title: Megállapodás az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a légi közlekedésről

eurovoc_concepts:
Switzerland
agreement (EU)
air transport

formats: pdf print

text: 94 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/41. kötet 22002A0430(02) 2002. 4. 30. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 114/73 az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a légi közlekedésről MEGÁLLAPODÁS A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG a továbbiakban Svájc és AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG a továbbiakban a Közösség a továbbiakban a Szerződő Felek FELISMERVE a nemzetközi polgári repülés egységes jellegét és azzal az óhajjal, hogy a légi közlekedés szabályozása Európa-szerte harmonizált legyen; AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy megállapítsák az Európai Közösséget létrehozó szerződés (továbbiakban EK-Szerződés) és különösen az EK-Szerződés 81. és 82. cikke szerinti közösségi jogköröket, valamint az ezekből levezetett versenyszabályokat nem sértő, az Európai Közösség és Svájc területére vonatkozó polgári repülési szabályokat; MEGÁLLAPÍTVA, hogy helyénvaló e szabályokat a megállapodás aláírásának időpontjában a Közösségben hatályban lévő jogszabályok alapján megállapítani; AZZAL AZ ÓHAJJAL, hogy a bíróságok függetlenségének teljes tiszteletben tartása mellett elejét vegyék az eltérő értelmezéseknek, és e megállapodás rendelkezéseinek, valamint a közösségi jog e megállapodásban tartalmilag megismételt vonatkozó rendelkezéseinek a lehető legegységesebb értelmezésére jussanak, A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG: 1. FEJEZET Célok 1. cikk (1) E megállapodás a polgári repülés terén állapít meg szabályo- kat a Szerződő Felek között. E rendelkezések nem érintik az EK-Szerződés rendelkezéseit, és különösen a versenyszabályok és az e szabályok alkalmazására vonatkozó rendeletek rendelkezései szerinti, valamint az e megállapodás mellékletében felsorolt vala- mennyi vonatkozó közösségi jogszabály szerinti közösségi jog- köröket. 2. cikk E megállapodást és a melléklete rendelkezéseit annyiban kell alkalmazni, amennyiben a légi közlekedésre, illetve az e megállapodás mellékletében említett, a légi közlekedéshez közvetlenül kapcsolódó ügyekre vonatkoznak. 2. FEJEZET Általános rendelkezések 3. cikk A megállapodás alkalmazási körén belül, a megállapodás különös rendelkezéseinek sérelme nélkül, tilos minden állampolgárságon alapuló megkülönböztetés. 4. cikk (2) E megállapodás, valamint a mellékletben meghatározott ren- deletek és irányelvek rendelkezéseit az alábbiakban meghatározott feltételekkel kell alkalmazni. Amennyiben tartalmukat tekintve e rendelkezések azonosak az EK-Szerződés megfelelő szabályaival és a Szerződés alkalmazása során elfogadott jogi aktusokkal, e rendelkezéseket az Európai Közösségek Bírósága és Bizottsága e megállapodás aláírása előtt kibocsátott vonatkozó ítéleteivel és határozataival összhangban kell értelmezni. Az e megállapodás aláírását követően kibocsátott ítéletekről és határozatokról Sváj- cot tájékoztatják. E megállapodás megfelelő működésének bizto- sítása érdekében a vegyes bizottság e későbbi ítéletek és határo- zatok következményeit a Szerződő Felek bármelyikének kérésére megvizsgálja. E megállapodás alkalmazási körén belül, a Tanács 2407/92/EGK rendeletének sérelme nélkül, e megállapodás melléklete szerint egyetlen EK-tagállam, illetve Svájc állampolgárainak letelepedési szabadsága sem korlátozható ezen államok egyikében sem. Ugyanez vonatkozik a bármely EK-tagállam, illetve Svájc állampolgárai által ezen államok bármelyikének a felségterületén alapítandó képviseletekre, fióktelepekre és leányvállalatokra. A letelepedés szabadsága magában foglalja az önálló vállalkozók jogát a tevékenységük folytatására, vállalkozások létrehozására és működtetésére, különösen az 5. cikk (2) bekezdése szerinti társaságok esetében, ugyanolyan feltételekkel, mint amilyeneket a letelepedés országában a jogszabályok a saját állampolgárokra előírnak. 11/41. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 95 5. cikk (2) Az e cikk rendelkezéseivel ellentétes megállapodás vagy dön- tés semmis. (1) E megállapodás alkalmazási körén belül azokat a társaságo- kat, amelyeket valamelyik EK tagállam vagy Svájc törvényeinek megfelelően hoztak létre, és a létesítő okirat szerinti székhelyük, központi ügyvezetésük helye vagy gazdasági tevékenységük szék- helye a Közösség vagy Svájc felségterületén található, ugyanolyan bánásmódban kell részesíteni, mint azokat a természetes szemé- lyeket, akik valamely EK-tagállam vagy Svájc állampolgárai. (2) Társaságok a polgári vagy kereskedelmi jog szerint alapított társaságok, beleértve a szövetkezeteket és más, a magánjog vagy a közjog hatálya alá tartozó jogi személyeket, a non-profit szer- vezetek kivételével. 6. cikk (3) Az (1) bekezdés rendelkezéseit az alábbi esetekben nem kell alkalmazni: – vállalkozások közötti megállapodás vagy megállapodások cso- portja, – vállalkozások társulásai által hozott döntések vagy döntések csoportja, – összehangolt magatartások vagy ezek csoportja, amelyek hozzájárulnak a javak előállításának vagy eloszlatásának továbbfejlesztéséhez, illetve a műszaki vagy gazdasági fejlődéshez, miközben az ebből származó haszon méltányos részét átengedik a fogyasztónak, anélkül hogy A Szerződő Feleket illetően a 4. és 5. cikket nem kell alkalmazni olyan tevékenységekre, amelyekben az érintett szerződő fél akár alkalmi jelleggel hatósági jogkört gyakorol. a) az érintett vállalkozásokra e célok eléréséhez nem feltétlenül szükséges korlátozásokat kényszerítene; 7. cikk b) e vállalkozások számára a verseny kizárását az érintett termé- kek jelentős része tekintetében lehetővé tenné. A 4. és 5. cikk és az alkalmazásukkal összefüggésben hozott intézkedések nem érintik azon törvények, rendeletek és közigazgatási intézkedések alkalmazhatóságát, amelyek a külföldi állampolgárokra, a közérdekre, a közbiztonságra vagy a közegészségügyre hivatkozással különleges elbánást írnak elő. 8. cikk (1) E megállapodással összeegyeztethetetlen, tilos minden olyan vállalkozások közötti megállapodás, döntés és összehangolt magatartás, amely hatással lehet a Szerződő Felek közötti keres- kedelemre és célja, illetve eredménye az e megállapodás hatálya alá tartozó területen a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása, különösen: a) a vételi vagy eladási árak közvetett vagy közvetlen meghatá- rozása, vagy más egyéb kereskedelmi feltételek meghatáro- zása; b) a termelés, a piacok, a műszaki fejlődés vagy a befektetések korlátozása vagy ellenőrzése; c) a piacok vagy a beszerzési források felosztása; d) eltérő feltételek alkalmazása egyenértékű ügyletek esetén különböző üzletfelekkel szemben, ezáltal hátrányba hozva őket a versenyben; e) a szerződések megkötésének a partner részéről olyan kiegé- szítő feltételek elfogadásától való függővé tétele, amelyek természetüknél fogva vagy a kereskedelmi szokások szerint nem kapcsolódnak a nevezett szerződések tárgyához. 9. cikk E megállapodással összeegyeztethetetlen és tilos a megállapodás hatálya alá tartozó területen vagy annak jelentős részén gazdasági erőfölényben lévő egy vagy több vállalkozás részéről az e helyzettel az befolyásolhatja a Szerződő Felek közötti kereskedelmet. amennyiben visszaélés, bármilyen való Az erőfölénnyel való visszaélés különösen az alábbiakban nyilvá- nulhat meg: a) közvetve vagy közvetlenül tisztességtelen vételi vagy eladási ár, vagy más tisztességtelen kereskedelmi feltétel kikötése; b) a termelés, a piacok vagy a műszaki fejlődés korlátozása a fogyasztók kárára; c) eltérő feltételek alkalmazása egyenértékű ügyletek esetén különböző üzletfelekkel szemben, ezáltal hátrányba hozva őket a versenyben; d) a szerződések megkötésének a partner részéről olyan kiegé- szítő feltételek elfogadásától való függővé tétele, amelyek természetüknél fogva vagy a kereskedelmi szokások szerint nem kapcsolódnak a nevezett szerződések tárgyához. 10. cikk Minden olyan megállapodás, döntés vagy összehangolt gyakorlat, amelynek célja vagy következménye a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása, valamint az erőfölénnyel való olyan visszaélés, amely kizárólag a Svájcon belüli kereskedelemre van hatással, a svájci jog hatálya alá és a svájci hatóságok hatáskörébe tartozik. 96 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/41. kötet 11. cikk (3) E megállapodással összeegyeztethetőnek tekinthetők az aláb- biak: (1) E megállapodás melléklete szerint a Közösség intézményeinek a 8. és 9. cikk rendelkezéseit kell alkalmazniuk és a vállalkozások összefonódását ellenőrizniük a közösségi jognak megfelelően, figyelemmel a Közösség intézményei és a Svájc hatóságai közötti szoros együttműködés szükségességére. (2) Svájc hatóságainak a 8. és 9. cikk rendelkezései szerint kell elbírálniuk minden megállapodás, döntés vagy összehangolt gya- korlat megengedhetőségét, illetve a gazdasági erőfölénnyel való visszaélést, amely Svájc és harmadik országok kereskedelmi kapcsolatában merül fel. a) a gazdasági fejlődést előmozdító támogatás olyan térségekben, ahol az életszínvonal rendkívül alacsony, vagy ahol magas az alulfoglalkoztatottság; b) a fontos közös európai érdeket szolgáló projekt végrehajtását segítő támogatás, vagy valamelyik szerződő fél gazdaságában előállt súlyos zavar orvoslására szolgáló támogatás; c) egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági térségek fejlő- dését elősegítő támogatás, ha az ilyen támogatás nem változ- tatja meg a kereskedelmi feltételeket a közérdekkel ellentéte- sen. 12. cikk 14. cikk (1) A Szerződő Felek gondoskodnak arról, hogy a közbállalko- zások és azon vállalkozások, amelyeknek az EK tagállamai vagy Svájc különleges vagy kizárólagos jogokat biztosít, ne fogadjanak el, illetve ne tartsanak fenn az e megállapodásban foglalt szabá- lyokkal ellentétes intézkedéseket. (2) Az általános gazdasági érdeket szolgáló szolgáltatásokkal megbízott vállalkozásokra vagy a jövedelemtermelő monopóliu- mokra az e megállapodásban foglalt szabályok vonatkoznak, különös tekintettel a versenyszabályokra, amennyiben e szabá- lyok alkalmazása jogilag vagy gyakorlatilag nem gátolja az e vál- lalkozásokra bízott feladatok teljesítését. Ez nem érintheti olyan mértékben a kereskedelem fejlődését, hogy az ellentétes legyen a Szerződő Felek érdekeivel. 13. cikk (1) Ha e megállapodás másképp nem rendelkezik, bármely támo- gatás, amelyet Svájc vagy valamely EK-tagállam nyújt, illetve ame- lyet bármely formában állami forrásból folyósítanak, és torzítja a versenyt, illetve annak torzulásával fenyeget azáltal, hogy egyes vállalkozásokat vagy bizonyos termékek előállítását kedvezmé- nyezi, összeegyeztethetetlen e megállapodással, amennyiben befo- lyásolja a Szerződő Felek közötti kereskedelmet. A Bizottság és a svájci hatóságok folyamatosan áttekintik a 12. cikkben említett ügyeket és minden, az EK-tagállamokban, illetve Svájcban fennálló támogatási szabályozást. Mindkét Szerződő Fél biztosítja, hogy a másik Szerződő Fél értesítést kapjon a 12. és 13. cikk szerinti szabályok tiszteletben tartását biztosító valamennyi eljárás kezdeményezéséről, és adott esetben a végső döntés meghozatala előtt benyújthassa észrevételeit. A vegyes bizottság bármelyik Szerződő Fél kérésére megtárgyal bármely, az e megállapodás illetve működéséhez szükséges megfelelő intézkedést. céljához, 3. FEJEZET Forgalmi jogok 15. cikk (1) A Tanács 2408/92/EGK rendeletének rendelkezéseire figye- lemmel, e megállapodás melléklete szerint: – a közösségi és svájci légifuvarozók forgalmi jogot kapnak Svájc bármely pontja és a Közösség bármely pontja között; – két évvel e megállapodás hatálybalépését követően a svájci légifuvarozók forgalmi jogot kapnak a különböző EK tagálla- mok pontjai között. (2) E megállapodással összeegyeztethetők az alábbiak: a) az egyéni fogyasztóknak nyújtott szociális jellegű támogatás, ha azt az érintett termékek származása szerinti megkülönböz- tetés nélkül nyújtják; b) a természeti katasztrófák vagy rendkívüli események miatti károk enyhítését célzó támogatás. (2) Az (1) bekezdés alkalmazásában: – „közösségi légifuvarozó”: olyan légifuvarozó, amelynek gazda- sági tevékenysége székhelye, és bejegyzett irodája, ha ilyennel rendelkezik, a Közösség területén található, és az e megállapo- dás mellékletében szereplő 2407/92/EGK tanácsi rendelet sze- rinti működési engedély alapján végzi tevékenységét, 11/41. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 97 – „svájci légifuvarozó”: olyan légifuvarozó, amelynek gazdasági tevékenysége székhelye, és bejegyzett irodája, ha ilyennel ren- delkezik, Svájc területén található, és az e megállapodás mel- lékletében szereplő 2407/92/EGK tanácsi rendelet szerinti működési engedély alapján végzi tevékenységét. a vegyes bizottság bármelyik Szerződő Fél kérésére eldönti, hogy ezen intézkedések összhangban vannak-e e megállapodással. (3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti bármely végrehajtási intézke- dést a 19. cikkel összhangban kell meghozni. (3) A Szerződő Felek e megállapodás hatálybalépésétől számított öt éven belül tárgyalásokat folytatnak e cikk hatályának a lehet- séges kiterjesztéséről, hogy az vonatkozzon a Svájcon, valamint az EK tagállamokon belüli pontok közötti forgalom jogára. 19. cikk 16. cikk (1) Mindkét Szerződő Fél minden szükséges információt és segít- séget megad a másik Szerződő Félnek az utóbbi Szerződő Fél által saját illetékességében az esetleges jogsértések miatt végzett vizs- gálatok esetében. E fejezet rendelkezései a Svájc és az EK-tagállamok közötti kétoldalú megállapodások vonatkozó rendelkezései helyébe lépnek. Az e kétoldalú megállapodásokból származó forgalmi jogok, amelyekre nem terjed ki a 15. cikk, állampolgárság szerinti megkülönböztetés és a verseny torzítása nélkül továbbra is gyakorolhatók. (2) Minden esetben, amikor a Közösség intézményei az e megál- lapodás által rájuk ruházott hatáskörben járnak el a Svájc érdek- körébe tartozó, a svájci hatóságokat és vállalkozásokat érintő ügyekben, a svájci hatóságokat teljes körűen tájékoztatják, és lehe- tőséget biztosítanak arra is, hogy a végső döntés meghozatala előtt észrevételeket tehessenek. 20. cikk Minden kérdés eldöntése, amely a Közösség intézményei által az e megállapodásban biztosított illetékesség alapján hozott határozatok érvényességére vonatkozik, az Európai Közösségek Bírósága kizárólagos hatáskörébe tartozik. 4. FEJEZET A megállapodás végrehajtása 17. cikk intézkedést A Szerződő Felek megtesznek minden megfelelő, általános vagy származó különös kötelezettségeik teljesítése érdekében, és tartózkodnak minden intézkedéstől, amely e megállapodás céljainak az elérését veszélyezteti. e megállapodásból az 5. FEJEZET A vegyes bizottság 21. cikk 18. cikk (1) A (2) bekezdés és a 2. fejezet rendelkezéseinek sérelme nél- kül, mindkét Szerződő Fél felelős saját területén e megállapodás, és különösen a mellékletben felsorolt jogszabályok és irányelvek megfelelő végrehajtásáért. (2) Azon esetekben, amelyek befolyásolhatják a 3. fejezet szerint engedélyezendő légi közlekedési szolgáltatásokat, a Közösség intézményei az azon rendeletek és irányelvek értelmében rájuk ruházott jogkörökkel rendelkeznek, amelyek alkalmazását a mel- léklet kifejezetten megerősíti. Azon esetekben, amikor Svájc a 2408/92/EGK tanácsi rendelet 8. cikke (2) bekezdésének, vagy 9. cikkének a hatálya alá tartozó környezetvédelmi természetű intézkedéseket tesz, vagy ilyen intézkedések meghozatalát tervezi, (1) A Szerződő Felek képviselőiből létrejön a Közösség/Svájc Légi közlekedési Bizottság (a továbbiakban: vegyes bizottság), amely felelős e megállapodás kezeléséért és megfelelő végrehajtásának a biztosításáért. E célból a megállapodás által meghatározott esetek- ben ajánlásokat fogalmaz meg és határozatokat hoz. A vegyes bizottság határozatait a Szerződő Felek a saját szabályaik szerint hajtják végre. A vegyes bizottság közös megegyezés alapján jár el. (2) E megállapodás megfelelő végrehajtása céljából a Szerződő Felek információkat cserélnek egymással, és bármely szerződő fél kérésére konzultációt tartanak a vegyesbizottságban. (3) A vegyes bizottság határozattal fogadja el a működési szabály- zatát, amely egyéb rendelkezések mellett tartalmazza az ülések összehívására, az elnök kijelölésére és a feladatai meghatározására vonatkozó eljárásokat. 98 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/41. kötet (4) A vegyes bizottság szükség szerint, de évente legalább egy alkalommal ülésezik. Az ülés összehívását bármelyik Szerződő Fél kezdeményezheti. (5) A vegyes bizottság határozhat bármilyen munkabizottság felállításáról, amely a feladatai ellátásában segíti. 22. cikk (1) A vegyes bizottság határozata a Szerződő Felekre nézve köte- lező. (2) Amennyiben valamelyik Szerződő Fél úgy véli, hogy a másik Szerződő Fél nem megfelelően hajtotta végre a vegyes bizottság valamely határozatát, a Szerződő Fél kérheti a kérdés megvitatá- sát a vegyesbizottságban. Ha a vegyes bizottság a kérés bejelenté- sétől számított két hónapon belül nem képes az ügyet megoldani, a Szerződő Fél 6 hónapot meg nem haladó időtartamra a 31. cikk szerinti ideiglenes védőintézkedéseket hozhat. kell (3) A vegyes bizottság határozatait az Európai Közösségek Hivata- los Lapjában és a Svájci Államszövetség Jogszabályai Hivatalos Gyűjteményében határozatnak tartalmaznia kell az egyes Szerződő Felek részéről történő végre- hajtás időpontját, továbbá minden, a gazdasági szereplőket érintő információt. Amennyiben szükséges, a határozatokat be kell nyúj- tani a Szerződő Felek saját eljárási szabályai szerinti megerősítésre vagy jóváhagyásra. közzétenni. Minden (4) A Szerződő Felek a fenti formalitások elvégzéséről értesítik egymást. Amennyiben a határozatnak a vegyes bizottság általi elfogadását követő 12 hónap elteltével az említett értesítés nem érkezett meg, értelemszerűen az (5) bekezdés lép érvénybe. (5) A (2) bekezdés sérelme nélkül, amennyiben a vegyes bizott- ság egy ügyben az ügy tudomására jutásától számított 6 hónapon belül nem hoz határozatot, a Szerződő Felek 6 hónapot meg nem haladó időtartamra a 31. cikk szerinti ideiglenes védőintézke- déseket hozhatnak. 6. FEJEZET Új jogszabályok 23. cikk (1) A megállapodás nem érinti egyik Szerződő Fél jogát sem, hogy a hátrányos megkülönböztetést tiltó alapelv és e megállapo- dás rendelkezései figyelembe vételével az e megállapodás által sza- bályozott területre vonatkozó jogszabályait egyoldalúan módo- sítsa. (2) Ha bármelyik Szerződő Fél új jogszabályt dolgoz ki, informá- lis úton kikéri a másik Szerződő Fél szakértőinek a tanácsát. Az új jogszabály hivatalos elfogadását megelőzően a Szerződő Felek a lehető legalaposabban értesítik egymást és a konzultálnak egy- mással. Bármelyik Szerződő Fél kérésére előzetes véleménycserét folytathatnak a vegyesbizottságban. (3) Ha bármelyik Szerződő Fél egy jogszabály módosítását elfo- gadta, értesítenie kell a másik Szerződő Felet legkésőbb 8 nappal a jogszabály az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában, vagy a Svájci Föderális Törvények Hivatalos Kompendiumában történő kihir- detése előtt. Bármelyik Szerződő Fél kezdeményezésére a vegyes bizottság legkésőbb hat héttel a kezdeményezést követően kon- zultációt tart a módosítás e megállapodás megfelelő működésére gyakorolt hatásairól. (4) A vegyes bizottság: – határozatot fogad el a melléklet módosításáról vagy ha szük- séges, javaslatot tesz e megállapodás rendelkezéseinek módo- sítására oly módon, hogy azok a szükséges mértékben és adott esetben a viszonosság elvén alapulva magukban foglalják az érintett jogszabályokat, vagy – határozatot fogad el arról, hogy az érintett jogszabályokat e megállapodás megfelelő működésével összhangban állónak kell tekinteni, vagy – határozatot hoz bármely egyéb, e megállapodás megfelelő működését biztosító intézkedésről. 7. FEJEZET Harmadik országok és nemzetközi szervezetek 24. cikk (6) A 23. cikkben említett azon jogszabályok tekintetében, ame- lyeket e megállapodás aláírása és hatálybalépése között fogadtak el, és amelyekről a másik Szerződő Felet értesítették, az (5) bekez- désben meghatározott időpont az értesítés megérkezésének idő- pontja lesz. A vegyes bizottság legkorábban az e megállapodás hatálybalépésétől számított két hónap elteltével hozhat határoza- tot. A Szerződő Felek a 25. , 26. és 27. cikk szabályai szerint, kellő idő- ben a Szerződő Fél kérésére konzultálnak egymással a követke- zőkről: a) nemzetközi szervezetekben megvitatott légi közlekedési kér- dések; és 11/41. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 99 (b) a Szerződő Felek és harmadik országok között a légi közle- kedési kapcsolatok lehetséges fejlődésének különféle szem- pontjai, és az e téren kötött két- vagy többoldalú egyezmé- nyek lényeges elemeinek a működése. A konzultációt a kérést követő egy hónapon belül vagy sürgős esetekben a lehető leghamarabb meg kell tartani. 8. FEJEZET Záró rendelkezések 28. cikk 25. cikk A Szerződő Felek képviselői, szakértői és más meghatalmazottai a feladataik teljesítését követően sem adhatnak ki olyan, szakmai titoktartási kötelezettség hatálya tartozó információt, amelyhez e megállapodás keretében jutottak hozzá. alá (1) A 24. cikk a) pontja szerinti konzultáció fő céljai a követke- zők: 29. cikk a) annak közös meghatározása, hogy a kérdések felvetnek-e közös érdeket érintő problémát; és b) e problémák jellegétől függően: – annak közös megfontolása, hogy a Szerződő Felek lépései- ket összehangolják-e a nemzetközi szervezetekben, vagy – bármely egyéb megfelelő megközelítés közös megfonto- lása. (2) A Szerződő Felek a lehető leghamarabb minden olyan infor- mációt megosztanak egymással, amelyek az (1) bekezdésben leírt célokra tekintettel jelentőséggel bírnak. 26. cikk (1) A 24. cikk b) pontja szerinti konzultáció fő célja, hogy meg- vizsgálják a fontos kérdéseket, és megfontoljanak bármely meg- felelő megközelítést. (2) Az (1) bekezdésben említett konzultáció érdekében mindkét Szerződő Fél értesíti a másikat a légi közlekedés lehetséges fejlesz- téséről, és az e téren kötött két- vagy többoldalú megállapodások működéséről. Mindkét Szerződő Félnek jogában áll, hogy a megállapodás értelmezésére vagy alkalmazására vonatkozó vitát a vegyes bizottság elé terjessze. A bizottságnak törekednie kell a vita megoldására. A vegyes bizottság részére meg kell adni minden olyan információt, amely a helyzet mélyebb vizsgálatához az elfogadható megoldás elérése érdekében szükséges lehet. E célból a vegyes bizottság megvizsgál minden lehetőséget e megállapodás megfelelő működésének a fenntartása végett. E cikk rendelkezéseit nem kell alkalmazni a 20. cikk alapján az Európai Közösségek Bírósága kizárólagos hatáskörébe tartozó ügyek tekintetében. 30. cikk (1) Amennyiben a Szerződő Felek egyike felül kívánja vizsgálni e megállapodás rendelkezéseit, erről értesíti a vegyesbizottságot. A megállapodás módosítása a vonatkozó belső eljárások teljesítését követően lép hatályba. (2) A vegyes bizottság bármelyik Szerződő Fél javaslatára a 23. cikknek megfelelően módosíthatja a mellékletet. 31. cikk Amennyiben az egyik Szerződő Fél az e megállapodásból eredő bármely kötelezettségének a teljesítését megtagadja, a másik Szerződő Fél a 22. cikk sérelme nélkül és a megállapodásban előírt egyéb alkalmazható eljárás kimerítését követően ideiglenes védintézkedéseket hozhat e megállapodás egyensúlyának a megőrzése érdekében. 27. cikk 32. cikk (1) A 24. , 25. és 26. cikkben említett konzultációk a vegyes bizottság keretein belül történnek. A melléklet e megállapodás szerves részét képezi. (2) Ha az egyik Szerződő Fél és egy harmadik ország vagy nem- zetközi szervezet között létrejött megállapodás hátrányos a másik Szerződő Fél érdekére nézve, ez utóbbi e megállapodás egyensú- lyának megőrzése érdekében az e megállapodás mellékletében említett 2408/92/EGK tanácsi rendelet előírásai ellenére megfe- lelő ideiglenes védintézkedéseket hozhat a piachoz jutás terén. Védintézkedések azonban csak a kérdésről a vegyesbizottságon belül folytatott konzultációt követően hozhatók. 33. cikk A 16. cikk sérelme nélkül, e megállapodás egyrészről Svájc, másrészről az EK-tagállamok között érvényben lévő kétoldalú megállapodások vonatkozó rendelkezései helyébe lép az e megállapodásban és annak mellékletében szereplő bármely ügyben. 100 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/41. kötet 34. cikk – a légi közlekedésről szóló megállapodás, E megállapodást egyrészről azokon a területeken kell alkalmazni, ahol az Európai Közösséget létrehozó szerződést alkalmazzák, az abban megállapított feltételek szerint, és másrészről Svájc felségterületén. – a személyek szabad mozgásáról szóló megállapodás, – a közúti és vasúti áru- és személyszállításáról szóló megálla- podás, 35. cikk (1) E megállapodás megszűnése esetén a 36. cikk (4) bekezdésé- nek rendelkezései alapján, a 15. cikk rendelkezései szerint a meg- állapodás megszűntekor üzemeltetett légi közlekedési szolgálta- tások tovább folytatódhatnak annak a menetrendi szezonnak a végéig, amelyre a megszűnés dátuma esik. (2) Az e megállapodásnak a 36. cikk (4) bekezdése szerinti meg- szűnése az e megállapodás 4. és 5. cikke szerinti, a vállalkozások által szerzett jogokat és kötelezettségeket, valamint az e megálla- podás mellékletében szereplő 2407/92/EGK tanácsi rendelet sza- bályai szerinti jogokat és kötelezettségeket nem érinti. 36. cikk (1) A Szerződő Felek e megállapodást saját eljárási rendjük sze- rint erősítik meg vagy hagyják jóvá. E megállapodás az alábbi hét megállapodás mindegyikét megerősítő vagy jóváhagyó dokumen- tumok letétbe helyezéséről szóló végső értesítést követő második hónap utáni első napon lép hatályba: – a mezőgazdasági termékekről szóló megállapodás, – a közbeszerzések egyes kérdéseiről szóló megállapodás, – a megfelelőségértékelés kölcsönös elismeréséről szóló megál- lapodás, – a tudományos és műszaki együttműködésről szóló megálla- podás. (2) E megállapodás kezdetben hétéves időtartamra jön létre. A megállapodás határozatlan időre meghosszabbodik, kivéve, ha a Közösség vagy Svájc annak ellenkezőjéről értesíti a másik Szer- ződő Felet a kezdeti időtartam lejárta előtt. Ezen értesítés eseté- ben a (4) bekezdés alkalmazandó. (3) E megállapodást a Közösség vagy Svájc felmondhatja az e határozatról szóló értesítés megküldésével a másik szerződő fél számára. Ezen értesítés esetében a (4) bekezdést kell alkalmazni. (4) Az (1) bekezdésben említett hét megállapodás a (2) bekezdés- ben említett meg nem újítási értesítés, vagy a (3) bekezdésben említett felmondás kézhezvételét követő hat hónap elteltével hatá- lyát veszti. Hecho en Luxemburgo, el veintiuno de junio de mil novecientos noventa y nueve, en doble ejemplar en lenguas alemana, danesa, española, finesa, francesa, griega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa y sueca, siendo cada uno de estos textos igualmente auténtico. Udfærdiget i Luxembourg, den enogtyvende juni nitten hundrede og nioghalvfems,i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed. Geschehen zu Luxemburg am einundzwanzigsten Juni neunzehnhundertneunundneunzig in zwei Urschriften in dänischer, deutscher, englischer, italienischer, niederländischer, portugiesischer, spanischer und schwedischer Sprache, wobei jeder dieser Wortlaute gleichermaßen verbindlich ist. französischer, griechischer, finnischer, Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι μία Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα, σε δύο αντίγραφα στην αγγλική, γαλλική, γερμανική, δανική, ελληνική, ισπανική, ιταλική, ολλανδική, πορτογαλική, σουηδική και φινλανδική γλώσσα∙ καθένα από τα κείμενα είναι εξίσου αυθεντικό. Done at Luxembourg on the twenty-first day of June in the year one thousand and ninety-nine, in two copies in the Danish, Dutch, English, Finnish, French, German, Greek, Italian, Portuguese, Spanish and Swedish languages, each of those texts being equally authentic. Fait à Luxembourg, le vingt-et-un juin mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf, en deux exemplaires en langues allemande, anglaise, danoise, espagnole, finnoise, française, grecque, italienne, néerlandaise, portugaise et suédoise, chacun de ces textes faisant également foi. Fatto a Lussemburgo, addì ventuno giugno millenovecentonovantanove, in due copie, nelle lingue danese, finlandese, francese, greca, inglese, italiana, olandese, portoghese, spagnola, svedese e tedesca, ciascun testo facente ugualmente fede. Gedaan te Luxemburg, de eenentwintigste juni negentienhonderd negenennegentig, in tweevoud, in de Deense, de Duitse, de Engelse, de Finse, de Franse, de Griekse, de Italiaanse, de Nederlandse, de Portugese, de Spaanse en de Zweedse taal, zĳnde alle teksten gelĳkelĳk authentiek. 11/41. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 101 Feito em Luxemburgo, em vinte e um de Junho de mil novecentos e noventa e nove, em duplo exemplar nas línguas alemã, dinamarquesa, espanhola, finlandesa, francesa, grega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa e sueca, fazendo igualmente fé qualquer dos textos. Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäensimmäusenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksän- italian, kreikan, sataayhdeksänkymmentäyhdeksän kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen ja tanskan kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistuvsvoimainen. Utfärdat i Luxemburg den tjugoförsta juni nittonhundranittionio i två exemplar på det danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska språket, vilka samtliga texter är lika giltiga. Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Voor de Europese Gemeenschap Pela Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta På Europeiska gemenskapens vägnar Por la Confederación Suiza For Det Schweiziske Edsforbund Für der Schweizerischen Eidgenossenschaft Για την Ελβετική Συνομοσπονδία For the Swiss Confederation Pour la Confédération suisse Per la Confederazione svizzera Voor de Zwitserse Bondsstaat Pela Confederação Suíça Sveitsin valaliiton puolesta På Schweiziska Edsförbundets vägnar 102 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/41. kötet MELLÉKLET E megállapodás alkalmazásában: – – ahol az e mellékletben meghatározott jogi aktusok az Európai Közösség tagállamaira utalnak, vagy az ez utóbbiakhoz való kapcsolódás igényét fejezik ki, az utalásokat e megállapodás alkalmazásában úgy kell értelmezni, hogy azokat egyaránt alkalmazni kell Svájcra, vagy a Svájchoz való kapcsolódás igényére. E megállapodás 15. cikkének sérelme nélkül, az alábbiakban felsorolt közösségi irányelvekben és rendeletekben említett „közösségi légi fuvarozó” kifejezés azokat az engedéllyel rendelkező légi fuvarozókat foglalja magában, amelyeknek a 2407/92/EGK tanácsi rendelet alapján gazdasági tevékenységének székhelye és, ha van ilyen, bejegyzett székhelye Svájcban található. 1. Harmadik liberalizációs csomag és egyéb polgári repülési szabályok 2 4 0 7 / 9 2 A Tanács 1992. július 23-i rendelete a légifuvarozók engedélyezéséről (1–18. cikk) (A 13. cikk (3) bekezdésének alkalmazására figyelemmel az EK-Szerződés 169. cikkére való utalást az e megállapodás alkalmazható eljárásaira való utalásként kell értelmezni. ) 2 4 0 8 / 9 2 A Tanács 1992. július 23-i rendelete a közösségi légifuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról (1–10 és 12–15. cikk) (A mellékleteket módosítani kell, hogy tartalmazzák a svájci repülőtereket. ) 2 4 0 9 / 9 2 A Tanács 1992. július 23-i rendelete a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjairól (1–11. cikk) 2 9 5 / 9 1 A Tanács 1991. február 4-i rendelete a menetrendszerű légi közlekedésben visszautasított beszállás kártalanítási rendszere közös szabályainak a megállapításáról (1–9. cikk) 2 2 9 9 / 8 9 A Tanács 1989. július 24-i rendelete a számítógépes helyfoglalási rendszerek ügyviteli szabályzatáról (1–22. cikk) 11/41. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 103 3 0 8 9 / 9 3 A Tanács 1993. október 29-i rendelete a számítógépes helyfoglalási rendszerek ügyviteli szabályzatáról szóló 2299/89/EGK rendeletet módosításáról (1. CIKK) 8 0 / 5 1 A Tanács 1979. december 20-i, a 83/206/EGK irányelvvel módosított zajkibocsátásának korlátozásáról irányelve a szubszonikus légi járművek (1–9. cikk) 8 9 / 6 2 9 A Tanács 1989. december 4-i irányelve a polgári szubszonikus sugárhajtásúi repülőgépek zajkibocsátásának korlátozásáról (1–8. cikk) 9 2 / 1 4 A Tanács 1992. március 2-i irányelve a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény második kiadásának (1988) 16. melléklete 1. kötete 2. fejezete II. részének hatálya alá tartozó repülőgépek üzemeltetésének korlátozásáról (1–11. cikk) 9 1 / 6 7 0 A Tanács 1991. december 16-i irányelve a légi közlekedési szakszemélyzet szakszolgálati engedélyeinek a polgári repülés területén történő kölcsönös elismeréséről (1–8. cikk) 9 5 / 9 3 A Tanács 1993. január 18-i rendelete a Közösség repülőterein alkalmazandó résidő-kiosztás egységes szabályairól (1–12. cikk) 9 6 / 6 7 A Tanács 1996. október 15-i irányelve a közösségi repülőtereken a földi kiszolgálási piacára való bejutásról (1–9, 11–23, 25. cikk) 2 0 2 7 / 9 7 A Tanács 1997. október 9-i rendelete a légifuvarozók baleset esetén fennálló felelősségéről (1–8. cikk) 104 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/41. kötet 3 2 3 / 1 9 9 9 A Tanács 1999. február 8-i rendelete a számítógépes helyfoglalási rendszerek (CRS) ügyviteli szabályzatáról szóló 2299/89/EGK rendelet módosításáról (1. és 2. cikk) 2. Versenyszabályok A következő jogszabályokban a Szerződés 81. és 82. cikkére való utalást az e megállapodás 8. és 9. cikkére való utalásként kell értelmezni. 1 7 / 6 2 A Tanács 1962. február 6-i, a Szerződés 81. és 82. cikke végrehajtásáról szóló, az 59. rendelettel, a 118/63/EGK rendelettel és a 2822/71/EGK rendelettel módosított és kiegészített első rendelete, (1–9. cikk, 10. cikk (1)–(2) bekezdés, 11–14. cikk, 15. cikk (1) bekezdés, 15. cikk (2) bekezdés, 15. cikk (4)–(6) bekezdés, 16. cikk (1)–(2) bekezdés és 17–24. cikk) 1 4 1 / 6 2 A Tanács 1962. november 26-i, a szállításnak a 17. tanácsi rendelet alkalmazása alóli mentesítésről szóló, a 165/65/EGK rendelettel és a 1002/67/EGK rendelettel módosított rendelete (1–3. cikk) 3 3 8 5 / 9 4 A Bizottság 1994. december 21-i rendelete a Tanács 17. rendelete szerinti kérelmek és bejelentések formai, tartalmi és egyéb részleteiről (1–5. cikk) 9 9 / 6 3 A Bizottság 1963. július 25-i rendelete a 17. tanácsi rendelet 19. cikkének (1) és (2) bekezdésében előírt meghallgatásokról (1–11. cikk) 2 9 8 8 / 7 4 A Tanács 1974. november 26-i rendelete az eljárások időtartamának korlátozásáról, valamint az Európai Gazdasági Közösség szállításra és versenyre vonatkozó szabályai alapján kezdeményezett szankciók végrehajtásáról (1–7. cikk) 3 9 7 5 / 8 7 A Tanács 1987. december 14-i, a 1284/91/EGK és a 2410/92/EGK rendelettel módosított rendelete a légi közlekedési ágazat vállalkozásaira vonatkozó versenyszabályok alkalmazásával kapcsolatos eljárások megállapításáról (lásd alább) (1–7. cikk, 8. cikk (1) bekezdés, 9–11. cikk, 12. cikk (1) bekezdés, 12. cikk (2) bekezdés, 12. cikk (4) bekezdés, 12. cikk (5) bekezdés, 13. cikk (1) bekezdés, 14–19. cikk) 11/41. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 105 1 2 8 4 / 9 1 A Tanács 1991. május 14-i rendelete a légi közlekedési vállalkozásokra vonatkozó versenyszabályok alkalmazásával kapcsolatos eljárások megállapításáról szóló 3975/87/EGK tanácsi rendelet módosításáról (1. cikk) 2 4 1 0 / 9 2 A Tanács 1992. július 23-i rendelete a légi közlekedési vállalkozásokra vonatkozó versenyszabályok alkalmazásával kapcsolatos eljárások megállapításáról szóló 3975/87/EGK tanácsi rendelet módosításáról (1. cikk) 3 9 7 6 / 8 7 A Tanács 1987. december 14-i, a 2344/90/EGK és a 2411/92/EGK rendelettel módosított rendelete a Szerződés 85. cikke (3) bekezdésének a légi közlekedési ágazaton belüli megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról (lásd alább) (1–5 és 7. cikk) 2 3 4 4 / 9 0 A Tanács 1990. július 24-i rendelete a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a légi közlekedési ágazaton belüli megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló 3976/87/EGK rendelet módosításáról (1. cikk) 2 4 1 1 / 9 2 A Tanács 1992. július 23-i rendelete a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a légi közlekedési ágazaton belüli megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló 3976/87/EGK rendelet módosításáról (1. cikk) 3 6 5 2 / 9 3 (*) A Bizottság 1993. december 22-i rendelete a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a vállalkozások között a légijáratok számítógépes helyfoglalási rendszerére vonatkozóan létrejött megállapodások egyes kategóriáira történő alkalmazásáról (1–15. cikk) 1 6 1 7 / 9 3 (*) A Bizottság 1993. június 25-i rendelete a Szerződés 85. cikke (3) bekezdésének a menetrendek közös tervezésére és összehangolására, a közös üzemeltetésre, a menetrend szerinti légijáratok személyszállítási és árufuvarozási díjtételeiről szóló konzultációkra és a repülőtéri résidő-kiosztásra vonatkozó megállapodások, döntések és összehangolt magatartások egyes kategóriáira történő alkalmazásáról (1–7. cikkek) (*) Hatályát vesztette, de politikai iránymutatásként szolgál az új szabályozás elfogadásáig. 106 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/41. kötet 1 5 2 3 / 9 6 A Bizottság 1996. július 24-i rendelete a menetrendek közös tervezésére és összehangolására, közös üzemeltetésre, a menetrend szerinti légijáratok személyszállítási és árufuvarozási viteldíjairól szóló konzultációkra és a repülőtéri résidő-kiosztásra vonatkozó megállapodások és összehangolt magatartások egyes kategóriáira történő alkalmazásáról szóló szerződés 81. cikk (3) bekezdésének alkalmazásáról szóló 17/93/EGK rendelet módosításáról (1. és 2. cikk) 4 2 6 1 / 8 8 A Tanács 1988. december 16-i rendelete a légi közlekedésben működő vállalkozásokra vonatkozó versenyszabályok alkalmazásával kapcsolatos eljárás megállapításáról szóló 3975/87/EGK tanácsi rendeletben előírt panaszokról, kérelmekről és meghallgatásokról (1–14. cikk) 4 0 6 4 / 8 9 A Tanács 1989. december 21-i rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről [1–8. cikk, 9. cikk (1)–(8) bekezdés, 10–18. cikk, 19. cikk (1)–(2) bekezdés, 20–23. cikk] 1 3 1 0 / 9 7 A Tanács 1997. június 30-i rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 4064/89/EGK rendelet módosításáról (1. és 2. cikk) 3 3 8 4 / 9 4 A Bizottság 1994. december 21-i rendelete a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 4064/89/EGK tanácsi rendeletben előírt értesítésekről, időkorlátozásokról és meghallgatásokról (1–23. cikk) 8 0 / 7 2 3 A Bizottság 1980. június 25-i, az 1985. július 24-i 85/413/EGK irányelvvel módosított, a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló irányelve (1–9. cikk) 8 5 / 4 1 3 A Bizottság 1985. július 24-i irányelve a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról szóló 80/723/EGK irányelv módosításáról (1–3. cikk) 11/41. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 107 3. Műszaki harmonizáció 3 9 2 2 / 9 1 A Tanács 1991. december 16-i rendelete a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról [1–3. cikk, 4. cikk (2) bekezdés, 5–11. cikk, 13. cikk] 9 3 / 6 5 A Tanács 1993. kompatibilis műszaki leírások meghatározásáról és használatáról július 19-i irányelve a légiforgalm-irányítási berendezések és rendszerek beszerzéséhez szükséges (1–5. és 7–10. cikk) (A mellékletet úgy kell módosítani, hogy az tartalmazza az 5. cikkben szereplő Swisscontrol-t és bármely más svájci szervezetet. ) 9 7 / 1 5 A Bizottság 1997. március 25-i irányelve az Eurocontrol-szabványok elfogadásáról és a légiforgalom-irányítási berendezések és rendszerek beszerzéséhez szükséges kompatibilis műszaki leírások meghatározásáról és használatáról szóló 93/65/EGK tanácsi irányelv módosításáról (1–4. és 6. cikk) 4. Repülésbiztonság 9 4 / 5 6 A Tanács 1994. november 21-i irányelve a polgári légi közlekedési balesetek és repülésőesemények vizsgálatának alapvető elveiről (1–13. cikk) 5. Egyéb 9 0 / 3 1 4 A Tanács 1990. június 13-i irányelve a szervezett utazási formákról (1–10. cikk) 9 3 / 1 3 A Tanács 1993. április 5-i irányelve a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről (1–11. cikk) 108 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/41. kötet ZÁRÓOKMÁNY Az EURÓPAI KÖZÖSSÉG és a SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG meghatalmazottai, ezerkilencszázkilencvenkilenc június huszonegyedik napján Luxemburgban az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a légi közlekedésről szóló megállapodás aláírása érdekében tartott ülésen az alábbi, e záróokmányhoz csatolt együttes nyilatkozatokat fogadták el: – együttes nyilatkozat a harmadik országokkal történő megállapodásokról, – együttes nyilatkozat a további tárgyalásokról. Tudomásul vették továbbá az e záróokmányhoz csatolt következő nyilatkozatokat: – nyilatkozat a bizottságokban való svájci részvételről, – Svájc nyilatkozata az Európai Közösségek Bírósága alapokmányának lehetséges módosításáról. Hecho en Luxemburgo, el ventiuno de junio de mil novecientos noventa y nueve. Udfærdiget i Luxembourg den enogtyvende juni nitten hundrede og nioghalvfems. Geschehen zu Luxemburg am einundzwanzigsten Juni neunzehnhundertneunundneunzig. Έγινε στο Λουξεμβούργο, στις είκοσι μία Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα. Done at Luxembourg on the twenty-first day of June in the year one thousand nine hundred and ninety-nine. Fait à Luxembourg, le vingt-et-un juin mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf. Fatto a Lussemburgo, addì ventuno giugno millenovecentonovantanove. Gedaan te Luxemburg, de eenentwintigste juni negentienhonderd negenennegentig. Feito em Luxemburgo, em vinte e um de Junho de mil novecentos e noventa e nove. Tehty tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäyhdeksän. Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäensimmäisenä päivänä kesäkuuta vuonna Som skedde i Luxemburg den tjugoförsta juni nittonhundranittionio. 11/41. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 109 Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Voor de Europese Gemeenschap Pela Comunidade Europeia Euroopan yhteisön puolesta På Europeiska gemenskapens vägnar Por la Confederación Suiza For Det Schweiziske Edsforbund Für der Schweizerischen Eidgenossenschaft Για την Ελβετική Συνομοσπονδία For the Swiss Confederation Pour la Confédération suisse Per la Confederazione svizzera Voor de Zwitserse Bondsstaat Pela Confederação Suíça Sveitsin valaliiton puolesta På Schweiziska Edsförbundets vägnar 110 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/41. kötet EGYÜTTES NYILATKOZAT A harmadik országokkal kötött megállapodásokról A Szerződő Felek elismerik, hogy kívánatos a kölcsönös légi közlekedési kapcsolatok és az azonos elveken nyugvó, egyéb légi közlekedési egyezmények közötti összhang biztosításához szükséges lépések megtétele. 11/41. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 111 EGYÜTTES NYILATKOZAT a további tárgyalásokról Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség kinyilvánítják azon szándékukat, hogy tárgyalásokat kezdeményeznek olyan közös érdekű területeken, mint az 1972. évi szabadkereskedelmi megállapodás 2. jegyzőkönyvének frissítése és Svájc részvétele egyes közösségi oktatási, ifjúsági, média, statisztikai és környezeti programokban. E tárgyalásokat elő kell készíteni, amint a folyamatban lévő kétoldalú tárgyalások befejeződnek. 112 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/41. kötet NYILATKOZAT a bizottságokban való svájci részvételéről A Tanács egyetért azzal, hogy Svájc képviselői megfigyelőként részt vegyenek az alábbi bizottságok és szakértői munkacsoportok ülésein, amennyiben az ülések tárgya Svájcot érinti: – Kutatási programok bizottságai, beleértve a tudományos és műszaki kutatási bizottságot (CREST), – migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság, – – a felsőfokú oklevelek kölcsönös elismerésével foglalkozó koordináló csoport, a légi útvonalakkal és a légi közlekedési versenyszabályok alkalmazásával foglalkozó tanácsadó bizottságok. Svájc képviselői szavazáskor nem lehetnek jelen a bizottságok ülésein. Amennyiben más bizottságok e megállapodások hatálya alá tartozó olyan területekkel foglalkoznak, melyek tekintetében Svájc elfogadta vagy a közösségi vívmányokat vagy az azzal egyenértékű intézkedéseket, a Bizottság az EGT-megállapodás 100. cikkében meghatározott módon svájci szakértőkkel konzultál. 11/41. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 113 SVÁJC NYILATKOZATA az Európai Közösségek Bírósága alapokmányának lehetséges módosításáról Svájc kormánya kifejezi azon óhaját, miszerint ha az Európai Közösségek Bírósága Alapokmányának és eljárási szabályzatának módosítására sor kerül annak érdekében, hogy lehetővé tegyék az e megállapodáshoz hasonló megállapodásokat aláíró államok bíróságai előtt eljáró ügyvédeknek, hogy az Európai Közösségek Bírósága előtt is eljárjanak, e módosítás tartalmazza annak lehetőségét is, hogy a svájci bíróságok előtt eljáró svájci ügyvédek is eljárhassanak az Európai Közösségek Bírósága előtt, a bírósághoz e megállapodás alapján benyújtott kérdésekben


title: Padomes Regula (EK) Nr. 1334/1999 (1999. gada 21. jūnijs), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes magnija oksīda importu

eurovoc_concepts:
China
anti-dumping duty
import
magnesium
originating product
oxide

formats: html pdf print

text: 236 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/31. sēj. 31999R1334 25. 6. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 159/1 PADOMES REGULA (EK) Nr. 1334/1999 (1999. gada 21. jūnijs), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes magnija oksīda importu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā ir šādi apsvērumi. A. PROCEDŪRA 1. Spēkā esošie pasākumi (1) Galīgi antidempinga maksājumi attiecībā uz kaustisku kalcinētu magnija oksīdu (turpmāk tekstā “kaustisks kalci- nēts magnezīts”) ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā tika ieviesti 1993. gada jūnijā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1473/93 (2). Šie pasākumi ir mainīgs maksājums, t. n. , ka šis maksājums tiek piemērots tiem ievedumiem, kas nesasniedz minimālo importa cenu, kas noteikta regulā, ko pārskata. Šī minimālā importa cena tika noteikta pēc aprē- ķinātās normālās vērtības. 2. Prasība veikt atkārtotu izmeklēšanu (2) Pēc paziņojuma publicēšanas par gaidāmo termiņu spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem attiecībā uz kausti- ska kalcinēta magnija oksīda ievedumiem ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā (3), 1998. gada martā Komisijai tika iesniegta prasība vēlreiz izmeklēt šos pasākumus saskaņā (1) OV L 56, 6. 3. 1996. , 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 905/98 (OV L 128, 30. 4. 1998. , 18. lpp. ). (2) OV L 145, 17. 6. 1993. , 1. lpp. (3) OV C 383, 17. 12. 1997. , 9. lpp. (3) (4) (5) (6) ar 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 384/96 (turpmāk tekstā – “pamatregula”). Prasību iesniedza Eurometaux, darbojoties Kopienas ražo- tāju vārdā, kuru kopējā attiecīgā ražojuma produkcija veido kopējo Kopienas šā ražojuma produkciju. Prasībā bija norādīts uz to, ka sakarā ar pasākumu izbeig- šanu dempings varētu atsākties un līdz ar to kaitējums Kopienas ražošanas nozarei. Pēc apspriešanās ar Padomde- vēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādī- jumu, lai pamatotu atkārtotas izvērtēšanas sākšanu, Komi- sija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sāka izmeklēšanu, publicējot paziņojumu par izmeklēšanas sākšanu (4). 3. Izmeklēšana Komisija oficiāli informēja Kopienas ražotājus, kas iesnie- dza sūdzību, attiecīgos eksportētājus un ražotājus ekspor- tētājā valstī un importētājus, kā arī to pārstāvju apvienības, par kurām bija zināms, ka tās ir ieinteresētas, un eksportē- tājas valsts pārstāvjus. Komisija nosūtīja aptauju visām šīm personām, kā arī tām, kas pieteicās termiņā, kas bija noteikts paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu. Tika infor- mēti arī ražotāji Indijā, kas tika izvēlēta kā analoga valsts, un viņiem nosūtīja aptauju. Komisija arī deva iespēju tieši iesaistītajām pusēm izteikt viedokli rakstiski un pieprasīt noklausīšanos. Visi Kopienas ražotāji atbildēja uz aptaujas jautājumiem. Atbildes tika saņemtas arī no trim Ķīnas eksportētājiem (Liaoning Metals & Minerals Import & Export Corp. , Citic Tra- ding Co. Ltd un Liaoning Foreign Trade Corp. , še turpmāk “Ķī- nas eksportētāji”), viena saistītā importētāja un viena sais- tītā tirgotāja. Saskaņā ar Statistikas biroja datiem sadarbības sasniedz vairāk nekā 87 % no kopējiem līmenis (4) OV C 190, 18. 6. 1998. , 4. lpp. 11/31. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 237 ievedumiem, kas veikti Ķīnas Tautas Republikā. Trīs neat- karīgi importētāji, Frank & Schulte Benelux no Nīderlandes, Timab Industries SA no Francijas un GBC Ltd no Apvieno- tās Karalistes, arī atbildēja uz jautājumiem aptaujā un izteica savu viedokli rakstiski. Nekāda atbilde netika saņemta no attiecīgā ražojuma izmantotājiem, izņemot Timab Industries, kas pati importēja attiecīgo ražojumu. (7) Komisija meklēja un pārbaudīja visas ziņas, ko tā uzskatīja par vajadzīgām, lai noteiktu dempingā un kaitējuma turp- mākas piekopšanas vai atsākšanas iespējas un Kopienas intereses šajā sakarā. Pārbaudes veica šādu sabiedrību tel- pās: a) kopienas ražotāji: — Grecian Magnesite SA, Atēnas, Grieķija, — Magnesitas Navarras, Pamplona, Spānija, — Magnesitas de Rubián, Sarija (Lugo), Spānija, — Styromag GmbH, Sv. St. Katharein an der Laming, Austrija; b) ražotāji analogajā valstī: — Tamil Nadu Magnesite Ltd, Salema, Indija; c) neatkarīgi importētāji Kopienā: — Frank & Schulte Benelux, Capelle a/d Ijssel, Nīder- lande — Timab Industries SA, Saint–Malo, Francija (arī attie- cīgā ražojuma izmantotājs) — GBC Ltd. , Ewell (Surrey), Apvienotā Karaliste; 1 000 °C temperatūrā Magnija oksīda (MgO) saturs ir atšķi- rīgs; tādējādi kvalitāte var būt atšķirīga. Galvenie piemaisī- jumi ir silīcija oksīds, dzelzs oksīds, alumīnija oksīds, kal- cija oksīds un bora oksīds (SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO un B2O3). Kaustisku kalcinētu magnezītu izmanto galvenokārt lauksaimniecībā dzīvnieku barošanai vai kā mēslojumu, rūpnieciskām vajadzībām celtniecības nozarē (grīdas segumi un izolācijas plāksnes), kā arī celulozes, papīra un abrazīvu ražošanā. (10) Turklāt kaustisks kalcinēts magnezīts nav ķīmiski vienda- bīgs. Tomēr nebija iespējas skaidri noteikt kategorijas, kas ļautu dažādus tipus uzskatīt par dažādiem ražojumiem. Robežu dažādu atšķirīgas kvalitātes tipu starpā neskaidru padara līdzīgais izmantojums, jo vieniem un tiem pašiem mērķiem tiek izmantots atšķirīgas kvalitātes magnezīts no dažādiem avotiem. (11) Lai gan Kopienas tirgū pārdotā kaustiskā kalcinētā magne- zīta ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā MgO saturs bija atšķirīgs, principā tas nenozīmē to, ka ir kādas būtiskas atšķirības attiecībā uz šā ražojuma fizikālajām pamatīpašī- bām, savstarpējo aizvietojamību, vērtējumu vai tirdzniecī- bu. Tāpat kā iepriekšējā izmeklēšanā arī šajā izmeklēšanā būtu jāuzskata, ka visu kvalitāšu kaustiskā kalcinētā mag- nezīta tipi ir viens un tas pats ražojums. d) saistītie importētāji un tirgotāji: 2. Līdzīgi ražojumi — Citic Germany GmbH, Bad Homburg, Vācija — Lutz Mineralien GmbH, Schifferstadt, Vācija. (8) Izmeklēšana attiecībā uz dempingu aptvēra laikposmu no 1997. gada 1. jūlija līdz 1998. gada 30. jūnijam (turpmāk tekstā – “izmeklēšanas periods”). Kopienas ražošanas noza- res stāvokļa izvērtēšana aptvēra laika posmu no 1994. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (turpmāk tek- stā – “izvērtējuma periods”). B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI 1. Attiecīgais ražojums (12) Tika konstatēts, ka fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un izmantojums kaustiskajam kalcinētajam magnezītam, kas eksportēts uz Kopienu, un ražojumam, kas ražots un pār- dots analogās valsts vietējā tirgū, principā sakrīt. Turklāt nekādu atšķirību nav starp attiecīgo ražojumu un to ražo- jumu, ko izgatavoja un Kopienas tirgū pārdeva Kopienas ražošanas nozare, kas iesniedza sūdzību. Šajā sakarā izmeklēšanā ir apstiprinājies iepriekšējā izmeklēšanā izda- rītais secinājums, ka izmantotāji var izmantot gan impor- tēto produktu, gan Kopienas produktu, neveicot izmaiņas ražošanas procesā. (9) Ražojums, uz ko attiecas šī process, ir magnija oksīda veids, proti, dabīgs kaustisks kalcinēts magnezīts, ko iegūst no dabīgi sastopama magnija karbonāta jeb magnezīta. Kaustiska kalcinēta magnezīta ražošanai, magnezīts ir jāie- gūst, jādrupina, jāšķiro un tad jādedzina krāsnī 700 līdz (13) Daži neatkarīgi importētāji aizrādīja, ka kaustiskais kalci- nētais magnezīts no Ķīnas Tautas Republikas nav tāds pats kā Kopienas ražošanas nozares ražotais un pārdotais kau- stiskais kalcinētais magnezīts. Viņi apgalvoja, ka tos nevar 238 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/31. sēj. uzskatīt par līdzīgiem, jo izejviela (MGCO3) ir viegli pie- ejama Ķīnas Tautas Republikā, kur ir daudz atradņu, savu- kārt Kopienā tā ir jāiegūst no šaurām dzīslām. Turklāt Ķīnas magnezīta MgO saturs dabīgi ir augstāks. (14) Pat ja ieguves metodes, magnezīta saturs atradnēs un ražo- šanas process pasaules līmenī dažādiem ražotājiem var būt atšķirīgs, šīs atšķirības būtiski neietekmē gala produktu, un ar tām nevar pamatot dažu neatkarīgo importētāju apgal- vojumu, ka Ķīnas Tautas Republikā iegūtā kaustiskā kalci- nētā magnezīta produkcija ir unikāla izmantoto metožu un procesu ziņā, kā arī magnezīta ķīmisko un fizikālo īpašību ziņā. To apstiprina fakts, ka Kopienas ražotājiem un Ķīnas eksportētājiem ir vairāki kopīgi klienti. (15) Tādēļ uz Kopienu eksportētais ražojums, no vienas puses, un tas, ko ražojusi un Kopienas tirgū pārdevusi Kopienas ražošanas nozare, vai ražojums, kas izgatavots un pārdots analogās valsts vietējā tirgū, no otras puses, ir savstarpēji aizvietojami un uzskatāmi par vienu līdzīgu ražojumu pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. C. DEMPINGS 1. Iepriekšējas piezīmes augstākas nekā Ķīnas raktuvēs. Viens no importētājiem kā alternatīvu ieteica Slovākiju, kur, pēc viņa domām, dabas apstākļi ir salīdzināmi ar apstākļiem Ķīnas Tautas Repub- likā. Citi ieteica, ka normālās vērtības būtu jānosaka pēc vietējām pārdošanas cenām, ko Vācijas tirgū piemēro kaļ- ķakmenim un dolomītam, kuru iegūst un apstrādā līdzīgi kā kaustisko kalcinēto magnezītu Ķīnas Tautas Republikā, un kam ir līdzīgs pielietojums. (18) Ņemot vērā importētāju piezīmes par Turcijas kā analogās valsts izvēli, sadarboties aicināti tika ne tikai ražotāji Tur- cijā, bet arī citās valstīs, kur, kā zināms, kaustisko kalcinēto magnezītu ražo pietiekamos daudzumos. Jo īpaši, sadarbī- bas lūgumi tika adresēti trim zināmiem ražotājiem Turcijā, diviem Brazīlijā, vienam Slovākijā un diviem Indijā. No Brazīlijas atbilde netika saņemta, savukārt Slovākijas ražo- tājs apgalvoja, ka nevar sniegt prasīto informāciju attiecībā uz izmeklēšanas periodu. Vienīgi Turcijas kaustiskā kalci- nētā magnezīta ražotājs, kurš vēlējās sadarboties, paziņoja vietējos pārdevumus, kuru apjomu nevarēja uzskatīt par reprezentatīvu saistībā ar Ķīnas izvedumiem uz Kopienu, savukārt otrs Turcijas ražotājs ražoja tikai atšķirīgu MgO tipu, proti, dedzināto magnezītu. Visbeidzot, viens Indijas ražotājs piekrita sniegt aptaujā prasīto informāciju. (19) Attiecībā uz priekšlikumu izmantot kaļķakmens vai dolo- mīta vietējo pārdošanas cenu Vācijā, būtu jānorāda, ka kaļ- ķakmeni vai dolomītu nevar uzskatīt par ražojumiem, kas jo to ir līdzīgi kaustiskajam kalcinētajam magnezītam, ķīmiskās īpašības ir atšķirīgas. (16) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu izmeklēšanā pārbaudīja, vai ir pamatoti secināt, ka tad, ja pasākumi tiktu ieviesti, iespējams, dempings tiktu piekopts arī turpmāk vai tiktu atsākts. 2. Analoga valsts (17) Lai noteiktu normālo vērtību, ņēma vērā faktu, ka šajā izmeklēšanā normālā vērtība ievedumiem no Ķīnas Tautas Republikas bija jāpamato ar datiem no tirgus ekonomikas ārpuskopienas valsts. Šajā sakarā paziņojumā par šīs atkār- totās izmeklēšanas sākšanu Turcija tika noteikta kā tirgus ekonomikas ārpuskopienas valsts, kas ir piemērota normā- lās vērtības noteikšanai. Tomēr vairāki importētāji aizrādī- ja, ka Turcija ir nepiemērota, jo tur izejvielas ir grūtāk pie- ejamas nekā Ķīnas Tautas Republikā. Tādējādi sakarā ar to, ka apstākļi Turcijas raktuvēs nav tikpat labvēlīgi kā Ķīnas Tautas Republikā, ieguves un darbības izmaksas Turcijā ir (20) Tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā pārdevumi vietējā tirgū Indijas ražotājam, kas sadarbojās, bija vairāk nekā 5 % kopējo Kopienas ievedumu no Ķīnas Tautas Republikas. Izrādījās, ka Indijas kaustiskā kalcinētā magnezīta tirgus ir konkurētspējīgs, jo tur savā starpā konkurē vismaz pieci kaustiskā kalcinētā magnezīta ražotāji. Magnezīts, izejviela kaustiskā kalcinētā magnezīta ražošanai, ir viegli pieejama lielos daudzumos vaļējās raktuvēs tuvu ražotnēm. Indijas ražotāja izmantotais ieguves un ražošanas process ir ļoti līdzīgs tam, ko izmanto Ķīnas ražotāji. (21) Ķīnas eksportētāji aizrādīja, ka Turciju, lai gan tā nav pil- nībā atbilstoša, būtu bijis jāpatur kā analogo valsti, jo Indijā noteiktajai normālajai vērtībai nebūtu nekādas saistības ar to, kas noteikta Turcijā iepriekšējā izmeklēšanā. Tomēr, kā minēts iepriekš, pārdevumi Turcijā ir pārāk niecīgi, lai būtu reprezentatīvi, un tādēļ nebija alternatīvas citas analogās valsts izvēlei. 11/31. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 239 (22) Ķīnas eksportētāji izvirzīja argumentu, ka Indijas ražotājs, kas sadarbojās, pilnīgi pieder valstij, un līdz ar to kaustiskā kalcinētā magnezīta cenas Indijā kontrolē valsts. Tā patie- šām ir taisnība, ka attiecīgais uzņēmums pieder valstij. Tomēr tas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, un tā pār- devumiem vietējā tirgū ir jākonkurē ar vairākiem uzņēmu- miem, kuri nepieder Indijas valdībai. Netika konstatēts, ka tas, ka uzņēmums pieder valstij, radītu kādus izmaksu vai cenu izkropļojumus. attiecīgos ražojumus atkal pārdeva saistītam tirgotājam, eksporta cena tika noteikta, atņemot no cenas, ko maksā- jis pirmais neatkarīgais pircējs, visas izmaksas, ko impor- tētājs un saistītais tirgotājs veicis laikā no ievešanas brīža līdz tālākpārdošanai, kā arī saprātīgu peļņas starpību, lai noteiktu ticamu eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Peļņas starpība tika aprēķināta pēc vidējās peļņas, ko guva neatkarīgie importētāji, kuri sadar- bojās, t. i. , 9 % no saistītā tirgotāja pārdevumu apgrozījuma. (23) Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Indija ir piemērota analogā valsts, lai noteiktu normālo vērtību. 5. Salīdzinājums 3. Normālā vērtība (24) Vienīgajam kaustiskā kalcinētā magnezīta tipam, ko ražo un pārdod Indijā, normālā vērtība tika noteikta, pamatojo- ties uz cenām, ko maksājuši vai maksā neatkarīgi klienti vietējā tirgū par līdzīga ražojuma pārdevumiem, kas, kā konstatēts, veikti pietiekamos daudzumos un kā parastas tirdzniecības darbības. Citiem tipiem, ko neražo uzņē- mums, kurš sadarbojās, normālā vērtība ir noteikta, piemē- rojot korekcijas koeficientu normālajai vērtībai, kura noteikta, pamatojoties uz tipu, ko ražo uzņēmums, kurš sadarbojās. Tā kā augstāks MgO saturs nozīmē augstākas kvalitātes tipu un līdz to arī augstāku cenu, tika atzīts, ka būtu saprātīgi korekcijas summu izteikt tieši proporcionāli MgO saturam dažādiem tipiem, ko eksportē no Ķīnas Tau- tas Republikas. 4. Eksporta cena (25) Kaustiskā kalcinētā magnezīta izvedumi uz Kopienu, ko veica Ķīnas eksportētāji, kas sadarbojās, aptver apmēram 87 % attiecīgā ražojuma kopējo ievedumu no Ķīnas Tautas Republikas; šis rādītājs ir novērtējums, kas aprēķināts pēc atbildēm uz aptaujas jautājumiem un Statistikas biroja datiem attiecībā uz KN kodu 2519 90 90 (TARIC kods: 10/80), ar kuru reģistrē attiecīgā ražojuma ievedumus. (26) Diviem eksportētājiem, kas sadarbojās, kuru pārdevumi Kopienā tika veikti tikai neatkarīgiem importētājiem, eks- porta cenu noteica, pamatojoties uz cenu, ko faktiski mak- sājuši vai maksā par pārdoto eksporta ražojumu neatkarī- gie importētāji. (27) Attiecībā uz eksportētāju, kura pārdevumi Kopienā tika veikti vienīgi tā saistītajam importētājam, kurš savukārt (28) Vidējā svērtā normālā vērtība katram tipam tika salīdzināta ar vidējo svērto eksporta cenu atbilstošā tipa kaustiskajam kalcinētajam magnezītam tirdzniecības posmā ražotāj- valsts FOB osta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu. (29) Lai nodrošinātu pienācīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un eksporta cenu, ņēma vērā atšķirības faktoros, uz ko tika norādīts, ka tie ietekmē cenu salīdzināmību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Šajā sakarā korekci- jas tika izdarītas attiecībā uz sauszemes un jūras pārvadā- jumiem, apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanu un iekraušanu, papildu izmaksām un kredīta izmaksām. Tur- klāt, tā kā ražotājiem Ķīnas Tautas Republikā ir vieglāka pieeja izejvielai, Komisija uzskatīja, ka ir vajadzīga papildu pielaide, kas paredzēta tam, lai ņemtu vērā zemo magne- zīta rūdas ieguves izmaksu līmeni, ko izskaidro augstāks rūdas izguves rādītājs Ķīnas Tautas Republikā, salīdzinot ar rādītāju Indijā. Tādējādi pēc tam, kad tika konstatēts, ka rūdas izguves rādītājs Indijā ir līdzīgs tam, kas noteikts Tur- cijā, kas tika izmantota kā atsauces valsts iepriekšējā izmek- lēšanā, sakarā ar to, ka ieinteresētās personas nebija snie- gušas citus aizrādījumus, tika nolemts piemērot to pašu normālās vērtības pielāgojumu, kuru pieprasīja Ķīnas ražo- tāji iepriekšējā izmeklēšanā, t. i. , Indijā konstatēto ieguves izmaksu samazinājumu par 20 %. (30) Ķīnas eksportētāju prasība izdarīt pielāgojumu, kas pare- dzēts tam, lai ņemtu vērā atšķirības tirdzniecības līmenī, tika atzīta par pamatotu, tomēr precīzs aprēķins netika veikts, jo pārskatīšana tiek veikta, ņemot vērā attiecīgo pasākumu izbeigšanas termiņu, un dempinga starpība joprojām būtu ievērojama arī tad, ja tiktu veikts šāds pie- lāgojums. 240 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/31. sēj. 6. Dempinga starpība kalcinētā magnezīta produkciju. Tādējādi tie veido Kopie- nas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. (31) Salīdzinot normālo vērtību un cenu eksportam uz Kopie- nu, tika konstatēts, ka dempings pastāv, un dempinga star- pība ir vienāda ar šo divu summu starpību. Konstatētā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF Kopienas robežpiegādes cenas, ir būtiska. F. KOPIENAS KAUSTISKĀ KALCINĒTĀ MAGNEZĪTA TIRGUS STĀVOKĻA ANALĪZE D. IESPĒJAMĪBA, KA DEMPINGU VARĒTU ATSĀKT VAI TURPINĀT (32) Papildus izmeklēšanai attiecībā uz dempinga pastāvēšanu izmeklēšanas periodā tika izvērtēta iespējamība, ka dem- pingu varētu turpināt gadījumā, ja atceltu spēkā esošos pasākumus. Pamatojoties uz eksportētāju sniegto informā- ciju, tika atzīts, ka Ķīnas kaustiskā kalcinētā magnezīta izvedumi, iespējams, arī turpmāk tiks veikti, izmantojot tādas pašas vai pat zemākas cenas, salīdzinot ar tām, kas noteiktas izmeklēšanas periodam. To pamato fakts, ka saskaņā ar ASV oficiālās statistikas datiem FOB cenas Ķīnas eksportam uz šo valsti, kas ir viens no galvenajiem Ķīnas Tautas Republikas kaustiskā kalcinētā magnezīta patērētā- jiem, izmeklēšanas periodā vidēji bija ievērojami zemāka par tām, ko izmantoja Ķīnas izvedumiem uz Kopienu. (33) Ņemot vērā to, ka Ķīnas izcelsmes kaustiskā kalcinētā mag- nezīta izvedumi izmeklēšanas periodā veikti, izmantojot dempinga cenas, un ka saskaņā ar eksportētāju sniegto informāciju gaidāms, ka cenas Ķīnas eksportam uz Kopienu nedaudz pazemināsies, un ņemot vērā cenu poli- tiku, ko Ķīna piemēro trešām valstīm, kur nav spēkā anti- dempinga pasākumi, tiek secināts, ka dempings, iespējams, turpināsies, ja atceltu spēkā esošos pasākumus. (34) Turklāt gadījumā, ja atceltu turpmāk minēto eksporta licenču sistēmu, Ķīnas eksporta cenas, iespējams, kristos līdz apmēram EUR 75, un dempings līdz ar to pieaugtu. E. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA (36) Vispirms jānorāda, ka vairums konkrēto datu attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari izvērtējuma periodā tika aprē- ķināti, pamatojoties uz rādītājiem, kas raksturo trīs Kopie- nas ražotājus – Grecian Magnesite, Magnesitas Navarras un Magnesitas de Rubiin. Ceturto Kopienas ražotāju, Styromag, izveidoja kā neatkarīgu uzņēmumu tikai 1996. gadā pēc tam, kad 1994. gadā bankrotēja uzņēmuma Magindag, kurš arī bija kaustiskā kalcinētā magnezīta ražotājs. Tā kā informācija par Styromag bija pieejama tikai no 1996. gada, un lai sniegtu viendabīgu priekšstatu par Kopienas ražoša- nas nozares ekonomisko stāvokli, Komisija uzskatīja, ka nebūtu pareizi vērā ņemt informāciju par Styromag, lai ana- lizētu Kopienas ražošanas nozares stāvokli. Informācija par Styromag tika ņemta vērā, lai noteiktu Kopienas kopējo patēriņu, kā arī lai noteiktu cenu samazinājumu izmeklē- šanas periodā. Var arī apgalvot Būtu jānorāda arī, ka, Kopienas ražošanas nozares stāvokļa analīze būtu tāda pati arī tad, ja tiktu ekstrapolēti dati par Styromag attiecībā uz 1994. un 1995. gadu. 1. Patēriņš Kopienas tirgū (37) Kopējo kaustiskā kalcinētā magnezīta patēriņu izmeklēša- nas periodā aprēķināja, pamatojoties uz: — Kopienas ražošanas nozares pārdevumiem Kopienas tirgū, — Ķīnas Tautas Republikas kaustiskā kalcinētā magnezīta imports Kopienā, un — kaustiskā kalcinētā magnezīta imports Kopienā no citām ārpuskopienas valstīm. (35) Saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu termins “Ko- pienas ražošanas nozare” aptver visus Kopienas līdzīgo produktu ražotājus vai tikai tos, kuru kopējā ražojumu izlaide veido būtisku daļu, kā noteikts pamatregulas 5. panta 4. punktā, kopējā šo ražojumu produkcijā Kopienā. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka Kopienas ražotāji, kas iesniedza sūdzību, aptver visu Kopienas kaustiskā (38) Pamatojoties uz šo, patēriņš pieauga no 328 000 t 1994. gadā līdz 356 000 t izmeklēšanas periodā; šis rādī- tājs ir tuvs iepriekšējā izmeklēšanas periodā konstatētajam (368 000 t). Laiku no 1994. līdz 1996. gadam raksturoja nepārtraukts patēriņa pieaugums līdz pat 422 000 t 1996. gadā. Patēriņu Kopienā veicināja tas, ka laika apstākļu ietekmē pieauga pieprasījums pēc zemākās 11/31. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 241 kvalitātes kaustiskā kalcinētā magnezīta, ko izmanto gal- venokārt lauksaimniecībā, kā arī vairāku jaunu rūpniecisko tirgu iespējamā attīstība. Pēc maksimuma sasniegšanas pie- prasījums kritās par 18 % 1997. gadā, bet izmeklēšanas periodā nedaudz pieauga. no 1994. līdz 1995. gadam un pēc tam nepārtraukti sama- zinājās. Attiecīgo ievedumu vidējās pārdošanas cenas izvēr- tējuma periodā tādējādi pieauga par apmēram 14 %. (39) Visbeidzot, būtu jānorāda, ka Kopienā patēriņš kaustiska- jam kalcinētajam magnezītam, kas izmantots abiem lieto- jumiem, ir sadalīts relatīvi vienmērīgi, t. i. , apmēram 50 % patēriņa ir izmantojums lauksaimniecībā, savukārt otra puse attiecināma uz rūpnieciskiem lietojumiem. 2. Ievedumi no attiecīgās valsts a) Ievedumu apjoms un ievedumu tirgus daļa un attiecīgo ievedumu tirgus daļa izvērtējuma periodā (44) Tika izvirzīts apgalvojums, ka Ķīnas eksporta licenču sis- tēma, kuru, iespējams, ieviesa pēc antidempinga maksā- jumu ieviešanas, būtu pakāpeniski ierobežojusi Ķīnas kau- stiskā kalcinētā magnezīta piegādi Kopienai, tādējādi paaugstinot Ķīnas pārdošanas cenas Kopienā. Tomēr, kā minēts iepriekš, Ķīnas ievedumu apjoms pieauga par 28 % lai gan Ķīnas importa cenas izvērtējuma periodā un, Kopienā pieauga pēc pasākumu ieviešanas laikā no 1993. gada līdz 1995. gadam, kopš tā laika tās nepārtraukti samazinājās. (40) Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kaustiskā kalcinētā magnezīta ievedumu apjoms palielinājās no 86 089 t 1994 gadā līdz 110 592 t izmeklēšanas periodā, kas ir apmēram 28 % pieaugums izmeklēšanas periodā. Izmek- lēšanas periodā ievestais apjoms ir tuvs tam, kas reģistrēts sākotnējās izmeklēšanas periodā (120 000 t). (45) (41) No Ķīnas Tautas Republikas ievestā kaustiskā kalcinētā magnezīta daļa kopējā Kopienas ievedumu apjomā bija robežās no 77 % līdz 82 % izvērtējuma periodā. Tā sasnie- dza maksimālo līmeni 1996. gadā, kad pieprasījums bija visaugstākais. Tomēr jāatzīmē, ka iepriekšējās izmeklēša- nas laikā ievedumi no Ķīnas Tautas Republikas sasniedza tikai 54 %. (42) Kopienas tirgus daļa ievedumiem no Ķīnas Tautas Repub- likas pieauga no 26,3 % līdz 31 % laikā no 1994. gada līdz izmeklēšanas periodam. Tas liecina par vispārēju pieau- gumu par 4,7 procentu punktiem izvērtējuma periodā. 1996. gadā, kad pieprasījums bija ļoti augsts, Ķīnas tirgus daļa sasniedza 36,4 %. Iepriekšējās izmeklēšanas perioda laikā tirgus daļa ievedumiem no Ķīnas Tautas Republikas bija 32 %. b) Pārmaiņas attiecīgo ievedumu cenās un eksportētāju cenu politika i) Pārmaiņas attiecīgo ievedumu cenās ii) Eksportētāju cenu politika Lai noteiktu eksportētāju cenu politiku saistībā ar Kopie- nas ražotāju cenu politiku, tika salīdzinātas eksportētāju cenas un Kopienas ražošanas nozares cenas izmeklēšanas periodā. Šajā nolūkā izmantoti tika Kopienas ražošanas nozares pārdevumi un pārdevumi, kurus Ķīnas eksportē- tāji, kas sadarbojās, bija veikuši neatkarīgiem importētā- jiem Kopienā, kā arī atkārtoti pārdevumi, kurus saistītie importētāji tajā pašā tirdzniecības posmā bija veikuši neat- karīgiem klientiem. Šīs analīzes nolūkā ražojumu iedalīja divās kategorijās atbilstīgi tā izmantojumam lauksaimnie- cībā un rūpniecības vajadzībām. Pamatojoties uz šo, pār- došanas cenas Kopienas ražošanas nozares ražotajam un pārdotajam kaustiskajam kalcinētajam magnezītam salīdzi- nāja ar cenām Ķīnas kaustiskajam kalcinētajam magnezī- tam, ko izmanto tam pašam mērķim. (46) Jānorāda, ka Ķīnas eksportētāji, kas sadarbojās, ievērojamu daļu no to izvedumiem uz Kopienu pārdeva, izmantojot klientus, kas reģistrēti ārpus Kopienas, par FOB vērtību pie Ķīnas robežas. Tādēļ bija jāizdara korekcijas, lai cenas pie- lāgotu atbilstīgi CIF cenai uz Kopienas robežas, pamatojo- ties uz informāciju, ko sniedza importētāji un eksportētāji, kas sadarbojās. (43) Saskaņā ar Statistikas biroja datiem Ķīnas vidējās CIF pār- devumu cenas Kopienā ievērojami pieauga laikposmā (47) Attiecīgo ievedumu vidējās svērtās CIF cenas salīdzināja ar Kopienas ražotāju cenām, veicot attiecīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības piegādes noteikumos, tirgiem, kur abas puses bija īstenojušas pārdevumus, jo pietiekamu salī- dzinājumu varēja izdarīt tikai šādos tirgos. Izmeklēšanā 242 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/31. sēj. konstatēja, ka visumā vidējās pārdošanas cenas, ko Ķīnas eksportētāji izmantoja attiecībā uz abām kategorijām, bija zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Jo īpaši, tika konstatēts, ka vidējā starpība starp Ķīnas eksporta cenām un Kopienas ražošanas nozares cenām lielāka ir kaustiskajam kalcinētajam magnezītam, ko izmanto rūp- niecībā, nekā tam, ko izmanto lauksaimniecībā. (48) Visbeidzot, izvērtējot atbildes uz jautājumiem aptaujā, ko bija snieguši importētāji, kas sadarbojās, tika konstatēts, ka attiecībā uz lielu lauksaimniecībā izmantojamā kaustiskā kalcinētā magnezīta pārdevumu daļu CIF cenas, ko izman- toja eksportētāji, precīzi atbilst minimālajai cenai – 112 ECU par tonnu, tādējādi mudinot domāt, ka šīs cenas noteiktas pašreiz spēkā esošo antidempinga pasākumu ietekmē. (49) Lai gan eksportētāju cenas neatspoguļo to, ka Ķīnas kau- stiskā kalcinētā magnezīta tīrība ir augstāka nekā Kopienas ražošanas nozares ražotajam kaustiskajam kalcinētajam magnezītam, Komisija neuzskatīja par vajadzīgu piemērot korekcijas koeficientu. Šādu korekciju bija pieprasījusi Kopienas ražošanas nozare. d) Pārdevumu apjoms (53) Kopienas ražotāju kopējais pārdevumu apjoms pieauga no apmēram 209 000 t 1994. gadā līdz gandrīz 211 000 t izmeklēšanas periodā. Tas ievērojami pieauga laikā no 1994. līdz 1995. gadam, taču kopš tā laika tas nepārtraukti kritās. e) Tirgus daļa (54) Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa Kopienas tirgū samazinājās no 63 % 1994. gadā līdz 58 % izmeklēšanas periodā. Tas ir piecu procentu punktu kritums izvērtējuma periodā. 1996. gadā, kad bija īpaši augsts pieprasījums, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa noslīdēja līdz 50 %. Lai gan nākamajā gadā Kopienas ražošanas nozare atguva zaudētos procentu punktus, kopš 1997. gada tās tirgus daļa piedzīvoja lejupslīdi. 3. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis f) Cenu attīstība a) Ražošana (55) (50) Salīdzinot stāvokli izvērtējuma perioda sākumā un beigās, kopējais kaustiskā kalcinētā magnezīta ražošanas apjoms ir bijis relatīvi stabils laikā no 1994. gada līdz izmeklēšanas periodam. 6 % no apmēram207 000 t līdz apmēram 219 000 t. pieauga Faktiski par tas b) Ražošanas jauda Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Kopienas ražotāju vidējā kaustiskā kalcinētā magnezīta cena pieauga par 7 % laikā no 1994. gada līdz izmeklēšanas periodam. Kopienas ražo- šanas nozares pārdošanas cenas sasniedza augstāko punktu 1996. gadā, kad pieprasījums bija ļoti augsto augsts. Tajā pašā laikā lauksaimniecībā izmantojamā kaustiskā kalci- nētā magnezīta cenas pieauga par 13 % izvērtējuma peri- odā, pārdošanas cenas kaustiskajam kalcinētajam magne- zītam, ko izmanto rūpniecībā, palielinājās par 6 %. Tomēr, lai gan lauksaimniecībā izmantojamā kaustiskā kalcinētā magnezīta cenas bija relatīvi stabilas pēc maksimuma 1996. gadā, rūpniecībā izmantojamā kaustiskā kalcinētā magnezīta cenas kritās par 5 %. (51) Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda pieauga no 265 000 t 1994. gadā līdz 280 000 t izmeklēšanas peri- odā. Tas ir apmēram 6 % pieaugums izvērtējuma periodā. g) Rentabilitāte c) Ražošanas jaudas izmantojums (52) Kopienas jaudas ražošanas izmantojums nozares 1994. gadā un izmeklēšanas periodā bija apmēram vienā un tajā pašā līmenī (78 %). Tomēr 1995. un 1996. gadā tas attiecīgi sasniedza 89 % un 88 %; to var skaidrot ar plānoto pārdevumu pieaugumu šajā periodā, kas jo īpaši 1996. gadā neīstenojās. Kopš tā laika Kopienas ražošanas nozares jaudas izmantojums nepārtraukti samazinājās. (56) Rentabilitātes analīzes nolūkā vērā tika ņemti pārdevumi dažiem blakusproduktiem, ko Kopienas ražošanas nozare bija ieguvusi kaustiskā kalcinētā magnezīta ražošanā; rezul- tāts bija īpaši ar kaustiskā kalcinētā magnezīta ražošanu saistīto izmaksu samazinājums un atbilstošās peļņas palie- linājums. Tomēr Kopienas ražošanas nozare aizrādīja, ka šie pārdevumi bija tikai īslaicīgi, un var tūlīt izbeigties. Komisija uzskatīja, ka sakarā ar blakusproduktu pārde- vumu nozīmi ilgākā laika posmā, gan vērtības, gan apjoma ziņā, tie ir jāņem vērā rentabilitātes analīzes nolūkiem; rezultāts bija augstāka peļņa no kaustiskā kalcinētā mag- nezīta pārdevumiem. 11/31. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 243 (57) Pamatojoties uz šo, Kopienas ražošanas nozares rentabili- tāte, kas izteikta procentos no tīrajiem pārdevumiem, izvērtējuma periodā pieauga no vidēji svērtā zaudējuma 4,0 % apmērā 1994. gadā līdz 5,2 % peļņai izmeklēšanas periodā. Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte kopumā ir uzlabojusies par 9,2 procentu punktiem izvērtējuma periodā. Tomēr Kopienas ražošanas nozarē lēš, ka tās dar- bības uzturēšanai ir vajadzīga 10 % gada peļņas norma. h) Nodarbinātība (58) Nodarbinātība Kopienas ražošanas nozarē samazinājās par 6,7 % izvērtējuma periodā. i) Krājumi (59) Kopienas ražotāju gada beigu krājumi pieauga no 24 788 t 1994. gadā līdz34 240 t izmeklēšanas periodā, kas ir apmēram 38 % pieaugums izvērtējuma periodā. Gada beigu krājumi nepārtraukti pieauga laikā no 1994. gada līdz 1997. gadam, bet kritās izmeklēšanas periodā. j) Ieguldījumi (60) Kopienas ražošanas nozares kopējie ieguldījumi pieauga par apmēram 23 % laikā no 1994. gada līdz izmeklēšanas periodam. Kopienas ražošanas nozare ir veikusi ievēroja- mus ieguldījumus, jo īpaši 1995. un 1996. gadā. Ieguldī- jumus galvenokārt veica ražošanas procesa uzlabošanai un turpmākai racionalizācijai, tādējādi samazinot izmaksas. Daži Kopienas ražošanas nozares pārstāvji uzstādīja krās- nīs modernus filtrus, lai samazinātu vides piesārņojumu. k) Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība (61) Kopienas ražošanas nozares kaustiskā kalcinētā magnezīta izvedumi uz trešām valstīm ir relatīvi stabili. Gada izve- dumu apjoms izvērtējuma periodā sasniedza 8 000 t līdz 11 000 t gadā. ražošana, ražošanas jauda, vidējās pārdošanas cenas par tonnu, rentabilitāte un ieguldījumi piedzīvoja pozitīvu attīstību. Gan ražošana, gan ražošanas jauda izvērtējuma periodā ir pieaugusi apmēram par 6 %, savukārt vidējās pārdošanas cenas tajā pašā laikposmā palielinājās par 7 %. Pēc piedzīvotajiem zaudējumiem divu gadu laikā kopš 1996. gada Kopienas ražošanas nozares pārdevumi atkal bija rentabli. Iespējams, to var skaidrot ar personāla sama- zināšanu un iepriekšējā gadā izdarītajiem ieguldījumiem, lai racionalizētu ražošanu. izmeklēšanas periodā Kopienas ražošanas nozares pārdevumu apjoms un jaudas izmanto- jums sasniedza tādu pašu līmeni kā 1994. gadā. Tomēr iepriekš veiktā analīze liecina arī par to, ka tas neattiecas uz visiem rādītājiem un ka jo īpaši no 1996. gada ir vērojama lejupslīde. (63) Faktiski pārmaiņas tādos rādītājos kā jaudas izmantošana, tirgus daļa, nodarbinātība un gada beigu krājumi nebija labvēlīgas. Kopienas ražošanas nozare šajā laikposmā pie- dzīvoja, ka tās tirgus daļa Kopienas tirgū samazinās par apmēram pieciem procentu punktiem. Kopienas ražošanas nozare izmeklēšanas periodā savu personālu samazināja par 6,7 %, salīdzinot ar 1994. gadu. Kopienas ražošanas nozares gada beigu krājumi laikā no 1994. gada līdz 1997. gadam nepārtraukti pieauga – vispārējais pieaugums izvērtējuma periodā sasniedza 38 %. Turklāt Kopienas ražošanas nozares jaudu izmantojums pastāvīgi kritās no 1995. gada, t. i. , pat 1996. gadā, kad pieprasījums bija ļoti augsts, tas nepārsniedza 88 %. (64) Izmeklēšanā tika konstatēts, ka, lai gan Kopienas ražoša- nas nozares stāvoklis dažās jomās ir uzlabojies, daži eko- nomiskie faktori neattīstījās tik labvēlīgi. Tas ir jāaplūko saistībā ar Ķīnas ievedumu zemajām cenām, kas bija tuvas minimālajai cenai un kas veicināja cenu spiedienu uz Kopienas ražošanas nozari. Tas neļāva Kopienas ražošanas nozarei pilnīgi atgūties no sekām, kas saistāmas ar iepriekš praktizētajām dempinga darbībām. l) Secinājums (62) antidempinga maksājuma Pēc mainīga ieviešanas 1993. gadā Kopienas ražošanas nozares stāvoklis izvērtē- juma periodā ir uzlabojies. Tādi ekonomiskie faktori kā (65) Tika izvirzīts apgalvojums, ka Kopienas ražošanas nozare ir uzlabojusi savu stāvokli Kopienas tirgū, neraugoties uz nepārtrauktajiem ievedumiem no attiecīgās valsts. Šajā sakarā jānorāda, ka, lai gan antidempinga pasākumi ir palī- dzējuši uzlabot Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, to ietekme, kā parādīts iepriekš, ir tikusi mazinā- ta. Šo argumentu pamato tas, ka ievedumi no Ķīnas Tautas Republikas palielinājās par 28 % izvērtējuma periodā, to tirgus daļai pieaugot par 4,7 procentu punktiem šajā laikā. 244 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/31. sēj. 4. No citām ārpuskopienas valstīm veikto ievedumu apjoms un cenas a) Ievedumu apjoms (71) Kopienas ražošanas nozare pielika ievērojamas pūles, lai uzlabotu savu konkurētspēju attiecībā pret galvenajiem Ķīnas konkurentiem un konkurentiem no citām trešām valstīm. Šīs Par šīm pūlēm jo īpaši liecina ieguldījumu līme- nis izvērtējuma periodā. No 1994. gada līdz 1997. gadam Kopienas ražošanas nozare ieguldīja ievērojamas summas, lai modernizētu un racionalizētu savas ražotnes. Tomēr sakarā ar to, ka dempinga ievedumi no Ķīnas Tautas Republikas turpinājās šīs pūles daļēji bijušas veltas. Kopie- nas ražošanas nozare palika apdraudētā stāvoklī. (66) Apjoms kaustiskā kalcinētā magnezīta ievedumiem no citām ārpuskopienas valstīm izvērtējuma periodā pieauga no apmēram 25 000 tonnām 1994. gadā līdz apmēram 26 000 tonnām izmeklēšanas periodā. Tas ir apmēram 4 % pieaugums. Sakarā ar to pašu iepriekš minēto augsto pie- prasījumu pēc kaustiskā kalcinētā magnezīta 1996. gadā ievedumi no citām ārpuskopienas valstīm tajā gadā sasnie- dza maksimumu – vairāk nekā 33 000 tonnas. G. IESPĒJAMĪBA, KA KAITNIECĪBA VARĒTU TIKT ATSĀKTA (67) Tirgus daļa ievedumiem no citām trešām valstīm laikā no 1994. gada līdz 1996. gadam bija 8 %, 1997. gadā tā samazinājās par vienu procentu punktu. Tādējādi šo valstu tirgus daļa ir bijusi relatīvi stabila izvērtējuma periodā. 1. Situācijas analīze attiecīgajā eksportētājā valstī b) No ārpuskopienas valstīm veikto ievedumu cenas c) Ķīnas licenču sistēma (68) Saskaņā ar Eurostat datiem vidējā cena ievedumiem no citām ārpuskopienas valstīm pieauga par 43 % izvērtējuma periodā. (72) 5. Secinājums (69) Salīdzinot ar iepriekšējo izmeklēšanu, Kopienas patēriņš bija relatīvi stabils. Tika izvirzīts apgalvojums, ka laikā no 1995. gada līdz 1996. gadam Kopienā strauji pieauga pie- prasījums, pārsniedzot Kopienas ražošanas nozares jaudas, sakarā ar ko neizbēgami pieauga Ķīnas kaustiskā kalcinētā magnezīta ievedumi. Tomēr jāatzīmē, ka Kopienas ražoša- nas nozares jaudas izmantošanas rādītājs 1995. gadā bija apmēram 89 %, un kopš tā laika tas nepārtraukti kritās. Tādēļ var secināt, ka Kopienas patēriņam nebija ievēroja- mas ietekmes uz Kopienas ražošanas nozari izvērtējuma periodā. 1994. gada aprīlī Ārējās tirdzniecības un ekonomiskās sadarbības ministrija un Ķīnas Metālu, minerālu un ķimi- kāliju importētāju un eksportētāju tirdzniecības palāta ieviesa eksporta licenču sistēmu visiem atsevišķu minerālu izvedumiem; principā tā ir identiska eksporta kvotai sistē- mai. Šī licenču sistēma aptver visus magnezītu tipus, kau- stisko kalcinēto magnezītu ieskaitot. 1998. gadā licences maksa bija apmēram 37 ECU par tonnu kaustiskā kalcinētā magnezīta. Tas nozīmē, ka gadījumā, ja ievēro minimālo cenu 112 ECU par tonnu, faktiskā pārdošanas cena bez licences maksas būtu apmēram 75 ECU par tonnu. (73) Turklāt, atsaucoties uz Eurometaux, Liaoning provincē, kur atrodas lielākā daļa ražotāju, 1995. gadā ieviesa vēl vienu vietējo nodokli, kurš 1997. gadā bija apmēram 15 ECU par tonnu. Tika izvirzīts apgalvojums, ka šī licenču sistēma nav pietiekama, lai mazinātu risku, ka varētu atjaunoties kaitē- jumu izraisošs dempings. (70) Turklāt šķiet, ka Ķīnas ievedumu apjoma pieaugumu drī- zāk veicināja Ķīnas importa cenu lejupslīde no 1995. gada. Katrā ziņā pieprasījuma pieaugums līdz izmeklēšanas periodam nebija tik nozīmīgs, lai izskaidrotu Ķīnas kausti- skā kalcinētā magnezīta ievedumu un to tirgus daļas pie- augumu izmeklēšanas periodā. (74) Eurometaux aizrādīja, ka Ķīnas licenču sistēmu magnezītam drīz varētu atcelt, un raizējās, ka pēc tam Ķīnas magnezīta eksporta apjoms varētu pieaugt, un cenu līmenis varētu ja spēkā esošos antidempinga ievērojami pazemināties, pasākumus atceltu. 11/31. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 245 (75) Eksportētāji aizrādīja, ka licenču sistēma Ķīnas Tautas Republikas magnezīta izvedumus padarījusi stabilus un ticamus, no un ka nav iemesla pieļāvumam, ka sistēmu drīz varētu atcelt. Viņi vēl norādīja arī, ka antidempinga pasākumu pārtraukšanas un licenču sistēmas atcelšanas gadījumā eksportētāji noteikti nepazeminātu cenas tik sta- bilā tirgū, kāds eksistē Eiropas Kopienā, un pēkšņi neatteik- tos no lielākas peļņas. (76) Ņemot vērā iepriekš minētos argumentus un iepriekš aprakstīto sistēmu, ko neatkarīgi pārvalda eksportētājas valsts iestādes, jānorāda, ka eksporta licenču sistēmas esa- mība vai atcelšana nevar ietekmēt Kopienas iestāžu lēmumu par antidempinga pasākumu atjaunošanu vai neatjaunošanu. Tomēr šīs sistēmas analīzē tika konstatēts, ka Ķīnas eksportētāji var pārdot kaustisko kalcinēto mag- nezītu par ļoti zemām cenām. b) Ķīnas izvedumi uz trešām valstīm minimālo cenu, t. i. , izrādās, ka tās ir šajā līmenī tikai tādēļ, ka pastāv minimālā cena. c) Ražošana, jaudas, jaudas izmantošana un krājumi (81) Komisija nosūtīja aptaujas astoņiem Ķīnas ražotājiem un tirdzniecības uzņēmumiem, inter alia, lai konstatētu ražo- šanas līmeni, ražošanas jaudas, jaudu izmantošanu un krā- jumus. Tomēr Komisija nevarēja konstatēt Ķīnas ražotāju ražošanas līmeņus, nedz arī precīzi izvērtēt to jaudas, jaudu izmantojuma līmeni un krājumus, jo trīs no četriem uzņē- mumiem, kas sadarbojās, ir vienkāršas izplatītājsabiedrības, un tikai viens uzņēmums pats ražo kaustisko kalcinēto magnezītu. Citi ražotāji nesadarbojās. Tā kā tāpēc Ķīnas kaustiskā kalcinētā magnezīta ražošanas reprezentatīva analīze nebija iespējama un tā kā nekāda oficiāla statistika nav pieejama, Komisijai saskaņā ar pamatregulas 18. pantu bija jāizmanto pieejamā informācija. (77) Komisija, pamatojoties uz ASV tirdzniecības statistiku, analizēja Ķīnas kaustiskā kalcinētā magnezīta izvedumus uz ASV. Šie ievedumi sasniedza 67 % no kopējiem magne- zīta ievedumiem, kurus ASV bija veikusi 1997. gadā, un 63 % no tiem, kas bija veikti līdz 1998. gada augustam. (82) Tādēļ tika nolemts, ka jāizmanto informācija atkārtotas izvērtēšanas pieprasījumā, ko iesniedza Kopienas rūpniecī- bas nozare, un tirgus pētījumu informācija. Saskaņā ar šiem avotiem var lēst, ka ražošanas apjoms pēdējos gados ir bijis apmēram 600 000 t gadā, no kurām tikai200 000 t ir paredzētas Ķīnas vietējam tirgum. (78) Kopējais apjoms Ķīnas eksportam uz ASV pieauga no 72 477 t 1994. gadā līdz 89 440 t 1997. gadā; tas ir 23 % pieaugums. 1995. gadā Ķīnas eksports uz ASV sasniedza savu absolūto maksimumu (vairāk nekā 96 000 t); tas ir apmēram tāds pats apjoms, kādā tika veikti Ķīnas izvedumi uz Kopienu, savukārt 1996. gadā bija vērojama lejupslīde. (83) Tāpat informāciju pieprasījumā attiecībā uz no atkārtotu izvērtēšanu vajadzēja izmantot, lai noteiktu ražošanas jau- jaudu izmantošanas līmeni un krājumus. Šādējādi das, noteiktas, Ķīnas ražotāju ražošanas jaudas sasniedz vairāk nekā 700 000 t gadā. Attiecībā uz jaudu izmantojuma līmeni konstatēts, ka Ķīnas ražotāji lielā mērā neizmanto savas ražošanas jaudas. Ķīnas kaustiskā kalcinētā magne- zīta krājumi sasniedz apmēram 500 000 t. (79) Lai gan CIF cenas pārdevumiem, ko Ķīna veikusi uz Savie- notajām Valstīm laikā no 1994. gada līdz 1995. gadam no ļoti zema līmeņa pieauga par 80 %, kopš tā laika tās ir kri- tušās un palikušas ievērojami zem ES minimālās cenas – 112 ECU par tonnu, kas tika ieviestas 1993. gadā. 2. Secinājums attiecībā uz iespēju, ka kaitniecisko dempingu varētu atsākt (80) Salīdzinot visu kaustiskā kalcinētā magnezīta tipu cenas pēc Statistikas biroja datiem, tika konstatēts, ka Ķīnas vidējā pārdošanas cena Kopienas tirgū ir apmēram par vienu trešdaļu augstāka nekā vidējā pārdošanas cena ASV tirgū. Tāpēc, šķiet, ka nav pamata domāt, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, Ķīnas cenas nekristos līdz līmenim, kas tāds pats, kāds konstatēts ASV, jo īpaši ievērojot to, ka importa cenas Kopienā ir daļēji ļoti tuvas, ja ne vienādas ar (84) Cenas izvedumiem, ko Ķīna veica uz citu nozīmīgu kausti- skā kalcinētā magnezīta tirgu – ASV, valsti, attiecībā uz ko arī piemēro eksporta licenču sistēmu, laikā no 1994. gada līdz 1998. gada vidum bija ļoti zemas. Lai gan laikā no 1994. gada līdz 1997. gadam šīs cenas no ļoti zema līmeņa pieauga apmēram par 70 %, tās joprojām palika ievērojami zemākas nekā ES minimālā cena, ko ieviesa 1993. gadā, un cena, ko Ķīna faktiski izmantoja izvedumiem uz Kopienu. 246 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/31. sēj. (85) Turklāt tas, kāda ir Ķīnas licenču sistēma, kuras atcelšana vien ļautu Ķīnas CIF pārdošanas cenām nokristies apmē- ram par EUR 37 par tonnu, milzīgās izejvielu rezerves un lielās neizmantotās Ķīnas ražošanas jaudas liecina par to, ka pastāv liels risks, ka Ķīnas eksportētāji varētu atsākt kait- nieciskos ievedumus. Tādēļ tika secināts, ka kaitniecisko dempingu var atsākt, un tāpēc ir jāsaglabā spēkā esošie pasākumi. 2. Kopienas ražošanas nozares intereses (90) Izmeklēšanas rezultāti ļauj secināt, ka, nepagarinot pasā- kumu termiņu, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis arī turpmāk paliks nedrošs vai pat pasliktināsies. H. KOPIENAS INTERESES 1. Ievads (91) Kopienas ražošanas nozare visu laiku ir cietusi no dem- pinga kaustiskā kalcinētā magnezīta ievedumiem no Ķīnas Tautas Republikas par zemām cenām. Pašreiz pārskatāmo antidempinga pasākumu mērķis, t. i. , atjaunot godīgu kon- kurenci Kopienas tirgū starp Kopienas ražotājiem un to eksportējošiem konkurentiem ārpuskopienas valstīs, nav pilnīgi sasniegts, kā tas parādīts še iepriekš. (86) Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika noteikts, vai spēkā esošo antidempinga maksājumu piemērošanas termiņa pagarināšana būtu pretrunā Kopienas interesēm kopumā. Lai noteiktu Kopienas intereses, novērtēja dažādo iesaistīto personu intereses, tas ir, Kopienas ražošanas nozares, importētāju un tirgotāju, kā arī attiecīgā ražojuma izman- totāju intereses. Lai novērtētu to, kādas sekas varētu būt pasākumu termiņa pagarinājumam, Komisija lūdza visas še iepriekš minētās ieinteresētās personas sniegt ziņas. (87) Jāatgādina, ka iepriekšējā izmeklēšanā tika atzīts, ka aizsar- dzības pasākumu ieviešana nebūtu pretrunā Kopienas inte- resēm. Turklāt būtu jānorāda, ka pašreizējā izpēte ir atkār- tota izpēte, kas analizē situāciju, kurā antidempinga pasākumi jau ir spēkā. Tādējādi pašreizējās izmeklēšanas laiks un veids pieļauj, ka izvērtētas tiek visas tās negatīvās sekas, kuras ieviestajiem antidempinga pasākumiem ir attiecībā uz attiecīgajām personām. (88) Komisija aptauju nosūtīja 24 importētājiem, no kuriem pil- nīgi sadarbojās trīs nesaistīti importētāji un viens saistītais importētājs. Turklāt tā nosūtīja aptauju divām izmantotāju organizācijām, CECIF un Emfema. Tomēr tās neatbildēja uz jautājumiem aptaujā. (92) (93) Pēdējos gados Kopienas ražošanas nozare ir pielikusi ievē- rojamas pūles, lai uzlabotu savu produktivitāti, pazeminātu savas ražošanas izmaksas un nostiprinātu savu konkurēt- spēju šajā tirgū, kas ir jūtīgs uz pārmaiņām cenās. Tika veikti racionalizācijas un ieguldījumu pasākumi, un izvēr- tējuma periodā samazinājās Kopienas ražošanas nozares pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas. Tur- klāt viens Kopienas ražotājs Grieķijā, kurš piedalījās iepriekšējā izmeklēšanā, bankrotēja, jaunā Austrijas uzņē- muma Styromag mātes uzņēmums Magindag arī bankrotēja 1994. gadā, un Styromag nācās pilnīgi pārstrukturēt. Kopie- nas ražošanas nozare nevarēja gūt kādu peļņu izvērtējuma periodā. Ievērojot to, kādas ekonomiskās grūtības bija jāpiedzīvo Kopienas ražošanas nozarei, jo īpaši to, ka tā nevarēja atgū- ties no kaitējuma, ko bija izraisījuši dempinga ievedumi, Komisijas dienesti atzina, ka bez iejaukšanās Kopienas ražošanas nozares stāvoklis arī turpmāk varētu pasliktinā- ties, ņemot vērā zaudējumus, kurus tā bija cietusi ilgākā laika posmā. Tas varētu izraisīt jūtamu darbinieku skaita samazinājumu. Šīs izmeklēšanas gaitā tika konstatēts, ka Kopienas ražošanas nozare ir dzīvotspējīga, taču joprojām tās stāvoklis ir nedrošs, un ka ir ļoti iespējams, nepagari- not termiņu antidempinga pasākumiem, lai novērstu dem- pinga ievedumu sekas, Kopienas ražošanas nozares finan- siālais stāvoklis pasliktināsies. Līdz ar to apdraudēta varētu būt kā Kopienas ražošanas nozares pastāvēšana, tā daudzu darbavietu pastāvēšana. (89) Pamatojoties uz šo, tika pārbaudīts, vai, neskatoties uz seci- nājumiem par dempingu, kaitējumu un kaitnieciska dem- pinga turpināšanu vai atsākšanu, pastāv pārliecinoši iemesli, kas pamatotu secinājumu, ka nav Kopienas intere- sēs paturēt pasākumus šajā konkrētajā gadījumā. (94) Turklāt nepārtrauktie pārstrukturēšanas pasākumi, ko veic Kopienas ražošanas nozare, liecina, ka tā nav gatava pamest šo ražošanas segmentu. Antidempinga pasākumu saglabāšana tādējādi ir Kopienas ražošanas nozares intere- sēs. 11/31. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 247 3. Importētāju un tirgotāju intereses Ķīnas Tautas Republikas izvērtējuma periodā ievērojami palielinājās – par 28 %. (95) No vienas puses, daži importētāji un ražotāji ir pret spēkā esošo antidempinga pasākumu termiņa pagarināšanu, apgalvojot, ka fiksēta minimālā cena izkropļo starptauti- sko tirdzniecību un mākslīgi palielina attiecīgā ražojuma importa cenu. Viņi iebilda, ka Kopienas ražošanas nozare izvērtējuma periodā pastāvīgi pazemināja savas cenas, savukārt Ķīnas ražotāji nevarēja konkurēt ar Kopienas ražošanas nozari, jo tos ierobežoja minimālā cena. Jāat- zīmē, ka importētāji tomēr nevarēja sniegt nekādus pierā- dījumus šim argumentam. Gluži otrādi, izmeklēšanā atklā- jās, ka Kopienas ražošanas nozares cenas izvērtējuma periodā ir pieaugušas apmēram par 7 %, un Ķīnas tirgus daļa Kopienā izvērtējuma periodā palielinājās apmēram par 5 %. (96) No otras puses, daži citi importētāji un viens izmantotājs importētājs aizrādīja, ka antidempinga pasākumi ir zināmā mērā stabilizējuši kaustiskā kalcinētā magnezīta cenu Kopienas tirgū. Turklāt minimālā cena ir ļāvusi Kopienas ražošanas nozarei turpināt ražošanu un līdz ar to saglabā- jusi konkurenci Ķīnas un Kopienas ražotāju starpā. (97) Tāpēc tika secināts, ka spēkā esošo antidempinga pasā- kumu ieviešana negatīvi nav ietekmējusi attiecīgā ražojuma importētāju izmaksas. Tādējādi pasākumu termiņa pagari- nājums nepasliktinās viņu stāvokli nākotnē. 4. Izmantotāju intereses (100) Turklāt tika konstatēts, ka, ņemot vērā to, ka Kopienas ražošanas nozarei ir ievērojama tirgus daļa, ka tā ir dzīvot- spējīga un ir ieguldījusi ievērojamas summas, lai uzlabotu savu konkurētspēju, un ņemot vērā citus piegādātājus ārpus Kopienas, risks, ka vispārējais piedāvājums varētu būt nepietiekams, ir ļoti zems. (101) Sakarā ar to, ka pasākumi jau ir spēkā noteiktu laiku un tiks saglabāti tādā pašā līmenī, var secināt, ka to termiņa pagarinājumam nevajadzētu pasliktināt izmantotāju stā- vokli. 5. Sekas attiecībā uz konkurenci Kopienas tirgū (102) Attiecībā uz konkurences apstākļiem Kopienas tirgū, turp- māk piedāvātie pasākumi neliegtu eksportētājiem, kas pakļauti atkārtotajam izvērtējumam, piekļuvi Kopienas tir- gum; tādējādi tie ļautu saglabāt šo eksportētāju klātbūtni šajā tirgū. Jāatceras, ka importētāji un izmantotāji vienmēr ir bijuši ieguvēji, ja šajā tirgū bijuši vairāki konkurenti. Kopienas ražošanas nozare, pat pilnīgi izmantojot savas ražošanas jaudas, varētu apmierināt tikai apmēram 80 % no Kopienas tirgus pieprasījuma. Tādēļ vienmēr būs vaja- dzīgi ievedumi no trešām valstīm. Tādējādi pat tad, ja saglabātu pašreizējos antidempinga pasākumus, attiecīgās valsts eksportētāji varētu turpināt eksportu uz Kopienu par cenām, kas nerada kaitējumu. (98) Neviens no Kopienas izmantotājiem neatbildēja uz jautā- jumiem aptaujā, ko Komisijas dienesti izsūtīja pašreizējā izmeklēšanā, nedz arī sniedza pierādījumus par spēkā esošo pasākumu ietekmi uz to ražošanas izmaksām. Tā kā nebija pamatotas izmantotāju iesniegtas informācijas par spēkā esošo pasākumu ietekmi uz ražošanas izmaksu struktūru, turpmāku analīzi neveica. Tomēr, tā kā izman- totāji neatbildēja, var uzskatīt, ka antidempinga pasāku- miem nebija negatīvas ietekmes uz to izmaksu stāvokli. (99) Katrā ziņā Kopienas tirgus nav bijis slēgts ievedumiem sakarā ar spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, bet drīzāk, pateicoties tiem, tika izskausta negodīga tirdzniecī- bas prakse un novērstas sekas, ko rada dempinga ievedu- mi. Šajā konkrētajā gadījumā, šķiet, ka spēkā esošie pasā- ievedumiem piekļuvi kumi neliedza attiecīgās valsts Kopienas tirgum. Kā minēts iepriekš, ievedumu apjoms no 6. Secinājums attiecībā uz Kopienas interesēm (103) Pamatojoties uz pieejamo informāciju, un pēc visu iesais- tīto personu interešu izvērtēšanas Komisijas dienesti vis- pirms secinājuši, ka saglabājot antidempinga pasākumus, kaustiskā kalcinētā magnezīta cenai Kopienas tirgū vaja- dzētu stabilizēties, un spēkā esošie pasākumi to darbības laikā, šķiet, nav negatīvi ietekmējuši izmantotāju un impor- tētāju ekonomisko stāvokli. Tomēr tika atzīts arī, ka gadī- jumā, ja Kopienas ražošanas nozare netiktu pietiekami aiz- sargāta pret dempinga ievedumiem, ne tikai vēl vairāk padziļinātos tās grūtības, bet būtu apdraudēta tās pastāvē- šana. Cenu priekšrocības izmantotājiem antidempinga pasākumu nepiemērošanas gadījumā nav līdzvērtīgas priekšrocībām, kas tiek gūtas, likvidējot tirgus traucējumus, ko rada dempinga ievedumi. 248 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/31. sēj. I. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. (104) Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt esošo pasākumu saglabāšanu. Tika noteikts termiņš, kurā darīt zināmus savus apsvērumus par nosūtīto infor- māciju. Personu piezīmes ņēma vērā, un vajadzības gadī- jumā secinājumos izdarīja izmaiņas. (105) Saskaņā ar šeit iepriekš teikto atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam būtu jāpagarina termiņš Regulas (EK) Nr. 1473/93 antidempinga pasākumiem ar mainīgu likmi, kas pēc minimālās importa cenas 112 ECU par tonnu noteikta attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kaustiskā kalcinētā magnezīta ievedumiem, un jāizsaka tie eiro, jaunajā Eiropas valūtā. Tādējādi jaunā minimālā cena sasniedz 112 eiro par tonnu, 1. pants 1. Ar šo tiek ieviests galīgs antidempinga maksājums magnija oksīda importam ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā, uz ko attie- cas KN kodsex 2519 90 90 (Taric kods 2519 90 90*10). 2. Maksājuma summa ir vienāda ar starpību starp EUR 112 par tonnu un tīro Kopienas brīvas robežpiegādes cenu pirms muito- šanas, ja pēdējā minētā cena ir zemāka. 3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par nodokļiem un citu muitas praksi. 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Luksemburgā, 1999. gada 21. jūnijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs G. VERHEUGEN