukset ja konferenssit/seminaarit erityisistä toteutetut euroneuvontakeskusten aiheista muiden tiedotuskampanjat, euron käyttöönottoon liittyvien, kuluttajajärjestöjen ja pk-yritysten sekä matkailualan ja kaupan alan edustajien välisten käytännesääntöjen laatimisen varmistaminen, ja kehotus esittää ehdotuksia CD Romin/esitteen pilottihankkeiksi euron käyttöönottoon liittyvän koulutuksen tarjoamiseksi pk-yrityksille; laatiminen pk-yritysten käyttöön, asianosaisten kanssa, kautta Regie-nimisen tietokannan ylläpitäminen Euroopan taloudellisten eturyhmittymien (European Economic Interest Groupings, EEIGs) luomisesta sekä tiedonanto näiden ryhmittymien osallistumisesta julkisiin sopimuksiin ja ohjelmiin, ja pk-yrityksille tarkoitetun käsikirjan julkaiseminen; käsikirjassa käsiteltäisiin sitä, millaisissa tapauksissa Euroopan taloudelliset eturyhmittymät voisivat olla hyödyllinen väline rajat ylittävässä yhteistyössä; Euroopan pk-yrityksiä koskeviin tilastollisiin kysymyksiin liittyvät toimet, säännöllisesti julkaistava "Enterprises in Europe" -kertomus mukaan lukien, erityisistä aiheista laaditut esitteet, "Statistics in Focus" mukaan lukien ja julkaisu "Business Services in Europe" sekä asetusluonnoksen laatiminen tulevaisuuden yritystilastoista; Ulkopuolisten konsulttien laatimat "The European Observatory for SMEs" - kertomukset politiikkaa koskevista kysymyksistä, jotka liittyvät pk- yritysten kehittämiseen ja eri jäsenvaltioissa saatuihin kokemuksiin; tutkimuslaitosten säännöllisesti ja Useiden erityisarviointien suorittaminen monivuotisen ohjelman yksittäisistä elementeistä sekä nykyisen arvioinnin organisointi, koordinointi komission PO XIX:n kanssa tällä alalla ja suoritusindikaattoreiden kehittäminen PO XXIILn ohjelmien jatkuvaa sisäistä valvontaa varten. 12 Tavoite B (ja JEV): Yritysten rahoitusympäristön parantaminen Havaitsimme seuraavat toimet: • Pankkien ja pk-yritysten pyöreän pöydän kokousten järjestäminen "parhaiden käytäntöjen" löytämiseksi ja pk-yritysten pankkisuhteiden parantamiseksi sekä näiden kokousten tulosten julkaiseminen; • Tutkimukset ja seminaarit pk-yritysten rahoitukseen liittyvistä eri aspekteista, mukaan lukien riskipääoma, keskinäiset takuut, leasing-rahoitus, mahdollisuus saada pitkäaikaista lainaa, myyntilaskurahoitus, yksityiset pääomasijoittajat, pk-yritysten osakkeet ja ajatus pk-yritysten sijoitusviraston perustamisesta; • Uuden siemenpääomaan liittyvän CREA-pilottitoimintaohjelman käynnistäminen; ohjelmassa tuetaan lähes 30:n siemenpääomaa tarjoavan rahaston perustamista ja sen tavoitteena on sijoittaminen uusiin yrityksiin ja olemassa olevien yritysten siirtämisen tukeminen; Tiedonanto ja direktiiviehdotus maksuviivästyksien estämiseksi kaupallisissa liiketoimissa sekä liittyvän koulutuksen kehotus antamiseksi pk-yritysten johtajille; laatia ehdotuksia pilottihankkeiksi kassavirran valvontaan Joint European Ventures (JEV) -hankkeen luominen; yhteisyrityksiä tai muita uusia rajat ylittäviä osuustoimintayksiköitä perustavilla pk-yrityksillä on oikeus saada hankkeessa tukia, jotka kattavat jopa 50 prosenttia toteutettavuustutkimusten kustannuksista ja jopa 10 prosenttia sijoituksen tekemisen kustannuksista (jolloin enimmäistuki yhteisyritystä kohti on 100 000 euroa). Tavoite C: Pk-yritysten strategioitaan, erityisesti parempien tietopalvelujen avulla auttaminen eurooppalaistamaan ja kansainvälistämään Havaitsimme seuraavat toimet: • Euroneuvontakeskusten verkoston ylläpito ja parantaminen kehittämällä "first stop shop" - käsitettä (ensimmäisten palvelupisteiden käsitettä) tarjottaessa pk-yrityksille neuvontaa EU- kysymyksissä sekä parantamalla toimien valvontaa, laadunvalvontaa, koulutusta ja verkoston luotiin kaksi uutta ryhmää, tukitoimia Brysselissä. Verkoston kattavuuden lisäämiseksi "verkoston koordinoinnista vastaavat euroneuvontakeskukset" (ENK:t, jotka pitävät yllä alojen tai linkkien verkostoa, jonka kautta ne tarjoavat palveluja pk-yrityksille) ja "liitännäisjäsenet" (organisaatiot, jotka eivät pysty tarjoamaan kaikkia euroneuvontakeskusten palveluja, mutta edistävät silti omalta osaltaan verkoston toimintaa). Toiminta aloitettiin siten, että ENK:t antoivat komissiolle palautetta pk-yritysten reaktioista politiikkaa koskeviin aloitteisiin; • Pyrkimykset pk-yrityspolitiikan toimien edistämiseksi, mm. Euro Info Newsletter, esittelypisteiden pystyttäminen eri tapahtumssa, "vierailupalvelun" tarjoaminen komissiossa käyviä asiassa osallisina olevia ryhmiä varten, tiedotuspalvelun tarjoaminen suurelle yleisölle sekä PO XXIILn www-sivuston luominen ja ylläpito. PO XXIII on laatinut myös julkaisun nimeltä "Pk-yritysten ja käsityöläisammattien harjoittajien hyväksi toteutettu toiminta", jonka tavoitteena on lisätä EU:n toimien tuntemusta tällä alalla; 13 • • • Liiketoiminnan neuvojien BC Net ja BRE-verkkojen ylläpito. Verkoissa hyödynnetään tietokoneistettua hakujärjestelmää potentiaalisten liikekumppanien löytämiseksi pk-yrityksille EU:n muista jäsenvaltioista. Tietokoneistettua järjestelmää on uudistettu monelta osin, mutta nyt löytämisen painotetaan pikemminkin neuvojien verkkoa kuin tietokoneita kumppaneiden joka sisältää välineenä. Verkkojen pääasiassa jäsenvaltioiden välittäjien kokouksia kotimaassa; toimintaa käynnistetään nyt uudestaan kampanjalla, Europartenariat- ja Interprise-tapahtumien järjestäminen. Näissä tapahtumissa pk-yritykset voivat tavata muita pk-yrityksiä, jotka ovat kiinnostuneita rajat ylittävien kumppanuussuhteiden muodostamisesta. Europartenariat-tapahtumia on järjestetty kahden monialaisen tapahtuman muodossa joka vuosi, ja pitopaikkana ovat olleet EU:n vähemmän kehittyneet alueet. Interprise- tapahtumat ovat puolestaan pysyneet aloittaisina ja kooltaan paljon pienempinä. Kaudella 1997/1998 järjestettiin 51 Interprise-tapahtumaa. PO XXIII on laatinut käsikirjan kummankin tyyppisten tapahtumien järjestäjiä varten ja antanut entistä enemmän painoa tapahtumien seurannalle ja niiden onnistumisen arvioinnille; On käynnistetty useita aloitteita, joiden tavoitteena on pyrkiä kehittämään pk-yritysten alihankintakumppanuussuhteita. Konkreettisia tuloksia ovat olleet useat julkaisut ja tutkimukset ja monenlainen tukimateriaali, alihankkijoina toimivien välittäjien tapaamisen järjestäminen, aloittaisten hankkeiden järjestäminen ja tukitoimien toteuttaminen EU:n kolmansissa maissa toimivia koulutusohjelmiin osallistumisen tukeminen, olemassa olevien alihankkijatietokantojen linkittämiseen pyrkivän järjestelmän kehittäminen edelleen ja IBEX-tapahtumien (International Buyers' Exhibitions) järjestäminen; Japanissa pidettäviin varten, pk-yritysten alihankkijoita Useita toimenpiteitä on toteutettu myös pk-yritysten kansainvälisille markkinoille pääsyn parantamiseksi EU:n ulkopuolella. Näitä toimenpiteitä ovat olleet ENK- ja BC Net/BRE - verkkojen laajentaminen Keski- ja Itä-Eurooppaan, Välimeren maihin ja kauemmaksikin. Europartenariat-mallia on laajennettu myös muualle maailmaan, jotta EU:n pk-yritykset saisivat mahdollisuuden luoda kumppanuussuhteita yritysten kanssa kaikkialla maailmassa. Muihin toimiin sisältyvät kansainvälistymistä ja laajentumisen todennäköisiä vaikutuksia EU:n pk- yrityksiin koskevat tutkimukset sekä pilottihankkeiden käynnistäminen. Hankkeilla pyritään testaamaan uusia liikesuhteita uusilla markkinoilla; tapoja auttaa pk-yrityksiä muodostamaan uusia Tavoite D: Pk-yritysten kilpailukyvyn parantaminen sekä tutkimuksen, innovaatioiden ja koulutuksen saannin edistäminen. Havaitsimme seuraavat toimet: • Pk-yrityksiin liittyviä innovaatioita ja teknologisia kysymyksiä koskevat tutkimukset ja pilottihankkeet; • Vaikuttaminen komission muihin osastoihin (erityisesti PO XII reen ja XIII:een) sen varmistamiseksi, että pk-yrityksien mahdollisuuksia osallistua EU:n tutkimus-, teknologia- ja innovaatio-ohjelmiin parannetaan; • Business Schools -verkoston (BENE netvvork) luominen ja tutkimus parhaista käytännöistä pk- yrityksien johtamiskoulutuksen osalta; 14 • Uuden pk-yrityksille tarkoitetun eurooppalaisen laatupalkinnon (European Quality Award) ottaminen käyttöön; • Taloudellisen tuen antaminen NORMAPME:lle, organisaatiolle, joka auttaa pk-yrityksiä pääsemään mukaan standardointityöhön Euroopan tasolla; • Kehotus laatia ehdotuksia pilottihankkeiksi, joissa annettaisiin koulutusta pk-yritysten johtajille useilla eri aloilla, ja aihetta koskevan tiedonannon laatiminen; eurooppalaisen metodologian pk-yritysten • Pilottisuunnitelma ja auttamiseksi, jotka auditointijärjestelmään ja inventointivaiheessa ja 50 yritystä sai apua EMAS-sertifiointiin. Vuonna 1997 laadittiin kertomus koko hankkeesta; haluavat (EMÄS). Yhteensä 547 pk-yritystä oli mukana auditointi- ympäristöasioiden kehittämiseksi osallistua hallinta- niiden EU:n • Ympäristöasioiden hallintaa koskevan oppaan laatiminen; tehtävä annettiin euroneuvontakeskusten ympäristöasiantuntijoiden ryhmälle. Tavoite E: Yrittäjyyden edistäminen ja erityisten kohderyhmien tukeminen. Havaitsimme seuraavat toimet: • Aihetta "Employment through Innovation" koskeneen käsityöläisaloihin keskittyneen suuren konferenssin valmistelu 11 pienempää esikonferenssia sekä keskusteluja eri maiden asiantuntijoiden ja pk-yritysten edustajien kanssa. Konferenssiin osallistui peräti 2 000 edustajaa; järjestäminen. Valmistelutyöhön sisältyi ja • Vaikuttaminen komission muiden osien politiikkoihin, jotka liittyvät käsityöläisalojen ja mikroyritysten sekä naisten ja nuorten yrittäjien tarpeisiin; • 39 tutkimuksen, konferenssin ja pilottihankkeen käynnistäminen pienten yritysten ja käsiteollisuusyritysten tarpeiden selvittämiseksi ja niiden mukaan ottamiseksi rajat ylittävään toimintaan, käsiteollisuuden johtamien yritysten rahoittaminen ja niiden henkilöstön kouluttaminen, yrittäjähengen edistäminen koulutuksen avulla sekä nuorten yrittäjien kohtaamien erityisten vaikeuksien voittaminen; tuotteiden standardoinnin parantaminen, naisten • Tiedonannon julkaiseminen aiheesta "Yrittäjyyden edistäminen Euroopassa: tulevaisuuden painopistealat; • Tutkimusten, opintoryhmien, seminaarien ja konferenssien rahoittaminen vähittäiskaupan ja tukkukaupan aloihin tulevaisuudessa kohdistuvien haasteiden tunnistamiseksi Kauppa 2000:n (Commerce 2000) puitteissa. Lisäksi parhaiden käytäntöjen levittäminen konferenssien ja (pian) myös julkaisujen avulla; • Kauppaa koskevan vihreän kirjan julkaiseminen; myöhemmin asiasta julkaistiin myös valkoinen kirja; • Kokoukset kauppaa ja jakelua käsittelevän komitean (CCD) kanssa ja pöytäkirjojen jakaminen kaikille asianosaisille sekä raporttien laatiminen asianomaisen komitean näkemyksistä ja sen kolmansiin maihin tekemistä matkoista; 15 Yksiköiden väliset keskustelut kauppaan liittyvistä aiheista; Konferenssi ja tutkimusten käynnistäminen sekä pilottijärjestelmä www-sivujen sertifiointia varten kuluttajien luottamuksen lisäämiseksi ja sähköistä kaupankäyntiä koskeva pk-yrityksille tarkoitettu on-line -yritystietopalvelu. 16 ö o +-» oo O > O ö cu +-> cu c/5 cd Ö O cd :cö C/5 C/5 CU C/5 J*S OH G o O C/5 CU Ö :cd t! CU c o o o C CU cd tl O O c CU cu cu & CU CD •<a- O ^— CD -sl; T~ O o 1^- cci CN CO CO M" CO CM CO CD o LO • *• OJ CiP ö CO h- CN sz >» :« :«J t o n e M s e n n e E o CM lO CD ^ CO CO " f- o CO CD CM cb m co 00 CO co B > (y) O c <D S Cu) r- co O) > -4-> O c 0) S c CU c E CO +-> CO E CO > c cu CO E CO o c o o 'E o zz. c c CD zT -§—< CU c CU c o c c •CO T3 :CÖ =C0 CO c m c CO > CU CO o. *: =C0 CO ro zz 'E o CO CU sz >,. 51 c CU c 'E ro w 'ro •e CU JK: c CO c o c _c "cö "c -C CU gi c c e ro £ ro :C0 ^ :C0 3 •^ E c CU CO 'E :CÖ > 0) c CD :C7 -#—» c =CÖ •+-* >, :CÖ. *: c CU TD CO sz co Q. •55, c CU T3 E o > < C CU c 'E CO -*—» c CO l_ CO Q. CU c 'E CO CO 'co n CU • 2, c CO >> CO < CD •o '5. c o E "5 i- CO >, >, 1 < • CL CN < o o o CD •sr CN o o o o CO ^r CN c (U CO JSC >, sz CD c CD c? c E o c CU > =C0 CO c CD r- CO CD • f c \E c Q_ "f ro < o- CCS S -l CU C/5 > O 'e? g I C/5 CU C O 1> G O o (N :cö C/5 Ö CU CU >> CU 13 "ST o 1/5 CU ö CU o > "CU e o o =1 Tf CO CD l> CO "* Tf T— LO CM r^ CN in CO ^ CO CO m 00 "* o o o T— CO •* CO CM oo ^ T— 'tf o o o ö o o i ri Tt i>- ^ lO 00 CO lO O U) CO m" (O CO CM" C5) CD CO CD CO CO ^~ O O CN CO CO CO O O o CO CM * •; CM o o CN T— CO CO CO (O ^- oo' o CO ei o CO CM CD 00 •<d- co o o CO CM 00 cö h- CO CO co CO cö to oo ^ O LO r*- T— m CO * O m r^- •r-: m CO * o U) N; o ID r-~ •r-: ID CO * U) CO T- CO o CO O) T— o o o T— CO ^ o o CN CD CD o o o ö o o ID ^ U) co lO o CO IO c CO • ro o. ^ 'c c CD CO - 1 —» >, >, 1 J< D_ •5, c CD T3 "5 c !£ J< 1— c CD c E ro H—* o Q- CD Xl c CD (O 'E =C0 H ) -* CD j «; c (D TJ CD _C > CO 3 o co c "co • >. LU co CQ -CO, ro Cö c ro ro •o Cö ro CO CD X3 CO ö sz ro E -ti ro g 1o E • - ro ro ^ cö S E CO o HK; :(0 C :C0 LU Q. m c CD (0 >. -•—» CO =CÖ > > CO J«i ro CN CQ c^ o ro o CO ro P LL CD CO -Q O CN LL c o < CO LL o G I :c3 cd I O a> O > « \- < < < < +J JZ >» < <D o > ro I- LL LL u_ +J JC >. LL CD <-> o > ro 1- CQ CQ m CQ ro is il :C0 :C0 > LU —5 Cu ti ^T tl) CQ J2 CD • sz >« OQ B> | SU ro ro CQ • • => h- C/5 ccJ -*—' 'a • ^-* o -t-> 'C <L) CU C/5 a C/5 O -o o i CU O a s a CU a JS «o C <u « a *3 xi O Oi "t M- CO •* CD oo T— r^- (6 CD ^r CD CN o m N- ui CD O) r-^ o CO CD r*- ' it r^ o T -> Oi ^J- ^ 1- CO "vt- CD o m CO Ö m o ^ o o o ö o o c\i T^ o T— CT> ui •* io o o M- ö LO CN oi o o O o o M" LO X— (J> t— m CN 00 Oi h- cd * * CN m oo oo CN LO X— Ui CM 00 Oi h- cd * * ^ O CO Oi IO '«J- o CO Oi IO T- CO CN •^ Ui 00 T— CO CN x-^ o CO o o o ö Ui ^* r-- m IO o O) U) t co IO CD h>; OÖ CO co o r^- T -^ h- CD T- m O) (O U) CNJ cvi <M T— h- oo cd co CN ^t o> CO cö co IO to T- o o o ui •v^ 00 IO o CO to IO Csl ^ O o O) •^ CD -* ^ Oi CO CO oi •* 00 T -^ Ui h- •t CN CO ^ CD o t CO a> esi r^ en O o Ui T -^ co O ^ Ui cd CM CN T— h~ co T— T— O x-^ Ui h- •M- cvi Ui Oi cd o o ^ r«- 00 CO CO CM o CD 00 T— \T CN •^r 00 Oi Oi r^ co 00 o o o ö oo M- CN ^ -* CN 00 CN 00 CM ,^- CD 00 00 cd CD CN ui 00 Ui 00 O) Ui Ui r^ • r- 00 t. CO CN CN CÖ CO IO ^ T -; es IO r«- IO co co co co cö h- Tt CM co =CÖ x: Q) CÖ Ai >« +-< i_ >s ' O. CD TJ 3 CO to" ZJ -§-» JD rs o Ai E, c CD 'CD CO CL 0 -f-» CO E CD x: o to ZJ ZJ c CO CL CL E ZJ Ai c CD to A: CO E CD x? o to 3 ZJ c co Q. CL E Ai c CD CO Ai CD : £> sz c CD c E CO c CO L- CO CL c CU CO 'E =CÖ CO TJ CD C CD E o c CO Ai +2 CL to >> O to o Ai CD > rs *-» CD + -' O Ai i_ co - i -* c 13 ZS Ai CO x: c. CD 'c CO Q. Q. E ZJ Ai c CD to Ai CL 'EZ > CN O CO O c CD >» CO c c 0 CD c -e O CO ZJ Q_ C/) o ** S iii o o ZJ CO 1— co c A; c CO < i Ai D_ Ui o CD O c CD * —< to >» r A: CL CO 0) '5 c AT Ai CO OÖ 0) ö c Ai i— CO E :C0 to CO c CD c 'E ZJ -•—• CO "cö to o c CD to c CO co c 'E"-S O •*-; g "o "O {2 c "E x:. 55 2 cö CO Oi E o CO "O — o CL C co c ^ ro E -* CD CO CD E *- o. co^ S £. 51 I s Q. +-• E S CD. g li 3 CO to CD x: >* o H—» CD to > :2 c ^ ci O Ai =C0 •?; CO += +- co c co LU > O • c- CZ. E Q to c F O E > £ co o c -5 3 T3 CN CO i5 Q c cö Ai ZJ E CO CO > •o w * l_ =C0 CL E c CD c 'E CO ti zs CL O CD to c CD -•—• to Ai Q_ CO Q ^ _J CD CO Ai >< * L— o Ai 'E CÖ^ c CD CL to >> >« ^cö" •+-• CD </> Ai >^ *J. 2, C CD 'cT CO to Zi Ai to 'u >- " • ro ••o to =C0 ^ Z! CD Ai CO oÖ CO CL CL 3 CO *: T— LU CM LU CO LU CO ' ZJ E oö =C0 :cF V- *^ 0) ^ co 2 > c o *_ CD. 52 % CO CO S E :C0 CO E S si co ?>> to CD C0 to *- o E o * A: "t 'CD LU sz es +-* 13 o <D "n ^ & s. u rt &^ §. 2, 3. 2 ro cd Ö 'S i« cd S r" § g w ±i <u •^ AI O OT > O *J x: >. O <D • * -> O > ns H- Q *j SI >» Q o •*-• o > co 1- LU Q Q LU LU LU +•» SZ >. LU CD 4 -> O > RS H r-- ON ON ON ON ^ 11 ö C U (U T3 T3 O 2 3 >> * *. sz >•. Ai ^i ÖJ ^ O O O o o O O O h- CN CO ö r- T— in T— T— O) CO UO Oi CN T— T— Z3 CU > CO CL to Z3 O -o 0) c >- LU T— o 4. Havaitut toimet Arvioinnin edetessä havaitsimme, että PO XXIJT. n toimia on neljää eri lajia: • Politiikan kehittämistoimet • Pilottihankkeet tai esittelytoimet • Operatiiviset toimenpiteet • Julkaisut, tietokannat j a muut tiedotustoimet Aina ei ole tietenkään käytännössä mahdollista erottaa näitä neljää toimien lajia täydellisesti toisistaan. Monissa tapauksissa pilottitoimet ovat olennainen osa politiikkaa, esimerkiksi silloin kun niitä voidaan käyttää testaamaan politiikan reaktioita ongelmiin, joita on havaittu politiikan analyysin ja tutkimuksen yhteydessä. Jotkin pilottitoimet voivat olla laajamittaisten operatiivisten toimenpiteiden vaatimattomia esiasteita ja jotkin julkaisut liittyvät myös operatiivisiin toimiin. Meidän mielestämme ryhmittelystä on kuitenkin hyötyä pyrittäessä erottamaan toisistaan kolmannen monivuotisen ohjelman aikana toteutetut erityyppiset toimet, erityisesti siitä syystä, että tutkimuksessamme nousi esiin useita eri teemoja eri osapuolten vastausten ja kustakin toimintatyypistä muodostamiemme omien mielipiteidemme pohjalta. Politiikan kehittäminen Tarkoitamme termillä "politiikan kehittäminen" kaikkia toimenpiteitä, jotka liittyvät pk-yritysten kohtaamien ongelmien ja vaikeuksien tutkimiseen. Tähän liittyvät keskustelut asianosaisten kanssa, konferenssit ja seminaarit sekä tutkimusraporttien ja erityisiä alueita koskevien analyysien laatiminen. ja toimintasuunnitelmaluonnosten laatiminen politiikkojen uudistusten kohdistamiseksi havaittuihin ongelmiin ja kaikki muut toimet, joilla pyritään löytämään mahdollisia politiikkaan liittyviä ratkaisuja erityisiin ongelmiin. tiedonantojen, suositusten aihepiiriin sisältyy Tähän myös Kaikki osapuolet ovat samaa mieltä siitä, että PO XXIII:lla on merkittävä osuus yritysten kehittämistä koskevan politiikan laadinnassa. Yleisesti ollaan sitä mieltä, että eurooppalainen ulottuvuus poliitikan tutkimuksessa on tavattoman arvokas, koska se mahdollistaa kokemusten vaihdon jäsenvaltioiden välillä ja Euroopan laajuisen analysoinnin. Komissio voi vertailla useissa eri paikoissa saatuja hyvin erilaisia kokemuksia ja olla siten mukana analysoimassa, mitkä ratkaisut ovat osoittautuneet tehokkaiksi. Tämä analyysi (ja itse tutkimuksesta saadut tulokset) on mielestämme kuitenkin saatettava mahdollisimman monen tietoon ja siitä on keskusteltava jäsenvaltioiden kanssa sen arvon maksimoimiseksi. Tämä johtuu siitä, että politiikassa noudatettava toimintalinja on esitettävä mahdollisesti kansallisella tai alueellisella tasolla eikä niinkään EU:n tasolla, ongelman luonteesta riippuen. Kaikki osapuolet ovat samaa mieltä myös siitä, että PO XXIILn toiminta, jonka tavoitteena on ja saada komission muut osat hyväksymään pk-yritykset huomioon ottavia politiikkoja lainsäädäntöä, on erittäin tärkeää. Pilottihankkeet Termillä "pilottihankkeet" tarkoitamme kaikkia PO XXIIT. n rahoittamia testaus- tai esittelytoimia, jotka ovat niin suppeita, että niillä ei ole minkäänlaista yleisemmän tason vaikutusta EU:ssa. 20 Pilottihankkeiden suora määrällinen vaikutus näkyy tavallisesti vain paikallisesti ja se on rajallinen suhteessa edunsaajien potentiaaliseen yhteismäärään koko EU:ssa. Toimien tärkeimpiä piirteitä ovat mahdollisuus vaikuttaa politiikasta käytävään keskusteluun ja se, että muut toimijat tai komissio itse toteuttavat ne mahdollisesti uudelleen, jos ne ovat olleet onnistuneita. Näitä toimia käytetään yleensä testattaessa havaittuihin ongelmiin liittyviä erilaisia politiikan toimintalinjoja ja niitä kutsutaan usein "esittelyhankkeiksi", koska niillä voidaan osoittaa, mihin suuntaan politiikkojen tulevat toimet on syytä ohjata. Haastattelemamme henkilöt suhtautuivat monessa tapauksessa skeptisesti PO XXIII:n joidenkin tämän tyyppisten toimien merkityksellisyyteen. He eivät yleensä vastustaneet pilottitoimia periaatteessa, mutta useaan otteeseen korostettiin, että pilottitoimia olisi käytettävä vain testattava vain niitä potentiaalisten politiikan toimintalinjoja, joita ei vielä testata muualla. Tämä merkitsee sitä, että pilottitoimet tulisi käynnistää vasta politiikkaan liittyvien merkityksellisten vaihtoehtojen perusteellisen analyysin jälkeen. Toimia olisi pidettävä kliinisinä kokeina, joissa testataan uuden lääkkeen tehoa. Niitä ei voi käynnistää ennen kuin tutkimus on saatettu loppuun, eikä niitä tarvita sellaisen lääkkeen testaamiseen, jota on testattu jo toisessa laboratoriossa, ellei testiä ole suoritettu toisenlaisissa olosuhteissa. toimintalinjojen ja että olisi testaamiseen Oma näkemyksemme on se, että pilottitoimien on todellakin oltava yhteydessä politiikan kehittämiseen eikä niitä pidä käynnistää muusta toiminnasta erillään. Pilottitoimien tulokset on lisäksi tutkittava erittäin perusteellisesti ja niistä on ilmoitettava kaikille kyseisistä politiikoista vastaaville elimille ja asianosaisille. Pilottitoimien tavoitteiden on myös oltava selkeitä, ja mikäli mahdollista, olisi laadittava suoritusta mittaavat indikaattorit pilottihankkeen onnistumisen tai itse hankkeen mittaamiseksi ennen sen käynnistämistä. Operatiiviset toimenpiteet laajamittaisesti toimenpiteet ovat komission Operatiiviset toimia, koska on tarkoituksenmukaista, että toimenpiteitä ohjataan Euroopan tasolla. "Laajamittaisuus" on kuitenkin varsin suhteellista potentiaalisen edunsaajaryhmän koosta riippuen. Tiettyyn alaan, esimerkiksi skootteriteollisuuden komponenttien tuottajiin tiukasti liittyvä toimenpide koskee vain muutamaa sataa yritystä eri puolilla Eurooppaa, joten toimi, joka koskisi niistä sataa, olisi "operatiivinen". Toisaalta hanke, joka on suunniteltu sadan leipomoalalla tai ravintola-alalla toimivan pk-yrityksen hyödyksi, voi olla "pilotti" vain siitä syystä, että sillä voi olla vain yleistä merkitystä vaikuttaessaan politiikan muuttumiseen. toteuttamia Emme havainneet kenenkään vastustavan periaatteessa sitä, että PO XXIII osallistuu operatiivisiin toimiin, kunhan tarve toteuttaa toimia Euroopan tasolla tunnistetaan asianmukaisesti. Monet kuitenkin huomauttivat, että komission olisi toimittava yhdenmukaisesti jäsenvaltioiden kansallisten ja alueellisten ohjelmien kanssa silloin kun se on mahdollista. EU:n toimet olisi integroitava mahdollisimman hyvin muihin järjestelmiin suuremman näkyvyyden ja suuremman tehokkuuden saavuttamiseksi sekä päällekkäisen työn ja resurssien tuhlaamisen välttämiseksi. Aivan samalla tavalla kuin pilottitoimienkin osalta, olemme sitä mieltä, että toimien tavoitteiden olisi oltava selkeitä ja käytössä olisi oltava ohjelmaan rakennetut suoritusta mittaavat indikaattorit, jotta riippumaton arvioija voisi arvioida, ovatko toimet olleet onnistuneita. Operatiivisista ohjelmista on meidän mielestämme lisäksi tehtävä niin laajoja, että niillä on todellista merkitystä. Tämä on välttämätöntä mittakaavaetujen ja hallinnollisen tehokkuuden saavuttamiseksi. Useiden pienten ohjelmien hallinta vie paljon enemmän aikaa kuin yhden suuren ohjelman. Tarvittavan laajuuden ja markkinapenetraation saavuttamiseksi näiden toimien olisi 21 oltava mielestämme myös hyvin markkinoituja, niillä olisi oltava laajat resurssit ja ne olisi suunniteltava monivuotisiksi kestävän vaikutuksen aikaansaamiseksi. Julkaisut, tietokannat ja muut tiedotustoimet Useimmat PO XXIIP. n laatimista julkaisuista ja muista tiedotustoimista liittyvät suoraan sen toimintalinjaan eikä mitään niistä ole vakavasti kritisoitu. On olemassa toinen ryhmä julkaisuja, jotka usein liittyvät EU:n toimien tulosten levittämiseen. Tällaisiakaan julkaisuja ei ole kritisoitu yleisesti. Kolmas tiedotustoimien laji liittyy EU:n pk-yrityspolitiikkojen edistämiseen. Niiden merkitystä ja aiheellisuutta ei ole kyseenalaistettu, vaikka joitakin sen suuntaisia kommentteja onkin esitetty. Joillakin julkaisuilla ja tietokannoilla on kuitenkin laajemmat liiketoiminnan neuvontaan liittyvät tavoitteet, joista monien merkitys on kyseenalaistettu. Yhteinen näkemys tällaisesta toiminnasta oli se, että jos näillä toimilla halutaan olevan todellista arvoa, niiden olisi keskityttävä tiiviisti erityisiin politiikkaan liittyviin tavoitteisiin. Komission ei pitäisi mielestämme pyrkiä korvaamaan akateemisia julkaisijoita eikä ottaa hoitaakseen toimia, jotka muut tahot, kuten välittäjät tai kaupan järjestöt, voisivat toteuttaa ja jotka niiden pitäisikin toteuttaa itse. EU:n toimet olisi suunniteltava siten, että ne voitaisiin liittää erityiseen politiikan kehykseen, tai vaihtoehtoisesti niiden olisi perustuttava erityiseen tavoitteeseen eli suoran vaikutuksen kohdistamiseen Euroopan pk-yrityksiin. 5. Teemojen soveltaminen PO XXIII:n toimiin Politiikan kehittäminen Suuri osa komission politiikkaan liittyvästä työstä sai osakseen kiitosta ja myönteisen vastaanoton tutkimuksiimme vastanneilta henkilöiltä ja sillä on arvioinnissamme suuri merkitys. Uusia aloitteita, kuten BEST-ryhmää ja yhteistoimintaa (Concerted Actions), pidettiin erityisen hyödyllisinä, ja useimmat vastaajat panivat merkille edistyksen, jota oli saavutettu lisäämällä pk- yrityspolitiikka muiden pääosastojen ja jäsenvaltioiden asialistalle. Useimmat eri asianosaisten esittämät kommentit liittyivät niiden alueiden kehittämiseen, jotka toimivat kohtalaisen hyvin jo nyt, ja eri toimien integroimiseen yhteen. Usein toistunut kommentti, jota pidimme hyödyllisenä, oli se, että politiikan tutkimusta ja tietojenvaihtoa olisi edistettävä johdonmukaisesti käyttämällä komission kaikkia mahdollisia välineitä. Tämä tarkoittaisi esimerkiksi sitä, että Observatorylle annetun tutkimustehtävän olisi muodostettava perusta käytännön sovelluksia koskevalle perinpohjaiselle erityistutkimukselle ja siten olisi saatava aikaan yhteistoimintaa sekä keskustelu jäsenvaltioiden välillä. Sen jälkeen voitaisiin tehdä lisäanalyysi ja ehkä seurantatutkimus tai käydä keskusteluja ja seurauksena olisi lopuksi analyysiraportti, joka sisältäisi mahdollisesti suosituksen, tai pilottitoimi innovatiivisen teemaan ratkaisun testaamista varten. Tämän tyyppisestä politiikkaan perustuvasta tiettyyn liittyvästä johdonmukaisesta toiminnasta on olemassa kolmannessa monivuotisessa ohjelmassa useita esimerkkejä. Käytännön tuloksia on saavutettu politiikan muuttamisen alalla jäsenvaltioissa samoin kuin komissiossa. Monilla on se käsitys, että politiikan tutkimus on kuitenkin joskus aloitettu tämän prosessin keskivaiheessa tai lopetettu silloin kun vasta yksi tai kaksi osiota on käyty läpi. Tutkimustoimet, joita on toteutettu the European Observatory for SMEs -raportin puitteissa, eivät ole aina yhteydessä mihinkään muihin toimiin ja jotkin yhteistoiminnat on toteutettu erittäin vähäisin valmisteluin tai keskustelulle erityisen perustan muodostamiseksi tehty Euroopan laajuinen analyysi on ollut puutteellinen. Uskomme, että joillakin aloilla komissio koettaa ehkä käsitellä liian monta teemaa 22 samanaikaisesti, ilman politiikkaa koskeviin kysymyksiin varattuja resursseja, joilla kyettäisiin käsittelemään suurta määrää eri aiheita. Jotkut asianosaiset katsoivat lisäksi joidenkin teemojen olevan liian yleisiä mahdollistaakseen erityisten johtopäätöksien tekemisen, mutta emme ole varmoja siitä, oliko tämä kritiikki aina aiheellista. Lisäksi kritisoitiin myös tapaa, jolla joidenkin tutkimustoimien ja politiikan kehittämiseen liittyvien toimien tuloksista tiedotettiin. Olemme samaa mieltä siitä, että tutkimustuloksista tiedottamista oltaisiin joissakin tapauksissa voitu parantaa. Pilotti- ja esittelyhankkeet Ainakin jotkut niistä asiantuntijoista, joihin otimme yhteyttä, arvostelivat useimpia komission tällä alalla toteuttamia toimia. Osa arvostelusta, etenkin 4 artiklan mukaisen komitean joidenkin jäsenten esittämästä, kohdistui perustavaa laatua oleviin asioihin. Joissakin tapauksissa ymmärrämme arvostelun, mutta joissakin tapauksissa taas katsomme sen olevan epäoikeutettua. Merkittävin 4 artiklan mukaisen komitean jäsenten esille ottama seikka oli se, että monet pilottitoimet eivät näyttäneet liittyvän mihinkään komission laatimaan laaja-alaiseen politiikan kehittämistä koskevaan suunnitelmaan. Koska monien toimien tuloksista ei kuuleman mukaan ilmoitettu jäsenvaltioiden viranomaisille, niitä ei voitu liittää päätöksentekoprosessiin niissäkään. Näissä tapauksissa monien 4 artiklan mukaisen komitean jäsenten mukaan yleinen mielipide on se, että suuri osa rahasta on mennyt hukkaan. Joissakin tapauksissa uskotaan, että hankkeista ei suoriteta myöskään minkäänlaista arviointia, ja muutamien hankkeiden pitkän aikavälin tavoite ei ole joidenkin komitean jäsenten mukaan aivan selvä. Lisäksi valitettiin sitä, että joitakin toimia johdetaan nähtävästi operatiivisina toimenpiteinä, mutta niitä toteutetaan niin suppeina, että niillä ei tule missään vaiheessa olemaan laaja-alaista vaikutusta politiikan kehittämisen alaa lukuun ottamatta. On kuitenkin väitetty, että jotkin toimenpiteet eivät ole innovatiivisia tai eivät perustu selkeään, havaittuun tarpeeseen ja että ne joskus ovat samanlaisia kuin toimet, joita jäsenvaltioissa jo toteutetaan. Valittajien mukaan komission pitäisikin ensin analysoida jäsenvaltioiden toimet, kehittää sitten politiikka ja käynnistää vasta myöhemmin mahdollinen pilottihanke vaihtoehtoisten lähestymistapojen testaamiseksi. Kaikki ovat joka tapauksessa sitä mieltä, että toimien tulokset on analysoitava selkeästi ja niistä on tiedotettava kaikille asianosaisille. Jotkut vastaajat totesivat, että erilaisia ohjelmia ja toimia on yksinkertaisesti niin paljon, että niitä kaikkia ei voida arvioida ja analysoida kunnollisesti, ottaen huomioon henkilöstön ja talousarvion rajoitukset. Näiden henkilöiden mukaan PO XXIII:n pitäisi tehdä nykyistä vähemmän aloitteita, mutta varmistaa, että ne kaikki ovat tästä syystä merkityksellisiä ja kohdistettuja ja että niiden tulokset arvioidaan ja niistä tiedotetaan asianosaisille. Kuten yllä on todettu, emme katso kaiken edellä esitetyn kritiikin olevan oikeudenmukaista. On varsin ilmeistä, ettei ole aivan järkevää arvostella komissiota sen toimien laajuudesta sen pannessa täytäntöön monivuotista ohjelmaa, jolle jäsenvaltiot ovat antaneet hyväksyntänsä (tosin komissio olisi ehkä silti voinut rajoittaa toimiaan ottaen huomioon monivuotiselle ohjelmalle lopulta määrätyn viitesumman ja sen oman henkilöstön määrän asettamat rajoitukset). Toiseksi uskomme, että jotkin kolmannen monivuotisen ohjelman aikana käynnistetyistä pilottihankkeista ovat liittyneet politiikan analysointiin ja että ne on toteutettu yleispolitiikan kehyksessä innovatiivisten lähestymistapojen testaamiseksi. Tämä on asianlaita ehdottomasti ainakin CREA:n ja käsityöläisalojen pilottihankkeiden suhteen. Tämä koskee ainakin osittain myös pilottihankkeita, joilla tuetaan naisyrittäjiä ja nuoria yrittäjiä. Tilanne on sitä vastoin vähemmän 23 ilmeinen pk-yritysten koulutukseen liittyvien pilottihankkeiden osalta (lukuun ottamatta tiukasti määriteltyjä aihepiirejä, kuten esimerkiksi yritysten siirtäminen) sekä innovatiivisuuteen, kansainvälistymiseen, ympäristöhallintoon, Commerce 2000:een ja sähköiseen kaupankäyntiin liittyvien toimien osalta. Arvioinnin puuttumista ja tuloksista tiedottamisen laiminlyöntejä koskevat valitukset eivät mielestämme ole myöskään täysin oikeutettuja, koska monia pilottitoimia ollaan käynnistämässä vasta nyt ja koska arviointi- ja tiedottamistoimet toteutetaan vasta muutamien kuukausien tai liittyvien vuosien kuluessa. Innovatiivisuuteen, ympäristöhallintoon ja Commerce 2000:een pilottitoimien arvioinnissa tapahtuneet viivästykset ovat kuitenkin valitettavia, koska ne antavat aihetta kritiikin esittämiseen. Operatiiviset toimenpiteet Suurinta osaa monivuotisen ohjelman puitteissa tehdyistä toimista on pidetty yleisesti ottaen tervetulleina ja ne näyttävät toimivan tehokkaasti. Esimerkiksi euroneuvontakeskusten verkostoa ja Europartenariat-, Interprise- ja Ibex-tapahtumia pidettiin yleensä hyvinä. EU-tason toimien arvo on selkeä, toimenpiteet on suunnattu alueille, joilla niitä tarvitaan, ja tuotteet on pyritty erottamaan muista kansallisiin ohjelmarakenteisiin voitaisiin kuitenkin parantaa. jäsenvaltioiden Integroitumista toteutetuista ohjelmista. tasolla Toimet toteutettiin huomattavan vaikutuksen mahdollistavassa laajuudessa (tosin niitä voitaisiin markkinoida paremmin) ja ne suunniteltiin ja toteutettiin monivuotiselta pohjalta. Niiden tavoitteet olivat kohtuullisen selkeitä ja pyrittiin varmistamaan, että niiden vaikutusta valvottiin ja arvioitiin ja että laadunvalvontaa ylläpidettiin koko ohjelman ajan. Jotkin operatiiviset toimet saivat enemmän kritiikkiä. Joitakin pienemmistä toimista pidettiin riittämättömästi suunniteltuina pitkää aikaväliä silmällä pitäen, ja ne näyttivät tästä syystä olevan melko "ad hoe". Mielestämme tämä kritiikki on ehkä oikeutettua suhteessa EU:n alihankkijoita (jotka kuitenkin arvostetaan korkealle), mutta se ei ole toimiin tukeviin alakohtaisiin oikeudenmukaista suhteessa muihin operatiivisiin toimiin. Toinen kritiikin aihe oli, että toimia markkinoitiin puutteellisesti. Mielestämme tämä on oikean suuntainen kritiikki suhteessa JEV:iin ja BC Net/BRE:hen, mutta molemmissa tapauksissa komissio on tietoinen heikkoudesta ja on ryhtynyt toimenpiteisiin parantaakseen tilannetta. Mielestämme kritiikki on oikeutettua myös eurooppalaisen laatupalkintohankkeen osalta. Eräät operatiiviset toimet saivat myös kritiikkiä siitä, että niitä ei ollut arvioitu riittävästi. Olemme jälleen sitä mieltä, että kritiikki on ehkä oikeutettua suhteessa JEV:iin ja BC Net/BRE:hen, mutta että molemmissa tapauksissa on olemassa olosuhteita, jotka tiettyyn pisteeseen saakka ovat saattaneet oikeuttaa täydellisten arviointitoimenpiteiden käynnistämisen viivästymisen. Julkaisut, tietokannat ja muut tiedotustoimet Myös eräitä tämäntyyppisiä monivuotisen ohjelman puitteissa toteutettuja pienempiä toimia kritisoitiin, vaikka, kuten edellä todettiin, suurin osa tiedotukseen liittyvistä toimista liittyi selkeästi politiikan kehittämiseen ja tiedotukseen, eikä niitä kritisoitu. Joidenkin tutkimukseemme vastanneiden mielestä eräs julkaisuista (Euro CD Rom/esite) oli jäsenmaiden aloitteiden toisinto ja mielestämme eräät toiset eivät olleet sopivia toimia julkiselle viranomaiselle (eräät alihankintaan ja Euroopan taloudellisiin eturyhrnittymiin liittyvät julkaisut). Toisia (lähinnä alihankintaan liittyviä) pidimme mielenkiintoisina, mutta emme tärkeinä kyseessä 24 olevalle osastolle niiden viedessä henkilökunnan kallista aikaa ja kalliita voimavaroja, vaikutusten kuitenkin ollessa rajallisia. Toisista ei mielestämme tiedotettu riittävässä määrin, jotta niillä olisi ollut vaikutusta. Toisaalta tiedotusmateriaaleja, joiden tehtävänä oli esittää yhteenveto EU:n yleisestä pk-yrityspolitiikasta, pidettiin hyödyllisinä yhteenvetoina toiminnasta. 6. Monivuotisen ohjelman tavoitekohtaisia johtopäätöksiä ja suosituksia Tavoitteet A ja F: Yritysten hallinnollisen ja oikeudellisen ympäristön yksinkertaistaminen ja parantaminen. Pk-yrityspolitiikan välineiden kehittäminen. Johtopäätös Komission olisi jatkettava yhteistoiminnan puitteissa tehtyä hyvää työtä. Nämä toimet varmistavat jäsenvaltioiden sitoutumisen, parantavat näkymiä sen suhteen, että siitä, mistä voidaan ottaa opiksi on laajalti tiedotettu ja lisäävät todennäköisyyttä, että todellisia vaikutuksia saavutetaan. Olemme vakuuttuneita siitä, että toimet ovat olleet kustannustehokkaita EU:n näkökulmasta. Suositus Tämän työn rahoitusta olisi kenties lisättävä komission sisällä, jotta voitaisiin taata tapahtumille ja aloitteille niitä edeltävä, niiden kanssa samanaikainen ja niitä seuraava asianmukainen suunnitteluja tutkimus. Tämä on täysin ymmärretty PO XXIIIissa ja tilanne näyttää olevan parantumassa. Silloin kun komissio on käyttänyt määrärahoja yksityiskohtaiseen vertailevaan politiikka-analyysiin ja selkeästi määriteltyihin muutossuosituksiin (suositukset yritysten siirtämisestä ja käynnistämisestä), tulokset ovat olleet vaikuttavia. Lisäseurantatoimenpiteet näissä kysymyksissä vakiinnuttaisivat niiden menestyksen. Johtopäätös BEST-aloite näyttää olleen menestys. Sen kustannukset olivat rajoitetut ja sen mahdolliset hyödyt huomattavat. Meillä ei ole epäilystäkään tämän toimen kustannustehokkuudesta. Suositus Monet tarkkailijat pelkäävät, että toimintasuunnitelma on vesittynyt, niin että välittömät muutokset ovat rajallisia. Komissio saattaa joutua käyttämään määrärahoja BEST-aloitteen yksityiskohtaiseen seurantaan varmistaakseen, että painostus säilyy. Saattaa olla suotavaa käynnistää joitakin BESTin mallin mukaisia pienempiä työryhmiä käsittelemään erityisalueita ja laatimaan yksityiskohtaisempia suosituksia, joita voidaan edistää ja valvoa suoremmin. Johtopäätös Pk-yritysten konsultoinnissa on tapahtunut paljon edistystä. Kustannukset ovat minimaalisia ja hyödyt mahdollisesti suuria, tosin niiden laajuutta on mahdotonta määrittää. Mielestämme toiminta on ollut selkeästi kustannustehokasta. tulisi käyttää enemmän varoja Suositus Komission ja/tai pk-yrityksiä edustavien organisaatioiden taivuttamiseksi testipaneeleihin tilastollisesti luotettavan ja kattavan tietokannan luomiseksi pk-yrityksistä. Tanskalainen malli voisi olla hyvä esimerkki tähän tarkoitukseen. Ennen kuin tämä on saatu aikaan, edellä mainittu testipaneelien käyttö on todennäköisesti tehotonta. Mielestämme euroneuvontakeskuksia ei tulisi käyttää järjestelmällisesti tämänkaltaisessa palautteen jäsenvaltioiden 25 antajan roolissa, ellei niille makseta erityisesti tästä tarkoituksesta ja ellei niitä kouluteta edustavien otteiden koostamisessa ja otantatekniikoissa. Komission on tällä välin jatkettava pk-yrityksiä edustavien organisaatioiden konsultointia ja, mikäli tarpeellista, pyydettävä niitä tekemään kyselyjä jäsentensä keskuudessa tärkeistä kysymyksistä. Muut PO:t olisi saatava mukaan olemassaolevien pk-yritysorganisaatioiden konsultointiin tärkeissä kysymyksissä. Johtopäätös Komissioon vaikuttamisen suhteen on havaittavissa, että kehitystä on tapahtunut viime vuosina tiukasti useimpien muiden pääosastojen siinä, että pk-yrityspolitiikka on saatu sijoitettua työjärjestykseen. ryhmän" muodostaminen valtuutettujen "Pk-yritysten yrityspolitiikan käsittelemiseksi yhdenmukaistetulla tavalla on katsottu olevan menestys. Kehitystä on myöskin ollut havaittavissa laajalti siinä, miten T&K-määrärahoja on ollut pk-yritysten saatavilla, ja kehitystä on edelleen mielestämme tapahtunut suhteessa rakennerahastoihin. Tässä kohden kustannustehokkuus ei aiheuta ongelmia. ja yrittäjyyden Suositus Jatketaan pyrkimyksiä samaan suuntaan. Johtopäätös Yrityksille aiheutuvien vaikutusten arviointijärjestelmä (BIA) ei toimi parhaalla mahdollisella tavalla, mutta koska yrityksille aiheutuvien vaikutusten arviointeja täytyy tehdä, PO XXIII:lla on jonkin verran vaikutusvaltaa muihin pääosastoihin ja mahdollisuuksia vaikuttaa niiden toimintaan. Kustannukset ovat vähäpätöiset, paitsi suhteessa henkilökunnan käyttämään aikaan, ja hyödyt ovat todennettavissa. Katsomme, että menettely on kuitenkin kustannustehokas. Suositus statusta tulisi kohentaa siten, että Yrityksille aiheutuvien vaikutusten arviointijärjestelmän kustannus/hyöty-analyyseja lisätään ex ante tapauksissa, joissa lainsäädännön luonnostelulla on suuri liiketaloudellinen vaikutus. PO XXIII:n olisi myös tutkittava, millä tavoin se voisi näyttää ulospäin, että tähän menettelyyn suhtaudutaan vakavasti. Johtopäätös On esitetty väitteitä, että ehdotettu Euro CD-Rom on vaarassa toisintaa jäsenvaltioiden toimia. Tuote on myös oikeutetusti saanut kritiikkiä siitä, että se toteutetaan liian myöhään. Epäilemme, onko CD Rom -muoto täysin sovelias pienimmille pk-yrityksille, jotka sitä eniten tarvitsevat. Toimen kustannustehokkuutta ei voida vielä määritellä; edellä mainituilla heikkouksilla tulee kuitenkin mielestämme olemaan todennäköisesti negatiivinen vaikutus. Meillä on myös epäilyksiä euroon liittyen käynnistettävien pilottikoulutustoimien todennäköisen kustannustehokkuuden suhteen, ottaen huomioon, miten paljon koulutusaloitteita useimmissa jäsenvaltioissa on käynnistettyjä kuinka kauan kestää, ennen kuin tämän pilottihankkeen opetukset saavuttavat kansalliset politiikantekijät. Ottaen huomioon, miten kiireellistä on auttaa pk-yrityksiä euron siirtymäkauteen liittyvissä seikoissa, olisi PO XXIII :n mielestämme pitänyt keskittyä varmistamaan, että muut paremmin rahoitetut toimijat kytkevät pk-yrityksien etunäkökohdat riittävästi yhtenäisvaluuttaa koskeviin tiedotus- ja koulutuskampanjoihinsa. PO XXIII:n työtä liittyen vähittäismyynnin harjoittajia koskeviin käytännesääntöihin (Code of 26 Conduct) on toisaalta yleisesti kiitelty ja euroneuvontakeskusten eurokampanjat ovat mielestämme olleet sekä hyödyllisiä että kustannustehokkaita. 27 Suositus Koulutukseen liittyvien pilottitoimien tulokset olisi analysoitava ja levitettävä niin nopeasti kuin mahdollista. Mikäli muita toimia on, olisi ne integroitava jäsenvaltioiden vastaaviin toimiin tällä avainalueella. Johtopäätös Emme ole vakuuttuneita siitä, että Euroopan taloudellisiin eturyhmittymiin (EEIG) liittyvät toimet ovat hyödyllisiä tai kustannustehokkaita, vaikka näihin kohteisiin käytetäänkin suhteellisen vähän varoja. Mielestämme Regie-tietokanta palvelee lähinnä välittävän tason organisaatioita pikemminkin kuin pk-yrityksiä, ja katsomme, että tätä välinettä koskevia esitteitä ei tulisi kustantaa julkisista varoista neljätoista vuotta sen jälkeen kun Euroopan taloudellisen eturyhmittymän perustava lainsäädäntö on hyväksytty. Koska näihin toimiin ei mielestämme ole tarvetta eivätkä ne ole hyödyllisiä, eivät ne mielestämme ole kustannustehokkaita. Suositus Nämä toimet olisi mielestämme lakkautettava sen jälkeen kun vuoden 1999 esite on laitettu jakeluun. Johtopäätös Eurostatin ja SME Observatoryn kanssa tehty työ tilastojen ja tutkimusten luomiseksi tuottaa mielestämme yleisesti ottaen hyödyllisiä tuloksia hyväksyttävillä kustannuksilla. Suositukset Toimet voisivat olla enemmän uutta luovia (esimerkiksi nopeampia selvityksiä yksittäisistä aiheista) ja ne voisivat vastata enemmän käyttäjien tarpeita (Internet-levityksen avulla). On esitetty hyödyllisiä ehdotuksia siitä, että erityisesti Observatoryn työn tulisi olla läheisemmässä yhteydessä muun PO XXIII :ssa tehtävän tutkimuksen kanssa, niin että Observatoryn tutkimuskapasiteetti saataisiin suoraan vaikuttamaan toimintasuunnitelmasta käytävään keskusteluun. Johtopäätös PO XXIII :n toimet arvioidulla alueella ovat osoittaneet huomattavaa kehitystä kolmannen monivuotisen ohjelman aikana ja niiden kustannustehokkus on selvästi ollut hyvä. Suositukset Arviointitoimintaa olisi edistettävä arviointikulttuurissa on jo nähtävissä. ja lisättävä ajan myötä, tosin selvää parannusta Tavoite B (ja JEV): Yritysten rahoitusympäristön parantaminen Johtopäätös Pankkien ja pk-yritysten pyöreän pöydän neuvottelut ovat lähes kaikkien mielestä hyödyllisiä, ja matalat kustannukset huomioon ottaen tämän toiminnan kustannustehokkuus ei tuota ongelmia. Suositus Neuvottelujen tulosten tiedottamista on kritisoituja sitä voitaisiin todennäköisesti parantaa. Pyöreän pöydän neuvottelujen tehokkuutta saattaisi käytännössä parantaa se, että ne keskittyisivät selkeästi 28 määriteltyihin kysymyksiin eivätkä hajottaisi itseään käsittelemällä laajaa joukkoa erilaisia asioita. Pyöreän pöydän neuvottelut voitaisiin myös liittää selkeämmin yhteistoimintaan siten, että ne tarjoaisivat aineksia jäsenvaltioiden välisiin keskusteluihin. Tämä myös edesauttaisi keskustelujen tulosten levitystä ja saattaisi synnyttää ideoita tulevaisuudessa tehtävään tutkimukseen, josta voitaisiin puolestaan edelleen keskustella seuraavassa pyöreän pöydän neuvottelukokouksessa. Johtopäätös Rahoituksen saatavuuden suhteen kaikki osapuolet pitävät komission tähän mennessä tekemää tutkimusta kaavailtuja ja odottavat kiinnostuneina useille seurantatoimenpiteitä. Tämän alueen toimien kustannustehokkuus on mielestämme ollut hyvä. tervetulleena alueille eri Suositus On olemassa vaara, että tutkimuksen työmäärä kasvaa liian nopeasti ja saattaa ylittää PO XXIII:n kyvyn seurata omia aloitteitaan tai julkistaa niiden tuloksia asiaankuuluvalla tavalla. Ilman tällaista seurantaa tutkimuksen arvo vähenee huomattavasti. Johtopäätös CREA-aloite sai tutkimuksemme aikana paljon arvostelua osakseen. Monien vastaajien mielestä uusi "pilotti" toistaa määrättyyn pisteeseen asti ensimmäisen pilottihankkeen mallin eikä se sen vuoksi ole tarpeeksi innovatiivinen ollakseen todellinen "pilotti". Toiset valittivat, että uudessa suunnitelmassa ei oteta huomioon sitä, mitä ensimmäisestä suunnitelmasta voitaisiin oppia. Joidenkin mielestä CREA on itse asiassa operatiivinen toimenpide, kun puolestaan varsinainen operatiivinen ohjelma tällä alueella olisi vastoin toissijaisuusperiaatetta. Mielestämme komissio on ehkä oikeassa aloittaessaan uuden siemenpääomaan liittyvän pilottihankkeen, ottaen huomioon, miten paljon muutoksia suunnitelmaan on tullut, paljolti tuloksena Siemenpääoma I:n arvioinnista. Jos pilottihankkeet arvioidaan ja tuloksista tiedotetaan, ne voivat uskoaksemme auttaa politiikkoja koskevissa arvioinneissa kansallisella ja jäsenvaltioiden tasolla. On kuitenkin liian aikaista arvioida, mikä tämän toimen todennäköinen kustannustehokkuus tulee olemaan. Suositus Tämän toimen ajoissa tehty arviointi ja analyysi, samoin kuin sen tulosten kattava tiedotus, voi mielestämme hyvin auttaa poistamaan epäilyjä sen suunnittelun laadun suhteen. Johtopäätös Maksuviivästyksiin liittyvät lainsäädäntöä koskevat toimet vastaavat mielestämme tarvetta ja maksavat vähän. Mielestämme niiden kustannustehokkuus on hyvä. Ei kuitenkaan näytä todennäköiseltä, että rahoitusjohtamiskykyjen parantamiseksi toteutettavaan koulutukseen liittyvät pilottitoimet ovat suhteessa minkäänlaiseen politiikkaympäristöön, mikä lisää mielestämme epäilyjä niiden todennäköisestä ja mahdollisesta kustannustehokkuudesta. Suositus Lainsäädäntöä koskevia toimia olisi edistettävä silmällä pitäen sitä, miten ne helpottavat kaupan ja rahoitusvirtojen liikkuvuutta sisämarkkinoilla. Mitä tulee pk-yritysten rahoitusjohtamiskykyjen parantamiseksi tutkittava jäsenvaltioiden toimet ja analysoitava, mitä näistä, niiden omista rahoitusjohtamiskykyjen parantamiseksi toteutetuista koulutusohjelmista on opittavissa. toteutettavaan koulutukseen, komission olisi mielestämme ensin tällä alueella tekemät 29 Johtopäätös JEV-ohjelmaa pitivät periaatteessa tervetulleena lähes kaikki tutkimukseemme osallistuneet, mutta kysymyksiä esitettiin sen säännöistä ja rajoituksista. Kysymysten aiheet vaihtelivat yritysmuodosta, jota on mahdollista tukea (vain yhteisyrityksiä), markkinoinnin puuttumiseen ja rahoituksen välittäjän valinnan soveltuvuuteen verkossa. Nähdäksemme JEV:n rakenne on kaiken kaikkiaan saattaa minimiin sovelias, kun otetaan huomioon "vapaamatkustajien" (yritykset, jotka hakevat avustuksia silloinkin kun ne olisivat aikaansaaneet yhteisyrityksen joka tapauksessa) uhka. Perustelluin kritiikki ohjelmaa kohtaan on tähän mennessä näin ollen koskenut markkinoinninedistämisen puuttumista. Kustannustehokkuutta ei voi määritellä tässä vaiheessa. tarve estää vilpillinen käyttö ja Suositus Mielestämme hankkeeseen olisi saatava paljon enemmän rahoituspalveluja tarjoavia välittäjiä, jotta siitä tulisi "tavanmukainen". Mahdollisissa tulevissa arvioinneissa voitaisiin myös tutkia komission ja rahoituspalveluja tarjoavien välittäjien työn ja vastuun välistä suhdetta sen toteamiseksi, tekisikö tämä hakemusmenettelystä nopeampaa ja helpompaa. Toinen kysymys, jota tulevaisuudessa voitaisiin harkita, on se, voisiko toteuttamiskelpoisuuden tutkimuksen tukeminen jo yksinään saada aikaan suurin piirtein saman vähäisemmillä kustannuksilla. Tavoite C: Pk-yritysten strategioitaan, erityisesti parempien tietopalvelujen avulla auttaminen eurooppalaistamaan ja kansainvälistämään Johtopäätös Euroneuvontakeskukset (ENK) saavat myönteisen arvion. Niillä on vahva laadullinen ja määrällinen vaikutus, kasvava verkostoitumista edistävä vaikutus, ja ne kehittävät lisäarvoa pk- yrityksille perinteisen EU:n tietopalvelujen tarjoajan roolinsa rinnalla. Brysselissä sijaitseva teknisen alan neuvontatoimisto suorittaa tehtävänsä hyvin ja euroneuvontakeskusten toiminnan ja laadunvalvonnan seurantajärjestelmät ovat parantuneet kolmannen monivuotisen ohjelman aikana. Toimen korkeista kustannuksista ja sen vaatimasta suuresta henkilöstömäärästä huolimatta varojen käytön kustannustehokkuus on mielestämme hyvä. sekä siitä, Suositukset Euroneuvontakeskushanke hyötyisi siitä, että ensimmäisen palvelupisteen (first-stop-shop) käsitettä selvennettäisiin, integroituminen kiinteämmin jäsenvaltioiden kansallisiin pk-yritysten tukijärjestöihin. Tämä olisi todennäköisesti toteutettava alueellisella tasolla, ainakin isommissa jäsenvaltioissa. Tällainen integroituminen saattaisi mahdollistaa euroneuvontakeskusten lukumäärän vähentämisen, tosin tämä ei ehkä ole mahdollista kaikissa jäsenvaltioissa ja siitä on sovittava asianosaisten kansallisten viranomaisten kanssa. euroneuvontakeskusten että hyväksyttäisiin sallia ei ja lukien Minkäänlaisia kompromisseja tiukan "verkkoeuroneuvontakeskukset" laadunvalvonnan ylläpitämisessä. Komission tahansa organisaatiota, jolle on annettu lupa käyttää Euroneuvontakeskus-nimeä. On myös syytä välttää sekaannusta tai kilpailua, jonka kahden euroneuvontakeskuksen sijaitseminen samalla alueella saattaisi aiheuttaa. "Verkkoeuroneuvontakeskus"-ajatus saattaisi nähdäksemme olla viime kädessä joidenkin hajottava tulisi "liitännäiseuroneuvontakeskukset", laatustandardien verkostoa, mukaan koskevan tulee koskea mitä yksimielisyyttä vähennetään paikallista tekijä, koko sillä jos ja 30 euroneuvontakeskusten paikallisen tai alueellisen tason "yhteisomistusta". On suotavampaa kannustaa kaikkia tahoja, verkostoja ja järjestöjä toimimaan yhteistyössä paikallisella tasolla kuin mahdollistaa se, että ne voivat kilpailla toistensa kanssa kansallisella tasolla. Verkostotoimintaa olisi edelleen kehitettävä kasvun edistämiseksi uusilla markkinavetoisilla palvelualoilla. Olisi kuitenkin toivottavaa, että selvitetään osallistuvien euroneuvontakeskusten "verkko-oikeudet ja -velvollisuudet" ja tehdään "hyvästä käytöksestä" osallistumisen ohjesääntö ja palkitaan sitä asiaankuuluvasti, koska se on avain tämän välineen tulevassa kehityksessä. Tukimäärää voitaisiin mielestämme kasvattaa niissä tapauksissa, jotka sen ansaitsevat, mutta euroneuvontakeskusten kokonaismäärää voitaisiin myös hieman vähentää, jotta käytetty raha pysyisi arvossaan. Mitä teknisen alan neuvontatoimistoon tulee, arvostamme sen työtä, mutta komission olisi huomioitava, että jonkinasteiset säästöt olisivat tässä mahdollisia ilman, että liian paljon arvokkaita palveluja. Olisi myös pantava enemmän painoa menetettäisiin euroneuvontakeskusten henkilökunnan kouluttamiseen ja vähennettävä pelkän valmiiksi pureskellun tiedotusmateriaalin tarjoamista. Johtopäätös Markkinoinninedistämistoimet vaikuttavat järkeviltä ja ovat tarpeellisia. Mielestämme Euro Info Newsletterin sisältöä ja suunnittelua samoin kuin PO XXIII:n www-sivustoa voitaisiin parantaa; mainoskojuja ei kenties tarvita sellaisissa pienissä tapahtumissa kuin Interprise-kokouksissa. Nämä toimet arvioidaan kuitenkin yleisesti ottaen kustannustehokkuudeltaan hyviksi. Suositus PO XXIII:n pitäisi harkita, voisiko paperimuotoisen uutislehden vaihtaa joskus tulevaisuudessa parempaan ja säännöllisemmin päivitettävään www-sivustoon. Johtopäätös Useimmat mielipidekyselyymme osallistuneet vastaajat kritisoivat laajasti liikekumppaneiden luottamuksellista hakua palvelevaa verkkoa (BC-Net) ja liikekumppaneiden julkista hakua palvelevaa verkkoa (BRE). Mielestämme eurooppalainen julkisen sektorin toimi voi tällä alueella olla toissijaisuusperiaatteen nojalla oikeutettu. Elleivät nykyiset hankkeet onnistu saavuttamaan kriittistä massaa ja ellei niille saada lukuisien pätevien ja innostuneiden välittävien organisaatioiden tukea, ei niiden tukemista julkisista varoista tulisi kuitenkaan jatkaa. Niitä ei mielestämme tulisi tukea ainakaan ilman määräajan asettamista. Uusi tietotekninen apuväline otettiin käyttöön 1998 ja eräät välittävän tahon edustajat ovat innostuneita siitä (tosin monet eivät ole). Verkot on nyt myös käynnistetty uudelleen ja komission mukaan niistä ollaan taas kiinnostuneita. Emme ole vakuuttuneita siitä, että uusi järjestelmä ja verkon uudelleenkäynnistäminen houkuttelisi riittävästi korkealaatuista tukea, jotta hankkeiden kustannustehokkuus olisi hyvä tulevaisuudessa. On kuitenkin liian aikaista olla varma tästä. Katsomme, että tähän mennessä saavutetut rajalliset tulokset eivät ole olleet riittäviä oikeuttamaan huomattavia kustannuksia. Suositukset Näkemyksemme on, että BC Net/BRE olisi arvioitava perusteellisesti ja riippumattomasti vuonna 31 tai jotta verkko olisi saanut riittävästi uutta puhtia jatkuvan 2000. Siihen mennessä pitäisi olla mahdollista määritellä, ovatko viimeaikaiset parannukset olleet rahoituksen riittäviä, oikeuttamiseksi. Mikäli näin ei ole, tarvitaan mielestämme perusteellisia toimenpiteitä. BC Net olisi yksityistettävä lopetettava kolmannen monivuotisen ohjelman päättyessä. Silloin kuin euroneuvontakeskukset ovat valmiita sen tekemään, niiden tulisi selkeästi ottaa vastuulleen välittävän tahon yhteistyökumppanin etsijän rooli. BRE olisi puolestaan sijoitettava Internetiin, jonka selaaminen on avointa, mutta johon tiedonsiirto tapahtuu kontrolloidusti. Tämä helpottaisi BRE:n linkittymistä muiden Internetissä toimivien yhteistyökumppanien etsintämekanismien kanssa, erityisesti USAssa. julkisen Johtopäätös Europartenariatia pidetään yleisesti ottaen hyödyllisenä, huolimatta siitä, että tilastoja kestävien yhteistyöhankkeiden lopullisista tuloksista ei ole saatavilla. 44 % tutkimistamme tapahtumaan osallistuneista yrityksistä ilmoitti yksiselitteisesti aloittaneensa hyödyllisen yhteistyömuodon tapahtuman tuloksena. Mielestämme tapahtumat vastaavat todelliseen tarpeeseen ja tapahtumiin käytetyt huomattavat määrärahat ovat oikeutettuja määrällisten ja laadullisten vaikutustensa ansiosta. Niiden kustannustehokkuus on täten laajasti ottaen hyvä. alueellista lähestymistapaa Suositukset täydentää keskittymällä Puhtaasti liian suuriksi. Yritykset voimakkaammin alakohtaisesti, tapahtumien kasvamatta kuitenkaan voisivat ja niiden ehkä pitäisikin maksaa pieni osallistumismaksu. Kansallisten neuvojien toimeksiantosopimusta voitaisiin hieman tiukentaa ja sitoa sopimukseen velvollisuus seurata tapahtuman seuraamuksia tapahtuman jälkeenkin. voitaisiin mielestämme Yhteydenottojen seurantaan tapahtuman jälkeen tulisi kiinnittää enemmän huomiota. Huomiota tulisi kiinnittää myös siihen, että varmistetaan, ettei tapahtumien taso laske siitä syystä, että niihin osallistuu EU:n ulkopuolisia kehitysmaita edustavia tukirahoitusta saavia osallistujia, jotka eivät ehkä täysin ymmärrä Europartenariatin yhteistyökumppaneiden etsintään keskittyvää luonnetta. Järjestäjät olisi myös, mikäli mahdollista, velvoitettava tiukempaan arviointiin, mahdollisesti velvollisuuteen valita ulkopuolinen arvioija. Johtopäätös Lähes kaikki asianosaiset pitävät yleensä myös Interprisea hyödyllisenä ja menestyksellisenä. Tässä tapauksessa 54 % tutkimistamme yrityksistä ilmoitti tuloksena syntyneen kaupallisen yhdyssiteen. Samoin kuin Europartenariatin yhteydessä, katsomme, että nämä tapahtumat vastaavat todelliseen tarpeeseen ja että saavutetut huomattavat hyödyt oikeuttavat Interpriseen käytetyt huomattavat määrärahat. Toimen kustannustehokkuus on täten mielestämme hyvä. Suositukset Katsomme, että paremmin etukäteen järjestetty yhteistyökumppanin hankinta olisi eduksi Interpriselle ja että järjestäjillä olisi tiukempi arviointivelvollisuus edellytyksenä tuen saamiselle. Komissio voisi kokeilla tämän monivuotisen ohjelman päättyessä tapahtumakohtaisten tukien hienoista vähentämistä nähdäkseen, vaikuttaako toimivien organisaatioden vaatimuksiin. isäntänä tämä Johtopäätös 32 Alihankinnan suhteen katsomme, että julkaisuilla näyttää olevan yleisesti ottaen vähän vaikutusta, paitsi ehkä välittävällä tasolla, ja epäilemme niiden kustannustehokkuutta, samoin kuin sitä, tulisiko komission olla niiden kanssa tekemisissä. Sen sijaan alakohtaisia hankkeita tuntuvat arvostavan niihin osallistuneet, ja ainakin kahdessa tapauksessa järjestäjät ovat antaneet niille suuren arvon. Niitä on syytä järjestää tulevaisuudessakin, ja niiden kustannustehokkuus on nähdäksemme ollut tähän asti hyvä. Ne olisi kuitenkin integroitava monivuotiseen suunnitelmaan, markkinoitava paremmin ja niissä olisi käytettävä ulkopuolista arviointia. Lähes kaikki tutkimuksemme vastaajat arvioivat IBEX-tapahtumat erittäin hyviksi. Kuten tavallista, tapahtumien arviointi ja markkinointi ovat heikot kohdat. Uskomme kuitenkin, että tulevaisuudessa olisi järjestettävä enemmän IBEX-tapahtumia, mikäli komissio löytää tarvittavat järjestäjät. Tähän mennessä nämä toimet ovat olleet kustannustehokkuudeltaan hyviä. Muissa alihankintaa koskevissa toimissa on vaarana se, että ne vievät huomion pois hyvistä alakohtaisista tapahtumista. Ymmärrämme kuitenkin, että on mielekästä, että komissio osallistuu välittävien alihankkijoiden konferensseihin joka yhdistäisi alihankintatietokantoja, vaikuttaa hyvältä ajatukselta, mutta tässä vaiheessa ei ole selvää, onko se toteutettavissa. tuekaan). Ehdotettu SCAN-järjestelmä, (vaikka ei niitä Suositukset Jollei alihankintatoimista vastaavalle yksikölle (vastaaville yksiköille) anneta huomattavasti enemmän määrärahoja, on käsityksemme, että sen (niiden) tulisi tulevaisuudessa keskittyä yksinomaan alakohtaisiin hankkeisiin ja IBEX-tapahtumiin. Politiikkoja koskeva suunnittelu, mukaan lukien jäsenvaltioiden politiikkojen tutkimus ja analyysi sekä tämän alueen yhteistoiminta saattaisi kuitenkin myös olla hyödyllistä, mikäli lisämäärärahoja voidaan osoittaa. Johtopäätös Olemassaolevien PO XXIIIrn ohjelmien kustannustehokkuudeltaan hyvä tapa laajentaa ohjelmien ulottuvuutta ja mahdollista arvoa vähäisin kustannuksin. Muiden kansainvälistymiseen kustannustehokkuus on tässä vaiheessa epäselvä. laajentaminen ulospäin on nähdäksemme lisätä pk-yritysten toimien tähtäävien Suositukset Tapahtumien kansainväliselle laajenemiselle joudutaan mahdollisesti asettamaan rajoituksia, jos halutaan säilyttää niiden alkuperäinen tarkoitus ja estää ulkopuolisten vierailijoiden vyöry. PO XXIIT. n tulisi huolehtia siitä, että se yhtenäistää muut toimensa tällä alueella jäsenvaltioiden vastaavien toimien kanssa. Tavoite D: Pk-yritysten kilpailukyvyn parantaminen sekä tutkimuksen, innovaatioiden ja koulutuksen saannin edistäminen Johtopäätös Innovaatiotoimia pidetään hyvinä, mitä tulee PO XXIII :n vaikutukseen Euroopan Innovaatiotoimintasuunnitelman (Action Pian for Innovation in Europe) sisältöön ja viidenteen T& TK-puiteohjelmaan. Näitä asioita johtavat PO:t pitävät PO XXIII:n panosta ja asiantuntemusta hyvänä, mutta, samoin kuin jäsenvaltiot ja tutkimuksemme, ne asettavat kyseenalaiseksi sen, ovatko pilottitoimet tällä alueella hyödyllisiä. Tämän alueen toimien kustannustehokkuus on hyvä ja kustannukset oikeutettuja vain, jos kustannukset ovat alhaiset. PO XXIILn määrärahat tähän työhön ovat hyvin rajoitetut ja keskittyminen on olennaista. 33 Suositus PO XXIII:n olisi mielestämme jatkossa keskityttävä vaikuttamaan siihen, miten PO XII ja XIII saattavat määrärahat pk-yritysten ulottuville. Pilottitoimia tulisi mielestämme käynnistää vain vaihtoehtoisten politiikkojen testaamiseen. Johtopäätös Koulutuksen ja laadunvalvonnan suhteen useimmat vastaajat esittävät vahvoja epäilyksiä siitä, pitäisikö PO XXIII:n ylipäänsä olla aktiivinen tällä alueella. Toissijaisuusperiaatetta koskevia kysymyksiä nousee esiin, samoin kuin kysymyksiä siitä ilmeisestä tosiseikasta, että jäsenvaltioilla on hyvin huomattavia hankkeita meneillään, sekä siitä, että komissio käyttää suuria määrärahoja PO V:n tämän alueen pilottitoimien kustannustehokkuutta ei yleisesti ottaen pidettäisi hyvänä, vaikkakin eräät koulutukselliset toimenpiteet saattaisivat olla hyödyllisiä alueilla, joista syvällinen politiikkojen tutkimus on jo tehty (kuten yritysten siirrosta). Tästä on kuitenkin liian aikaista tehdä lopullisia johtopäätöksiä. johtamiin hankkeisiin. Epäilemme, että ja XXII:n Suositukset PO XXIII:n toimet, mikäli niitä on tulevaisuudessa, olisi mielestämme rajoitettava muihin toimijoihin vaikuttamiseen ja tutkimuksen tekemiseen tämän alueen politiikoista, ilman että PO XXIII panee itsenäisesti alulle määräraha-aloitteita. Johtopäätös Standardointi on näkemyksemme mukaan puolestaan alue, jolla EU-tason toimet ovat tarpeellisia. NORMAPME-toimi on kustannustehokkuudeltaan hyvä. Sen tulisi olla hyvin mainostettua, jotta potentiaalisilla asiakkailla olisi mahdollisuus käyttää sitä. standardointikehityksessä aukon Euroopan täyttää tämän ja Suositus Tätä toimenpidettä tulisi edelleen jatkaa, ja siitä tiedottamista tulisi tehostaa. Johtopäätös Ympäristöön liittyviä toimia lisättiin tutkimuksemme aikana siinä määrin, että EMAS-säännöksiä muutettiin enemmän pk-yritysten näkökohdat huomioon ottaviksi. Mielestämme Euromanagement- Ympäristö -toimen ja EMASin välillä on selkeä yhteys, mutta, jälleen kerran, vakavaksi toimen kysymykseksi nousi se, onko PO XXIILlla riittävästi henkilöstöresursseja hallinnoimiseen. tämän Suositus Ei ole selvää, että uusia toimia tarvittaisiin tällä alueella, mutta jos näin on, olisi niiden mielestämme oltava tiukasti politiikkoihin suuntautuneita. Tavoite E: Yrittäjyyden edistäminen ja erityisten kohderyhmien tukeminen. Johtopäätös Yrittäjyyden edistäminen on tavoitteen E ylivoimaisesti tärkein päämäärä, ja sitä on tehostettu erityisesti vuonna 1998 julkaistussa komission tiedonannossa Yrittäjyyden edistäminen. Toimi tulee työllisyyttä käsitelleen huippukokouksen nähdäksemme saamaan lisää puhtia Luxemburgin 34 päätöslauselmien valossa, ja myös BEST-seurannan ansiosta kysymys tulee pysymään esillä. Suositus PO XXIILn tulisi keskittyä edelleen tämän alueen tutkimuksen kehittämiseen ja parhaiden käytäntöjen edistämiseen jäsenvaltioiden viranomaisten keskuudessa. Johtopäätökset Käsityöläisaloja ja määrättyjä kohderyhmiä, kuten naisia, nuoria yrittäjiä ja muita heikommassa asemassa olevia koskevat toimet ovat herättäneet epäilyjä, että riittävän konkreettista kehitystä ei voida odottaa siltä suurelta joukolta konferensseja, pilottihankkeita ja esittelytilaisuuksia, jotka on järjestetty. Hallinto- ja käsittelyjärjestelmät ovat toimineet tähän mennessä varsin hitaasti, joten PO XXIII arvioi vasta nyt toisen monivuotisen ohjelman hankkeita, kun kolmannen monivuotisen ohjelman hankkeet ovat jo käynnistymässä. Näiden pilottitoimien tulosten saattamisessa politiikan kehittämisen asteelle on vakavia rajoituksia, joita olisi kiireellisesti tarkasteltava. Eräät 4 artiklan mukaisen komitean jäsenet vastustavat periaatteessa sitä, että käsityöläisalojen yritykset ja mikroyritykset saavat erityiskohtelua. Heidän mielestään kaikkia pk-yrityksiä tulisi kohdella yhtäläisesti suhteessa komission toimenpiteisiin. Erityistarpeita edustavia ryhmiä tulisi käsitellä vain politiikkaa koskevassa asiayhteydessä, tutkimuksen kautta, yhteistoiminnassa jne. Eräät jäsenvaltiot ovat tätä mieltä myös naisille ja vammaisille suunnatuista erityistoimenpiteistä. Näkemyksemme mukaan käsityöläisalan pilottitoimet ovat periaatteessa oikeutettuja, siinä mielessä, että ne kuuluvat selvästi Milanon konferenssin määrittelemään politiikan viitekehykseen. Niiden kustannustehokkuus on kuitenkin hyvä vain, jos tulokset arvioidaan ja niistä tiedotetaan kaikille asianosaisille ajoissa ja jos ne saadaan kytketyksi EU:n politiikan viitekehykseen. Mielestämme ei ole selvää, että sama politiikan viitekehys koskisi naisia ja nuoria yrittäjiä suosivia pilottitoimia, joten se, mihin näiden pilottitoimien tuloksia käytetään, on entistä suurempi tekijä niiden kustannustehokkuuden määrittelyssä. Suositukset Olemassaolevien toimien arvioinnin ja niiden tulosten seurauksia käsittelevän sekä politiikkoja koskevan keskustelun aloittamisen tulisi mielestämme tapahtua ennen kuin käynnistetään uusia pilottitoimia. PO XXIII :n tulisi tulevaisuudessa varmistaa, että pilottitoimet tällä alueella ovat järkeviä suhteessa jäsenvaltioiden sekä välittävien tahojen, kaupan järjestöjen ja eturyhmien hyväksymään yleiseen politiikan viitekehykseen. Johtopäätös Kaupan ala on kiistanalainen kolmannen monivuotisen ohjelman puitteissa, koska se on alakohtaisesti keskittynyt, kun taas ohjelma on puolestaan horisontaalinen. Monet maat epäilevät, tulisiko kaupan alalle käyttää määrärahoja monivuotisen pk-yritysohjelman puitteissa. Meidän näkemyksemme tosin on, että PO XXIII on pyrkinyt antamaan tämän alueen toimilleen pk- painopisteen. Mitä täytäntöönpantuihin toimiin tulee, tuore valkoinen kirja on otettu vastaan tyytyväisenä, vaikka joissakin piireissä ollaankin sitä mieltä, että se olisi voinut olla strategisempi painopisteeltään; pelätään myös, että määräraharajoitukset ja viivästykset tarkoittavat, että sen toimintasuunnitelmaa ei ole pantu täysin täytäntöön. Epäilyjä on myös esitetty Commerce 2000:n kolmannen vaiheen todennäköisestä seurannasta, koska asianosaiset pelkäävät, että lukuisat selvitykset ja konferenssien 35 päätöslauselmat, vaikka ne ovatkin hyödyllisiä, eivät ehkä saa niiden eteenpäin viemiseksi tarvittavaa tarkkaa huomiota osakseen. Sähköistä kaupankäyntiä koskeva aloite on saanut osakseen laajan hyväksynnän. Sähköistä kaupankäyntiä koskevien aloitteiden kustannustehokkuutta ei voida arvioida tässä vaiheessa. Meillä on epäilyksiä Commerce 2000:een kolmannen monivuotisen ohjelman puitteissa käytettyjen määrärahojen mahdollisesta kustannustehokkuudesta, mutta jälleen kerran on liian aikaista arvioida, mitä käyttöä tämän määrärahan tuloksilla tulee olemaan. Muiden, politiikkoihin liittyvien toimien suhteen ei näytä olevan kustannustehokkuudesta aiheutuvia ongelmia, niin kauan kuin hyväksytään se, että kaupan alan tukeminen on pätevä tavoite monivuotisen ohjelman puitteissa. Suositukset PO XXIII:n olisi varmistettava, että valkoisen kirjan täytäntöönpano tapahtuu tehokkaasti ja että Commerce 2000:n tulokset analysoidaan ja levitetään nopeasti ja että niitä käytetään toimialan parannetun politiikan kehittämiseen. 7. Yleiset johtopäätökset Vaikuttaa selkeästi siltä, että politiikan kehittäminen on tällä hetkellä alirahoitettua PO XXIII :ssa. Koska politiikasta käydään keskustelua ja sitä kehitetään useilla aloilla, huomattavia määrärahoja tarvitaan sen varmistamiseksi, että tutkimuksella on seurantaa, että kaikki yhteistoiminta on hyvin valmisteltu ja selkeästi kohdennettu ja että tarkistetaan, että jäsenvaltiot pitävät sitoumuksensa. Politiikan kehittämisen tulisi olla integroidumpaa ja sen tuloksellisuutta tulisi mitata siten, että teemoja tärkeimmistä tavoitteista kehiteltäisiin vuosittain tai joka toinen vuosi. Mielestämme tällä hetkellä on olemassa liikaa pieniä pilottihankkeita ja toimia, jotka eivät saa asianmukaisesti aikaan todellista politiikan kehittymistä. Myös julkaisutyyppisiä toimia, jotka eivät suoraan liity politiikan kehittämiseen tai saa aikaan konkreettista hyötyä pk-yrityksille tai joista tiedottaminen on riittämätöntä, jotta niiden vaikutus olisi suuri, on tällä hetkellä liikaa. Nähdäksemme eräät toimista, joiden kustannustehokkuus on huono, olisi lopetettava, ja loput olisi arvioitava ankarammin ja nopeammin ja integroitava politiikan kehityksen viitekehykseen. Tämä vapauttaisi määrärahoja politiikan kehittämiseen ja joidenkin todellisten, yleensä hyödyllisinä ja palkitsevina pidettyjen operatiivisten toimenpiteiden kehittämiseen ja mahdollisesti laajentamiseen. PO XXIII:n tämänhetkisen toiminnan hyvä puoli on, että sen johto on sitoutunutta ja että sen päämääränä on saavuttaa tuloksia ja pitää jatkossakin kysymykset pk-yrityksistä ja yrittäjyydestä unionin työjärjestyksen etualalla. Monet monivuotisen ohjelman toimenpiteistä saavat yleisesti ottaen hyvän arvion, mitä tulee niiden suunnittelun ja täytäntöönpanon laatuun, laadulliseen vaikutukseen ja kustannustehokkuuteen. Heikkoudet löytyvät yleensä PO:n sisällä olevasta taipumuksesta pirstoutumiseen sekä lisääntyvistä pienen mittakaavan toimenpiteistä, joilla ei ole asiaankuuluvaa rahoitusta, valvontaa tai analyysia tai joita ei käsitellä myöhemmällä tasolla politiikkajärjestelmässä. Tuloksena on myös asianosaisten turhautuminen, olivat nämä sitten jäsenvaltioiden viranomaisia, yritysten edustajajärjestöjä tai välittävien tahojen järjestöjä. Yleinen piirre on myös PO XXIII:n toimien mahdollisesti kiinnostavien levityksen puuttuminen. lopputulosten Pk-yrityksiä edustavien järjestöjen konsultointi politiikkakysymyksissä on parantunut kolmannen monivuotisen ohjelman aikana. Näkemyksemme mukaan komission täytyy kuitenkin varoa 36 täyttämästä liian innokkaasti erityisryhmien ja alojen edustajien toiveita pilottihankkeista ja erityiskysymyksiä koskevista julkaisuista. Tällaisten aloitteiden täytyy aina edesauttaa yleistä julkista politiikan viitekehystä. Yksimielisiä ollaan siitä, että komission sisällä tarvitaan aktiivista yrittäjänäkökulmaa edistävää otetta suhteessa siihen erittäin suureen määrään kysymyksiä, jotka pk-yrityksiin vaikuttavat. Yhtä yksimielisiä ollaan siitä, että PO XXIII:n ei tarvitse "tehdä" niin paljon. Komission paras panos on usein seurausta sen pk-yritysasian asiantuntevasta edistämisestä. Se, että monivuotiseen ohjelmaan luoda määrärahojen käyttöä edistävän on olemassa määrärahabudjetti, saattaa väistämättä ilmapiirin, mutta arviointimme implikaatio on, että PO XXIII :n todelliset saavutukset ovat usein peräisin asiantuntevasta työstä politiikan alueella. Tämä saattaa aikaa myöten hyödyttää Euroopan pk-yrityksiä enemmän kuin PO XXIII:n käytettävissä olevat suhteellisen pienet määrärahat. Suurimmat operatiiviset ja menestyksellisiä ja niitä tulisi jatkaa, ja jopa laajentaa, mikäli talousarvioviranomaiset sen sallivat. toimet ovat mielestämme kuitenkin olleet hyvin suunniteltuja tähän Yleinen johtopäätöksemme komission kolmannen monivuotisen ohjelman puitteissa mennessä tehtyjen toimien kustannustehokkuudesta kokonaisuudessaan on, että siinä määrin kuin se on tunnettu, on se laajasti ottaen hyväksyttävä. Useissa tapauksissa monivuotisen ohjelman ensimmäisten kahden vuoden varojen käytön kustannustehokkuutta ei kuitenkaan voida vielä määritellä. Joissakin tapauksissa on perusteltua kantaa huolta siitä, että joidenkin pilottitoimien tulokset eivät tule asianmukaisesti analysoiduiksi ja/tai että tuloksta ei tiedoteta tarpeeksi nopeasti. PO XXIILn on keskityttävä siihen, että kaudella 1997/1998 käytetyistä varoista saadaan loppuaikana. Saattaa olla suositeltavaa mahdollisimman paljon uudelleenkohdentaa osa PO:n inhimillisistä voimavaroista, jotta voidaan varmistaa tämän olevan mahdollista ja jotta voidaan lisätä tehokkuutta ja yleistä kustannustehokkuutta. irti monivuotisen ohjelman 37 ISSN 1024-4492 KOM(1999) 319 lopullinen ASIAKIRJAT FI 08 10 04 17 Luettelonumero : CB-CO-99-324-FI-C Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg ^