title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1325/1999 af 23. juni 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 1666/98 og om forhøjelse til 358 060 tons af den løbende licitation med henblik på eksport af byg, som er i det østrigske interventionsorgans besiddelse

eurovoc_concepts:
Austria
award of contract
barley
export
intervention agency

text: 24. 6. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 157/33 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1325/1999 af 23. juni 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 1666/98 og om forhøjelse til 358 060 tons af den løbende licitation med henblik på eksport af byg, som er i det østrigske interventionsorgans besiddelse KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR  under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det (4) under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 af 30. juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 923/96 (2), særlig artikel 5, og og lagermængder; bilag I til forordning (EF) nr. 1666/98 bør derfor ændres; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltnings- komitéen for Korn  UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: ud fra følgende betragtninger: Artikel 1 (1) (2) Ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 2131/ 93 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 39/ 1999 (4), er der fastsat procedurer og betingelser for salg af korn fra interventionsorganerne; ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1666/98 (5), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1153/1999 (6) blev der åbnet en løbende licitation med henblik på eksport af 305 229 tons byg, som er i det østrigske interventionsorgans besiddelse; Østrig har meddelt Kommissionen, at dets interventionsorgan har til hensigt at forhøje den i licitationen udbudte mængde med henblik på eksport med 52 831 tons; den samlede mængde byg, der af dets interventi- onsorgan udbydes i licitation, bør derfor forhøjes til 358 060 tons; forordning I ændringer: (EF) nr. 1666/98 foretages følgende 1) Artikel 2 affattes således: »Artikel 2 Licitationen omfatter maksimalt 358 060 tons 1. byg med henblik på eksport til alle tredjelande undtagen Amerikas Forenede Stater, Canada og Mexico. 2. Oplagringsområderne for de 358 060 tons byg er anført i bilag I. « 2) Bilag I erstattes af bilaget til denne forordning. Artikel 2 (3) som følge af den forhøjede licitationsmængde er det nødvendigt at ændre fortegnelsen over områder Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juni 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 191 af 31. 7. 1993, s. 76. (4) EFT L 5 af 9. 1. 1999, s. 64. (5) EFT L 211 af 29. 7. 1998, s. 12. (6) EFT L 139 af 2. 6. 1999, s. 16. L 157/34 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 24. 6. 1999 BILAG »BILAG I Oplagringssted Mængde (tons) Niederösterreich / Wien / nördliches Burgenland Steiermark / südliches Burgenland Oberösterreich 259 597 23 803 74 660«


title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa- Parlamentet, det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget Forbedring af turismens beskæftigelsespotentiale Opfølgning af konklusionerne og henstillingerne fra Arbejdsgruppen på Højt Plan vedrørende Turisme og Beskæftigelse

eurovoc_concepts:
European Union
employment policy
job creation
tourism

formats: html pdf print

text: 23. 6. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 178/3 MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL R¯DET, EUROPA-PARLAMENTET, DET (cid:216)KONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET Forbedring af turismens besk(cid:230)ftigelsespotentiale Opfłlgning af konklusionerne og henstillingerne fra Arbejdsgruppen p(cid:229) Hłjt Plan vedrłrende Turisme og Besk(cid:230)ftigelse (1999/C 178/03) INDLEDNING regioner, herunder ogs(cid:229) EU’s Den europ(cid:230)iske konference om turisme og besk(cid:230)ftigelse, som det luxembourgske formandsskab og Kommissionen afholdt i november 1997, markerede starten p(cid:229) fornyede bestr(cid:230)belser p(cid:229) at definere turismens bidrag til at imłdeg(cid:229) de udfordringer, som Europa st(cid:229)r over for p(cid:229) t(cid:230)rsklen til det 21. (cid:229)rhundrede. Med turismens evne til at skabe stłrre samhłrighed blandt Europas randomr(cid:229)der, hvor dette erhverv er det vigtigste indkomst- og besk(cid:230)ftigelses- grundlag, har det en vigtig rolle at spille i integrationen af Europas łkonomier og i opvalueringen af de kulturelle og naturlige ressourcer. Der er en r(cid:230)kke vigtige f(cid:230)nomener, som tilsammen vil skabe bedre afs(cid:230)tningsmuligheder for virksom- hederne, is(cid:230)r SMV’erne. Samtidig vil de bringe Europas borgere t(cid:230)ttere sammen og give dem mulighed for at drage nytte af hinandens v(cid:230)rdier. Blandt disse f(cid:230)nomener er befolkningens aldring, som i de kommende (cid:229)rtier vil (cid:230)ndre det europ(cid:230)iske samfund fundamentalt (1). Euroens indfłrelse, liberaliseringen inden for transportomr(cid:229)det og udviklingen af transportnetv(cid:230)rk, et mere effektivt indre marked sammen med den hurtige udvik- ling informationssamfundets v(cid:230)rktłjer, som yderligere vil łge efterspłrgslen efter nye turis- merelaterede aktiviteter og tjenesteydelser, vil lette borgernes mobilitet og bidrage til en stłrre internationalisering af de europ(cid:230)iske turiststrłmme. teknologier og de nye af (cid:151) erkendelsen af, at der i Europa findes et stort antal og mange forskellige slags job inden for turisme, hvor der ogs(cid:229) er et stort potentiale for skabelse af nye arbejdspladser (ud over det nuv(cid:230)rende antal ansatte inden for turistsek- toren forventes der at kunne skabes mellem 2,2 og 3,3 millioner nye arbejdspladser indtil 2010 ud fra en (cid:229)rlig v(cid:230)kstrate p(cid:229) 1,0-1,5 % (2) ca. 2 millioner (cid:151) v(cid:230)rdien af turisterhvervet (som er et vigtigt erhverv i alle EU-lande virksomheder, hovedsagelig SMV’er, der tegner sig for 5,5 % af BNP, 6 % af besk(cid:230)fti- gelsen og 30 % af udenrishandelen med tjenesteydelser), som forsłgssektor i forbindelse med gennemfłrelsen af EU’s besk(cid:230)ftigelsesstrategi (cid:151) de offentlige myndigheders vigtige rolle og ansvar, det v(cid:230)re sig myndigheder p(cid:229) lokalt, regionalt eller nationalt plan og EU’s understłttende rolle i fasts(cid:230)ttelsen af de betingelser, der kan virke fremmende for b(cid:230)redygtig udvikling inden for turisme. Besk(cid:230)ftigelsen st(cid:229)r łverst p(cid:229) listen over Kommissionens prio- riterede aktioner inden for turisme. Prioriteringen af forbin- delsen mellem turisme og besk(cid:230)ftigelse er nłdvendig for at integrere besk(cid:230)ftigelsespolitikken i de overordnende politikker p(cid:229) europ(cid:230)isk plan. Dette afspejler: (1) Inden for de kommende 20 (cid:229)r vil den del af befolkningen, som er over den normale pensionsalder p(cid:229) 65 (cid:229)r, vokse med 17 mio. , og dette tal vil stige yderligere i de efterfłlgende (cid:229)rtier. N(cid:229)r denne store gruppe af (cid:230)ldre n(cid:229)r pensionsalderen, vil de v(cid:230)re ved bedre helbred, kunne forvente at leve l(cid:230)ngere, v(cid:230)re mere velstillet og r(cid:229)de over stłrre disponibel indkomst end tidligere generationer og derved i hłjere grad bidrage til turismens v(cid:230)kst. Da det ikke er nłdvendigt for de (cid:230)ldre at l(cid:230)gge deres rejseaktiviteter i spidsbelastningsperioder af hensyn til skole og arbejdsplads, kan de ogs(cid:229) medvirke til at udj(cid:230)vne den s(cid:230)sonbestemte efterspłrgsel efter turisttjenesteydelser. Rapporten fra Arbejdsgruppen p(cid:229) Hłjt Plan vedrłrende Turisme og Besk(cid:230)ftigelse og Europa-Parlamentets bet(cid:230)nkning om »Fremtidsarbejdspladser i EU« (3) er en bekr(cid:230)ftelse af denne analyse og en understregning af, at der er brug for bedre koor- dinering af initiativer p(cid:229) flere forskellige niveauer, for at der kan skabes flere og bedre job inden for turistsektoren p(cid:229) basis af en kontrolleret og b(cid:230)redygtig udvikling. Dette kr(cid:230)ver en integreret strategi p(cid:229) tv(cid:230)rs af de enkelte sektorer ved planl(cid:230)g- ning, udvikling og administration af turismeaktiviteter med passende hensyntagen til det naturlige og sociale miljł i v(cid:230)rtsomr(cid:229)derne. (2) Konklusioner og henstillinger fra Arbejdsgruppen p(cid:229) Hłjt Plan vedrłrende Turisme og Besk(cid:230)ftigelser, Europa-Kommissionen (cid:151) GD XXIII, oktober 1998. (3) Europa-Parlamentet A4 (cid:151) 475/98 bet(cid:230)nkning vedtaget den 9. 2. 1999, ordfłrer: Thomas Mann. C 178/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 6. 1999 Denne meddelelse er sammen med konklusionerne og henstil- lingerne fra Arbejdsgruppen p(cid:229) Hłjt Plan efterkommer Mini- sterr(cid:229)dets anmodning om at s(cid:230)tte fokus p(cid:229) forbindelsen mellem turisme og besk(cid:230)ftigelse (4). Meddelelsen afspejler ogs(cid:229) det łnske, som p(cid:229) EU-plan har v(cid:230)ret fremsat af Europa- Parlamentet, Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg og Regions- udvalget og arbejdsmarkedets parter om at undersłge, hvilke midler og foruds(cid:230)tninger der kr(cid:230)ves, turisme kan bidrage mest muligt til besk(cid:230)ftigelsen, og om at fremme posi- turismens potentiale tive foranstaltninger, der skal sikre, at bliver udnyttet. for at Dette vil ogs(cid:229) głre det lettere for sektoren at skabe sin egen identitet, som det hidtil har v(cid:230)ret vanskelig at fastsl(cid:229) p(cid:229) grund af den opsplittede struktur, og som i et vist omfang kan forklare, hvorfor turismen fra politisk hold har v(cid:230)ret overset som en jobskabende faktor. Den samlede vurdering af rapportens konklusioner og henstil- linger og de opfłlgende aktioner, som arbejdsgruppen har fore- sl(cid:229)et understreger behovet for en bedre og mere velkoordineret indsats p(cid:229) EU-plan i overensstemmelse med EU’s og medlems- staternes prioriterede omr(cid:229)der og politik. En s(cid:229)dan m(cid:229)ls(cid:230)tning vil kunne opfyldes ved hj(cid:230)lp af en velovervejet strategi, der er forenelig med de tilg(cid:230)ngelige ressourcer, og sikre en forsvarlig og effektiv forvaltning af disse ressourcer. 1. BYGGE VIDERE P¯ RESULTATER R(cid:229)det (turisme) bekr(cid:230)ftede p(cid:229) sit młde den 26. november 1997, at en b(cid:230)redygtig og afbalanceret udvikling af europ(cid:230)isk turisme kan yde et vigtigt bidrag til bek(cid:230)mpelse af arbejds- lłshed i medlemsstaterne. R(cid:229)det, som anerkender de resultater, der blev n(cid:229)et p(cid:229) den europ(cid:230)iske konference om besk(cid:230)ftigelse og turisme den 4. -5. november 1997, som blev afholdt under det luxembourgske formandskab, opfordrer Kommissionen til at se n(cid:230)rmere p(cid:229) dette spłrgsm(cid:229)l og til at rapportere om de fremskridt, der er gjort. tionen af gruppens resultater og henstillinger i oktober 1998 markerer afslutningen p(cid:229) den fłrste vigtige fase af svaret p(cid:229) R(cid:229)dets anmodning. Som et resultat heraf foreligger nu: (cid:151) en realistik vurdering af mulighederne for skabelse af nye specifikke sektorer og aktivieter med arbejdspladser tilknytning til turismetjenesteydelser i (cid:151) en analyse af de st(cid:230)rke og svage sider af det europ(cid:230)iske arbejdsmarked inden for turisme (cid:151) en strategisk gennemgang af, hvordan og under hvilke betingelser man kan forbedre konkurrenceevnen og kvali- teten af besk(cid:230)ftigelsen inden for turismesektoren, s(cid:229)vel som praktiske anbefalinger til de berłrte parter. Arbejdsgruppen kom i rapporten med anbefalinger, der tager sigte p(cid:229) at: (cid:151) aktivere turisterhvervet, s(cid:229)ledes at det kan imłdekomme turisternes behov (cid:151) forbedre rammebetingelserne, hvilket vil f(cid:229) turisterhvervet til at fungere bedre (cid:151) modernisere og forbedre turismeinfrastrukturens effektivitet (cid:151) opgradere de menneskelige ressourcer inden for turisme (cid:151) fremme en b(cid:230)redygtig udvikling inden for turisme. Henstillingerne er rettet til: (cid:151) arbejdsmarkedets parter og is(cid:230)r virksomheder Arbejdsgruppen p(cid:229) Hłjt Plan vedrłrende Turisme og Besk(cid:230)fti- i begyndelsen af 1998 med reference til gelse blev nedsat Kommissionen og i samr(cid:229)d med medlemsstaterne. Pr(cid:230)senta- (cid:151) offentlige myndigheder og institutioner til udvikling og fremme af turisme (cid:151) Den Europ(cid:230)iske Union. Der er almindelig enighed om, at optimal udnyttelse af den europ(cid:230)iske turismes potentiale til opn(cid:229)else af v(cid:230)kst og besk(cid:230)ftigelse samt b(cid:230)redygtig udvikling, kr(cid:230)ver anerkendelse af dette erhvervs betydning og mere omfattende integration af relevante EU-politikker. Dette ville: (cid:151) głre det lettere at f(cid:229) turismespłrgsm(cid:229)l p(cid:229) dagsordenen p(cid:229) de forskellige niveauer i beslutnings- tagningen (cid:151) fremme moderniseringen af turismerelaterede tjenesteydelser og udviklingen af en ny iv(cid:230)rks(cid:230)t- terkultur inden for turisme. Dette skal forbedre sektorens konkurrenceevne og s(cid:230)tte den i stand til at imłdeg(cid:229) den h(cid:229)rde konkurrence fra rejsem(cid:229)l uden for Europa. (4) R(cid:229)det (turisme) af 26. 11. 1997. 23. 6. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 178/5 2. BYGGE VIDERE P¯ INFORMATION OG BEDST PRAKSIS SOM LED I EN EUROP˘ISK STRATEGI vil kunne n(cid:229)s, hvis man forbedrer udvekslingen af oplysninger og samordningen af medlemsstaternes og EU’s mangfoldige initiativer inden for turistsektoren. Med Kommissionens hurtige offentliggłrelse af rapporten p(cid:229) alle EU’s officielle sprog og den brede formidling af rapporten p(cid:229)begyndtes den anden fase, hvor offentlige myndigheder, brancheorganisationer og turismevirksomheder tilskyndes til at se n(cid:230)rmere p(cid:229) de rejste problemer i lyset af deres egne erfaringer og p(cid:229) grundlag heraf iv(cid:230)rks(cid:230)tte egnede foranstalt- ninger. til initiativer stimulering af Kommissionens turismen og besk(cid:230)ftigelsen har bidraget til at forbedre analyser og hłjne bevidsthedsniveauet foranstaltninger. Herved bekr(cid:230)ftes v(cid:230)rdien af de omfattende hłringer og det gode samarbejde om gruppens konklusioner og anbefalinger. Endvidere understreges behovet for effektive fłlgeforanstalt- ninger i form af en sammenh(cid:230)ngende, langfristet strategi. nłdvendige omkring Denne proces er allerede i gang i de fleste medlemsstater og i E(cid:216)S-medlemsstaterne, hvilket fremgik af det s(cid:230)rlige młde, der blev holdt i Det R(cid:229)dgivende Udvalg for Turisme i Berlin den 10. marts 1999. Ved den lejlighed udtrykte medlemsstaternes repr(cid:230)sentanter tilfredshed med arbejdsgruppens rapport, som man ans(cid:229) for at v(cid:230)re v(cid:230)rdifuld, og som bl. a. vil v(cid:230)re med til at skabe stłrre anerkendelse af turismens betydning. Arbejdsgruppens forslag kr(cid:230)ver en f(cid:230)lles indsats i form af: (cid:151) fastl(cid:230)ggelse af egnede rammebetingelser og hj(cid:230)lpefor- anstaltninger samt bedre udnyttelse af de muligheder, som de turismerelevante EU-programmer (cid:229)bner op for Det fremg(cid:229)r af medlemsstaternes initiativer, i relation til de spłrgsm(cid:229)l, som arbejdsgruppen har bragt p(cid:229) bane, at der er enighed om, at en forbedring af den europ(cid:230)iske turismes konkurrenceevne vil fremme v(cid:230)ksten og besk(cid:230)ftigelsen. Det er endvidere almindelig anerkendt, at dette f(cid:230)lles m(cid:229)l bedre (cid:151) anerkendelse af, at en afbalanceret og b(cid:230)redygtig turis- mepolitik som led i en stłrre helhed kan głre turismen til endnu en afgłrende faktor ved opfyldelsen af EU’s integreres i strukturre- hovedm(cid:229)ls(cid:230)tninger. Turismen skal formerne, lade turismen indg(cid:229) i EU’s retningslinjer for besk(cid:230)ftigelsen. ligesom det błr overvejes at Strategien błr omhandle de tre hovedomr(cid:229)der, som tydeligt er fremh(cid:230)vet i arbejdsgruppens anbe- falinger: (cid:151) bedre viden, know-how og fagkendskab inden for turisme (cid:151) bedre oplysninger om og adgang til EU-initiativer og -programmer, som er relevante for turismen (cid:151) bedre udveksling af oplysninger om udviklingsinitiativer og lovgivningsforanstaltninger vedrł- rende turisme i medlemsstaterne I praksis vil hovedelementerne i strategien best(cid:229) i fłlgende: (cid:151) Udarbejdelse af et fler(cid:229)rigt turisme(ramme)program som det kompromisforslag, som det łstrigske formandsskab i over- ensstemmelse med Kommissionens forslag forelagde for Ministerr(cid:229)det. Inden for rammerne af dette program vil det v(cid:230)re muligt at udvikle de nłdvendige foranstaltninger. EU’s programmer og initiativer vedrłrende turisme iii) etab- lering af en konsultations- og samarbejdsordning mellem turistsektoren og andre berłrte offentlige myndigheder, enheder. (cid:151) Retningslinjerne vil blive fastlagt af Kommissionen og medlemsstaterne, mens ansłgerlandene vil blive inviteret til at deltage aktivt i arbejdet. Der mindes om, at det łstrigske formandsskabs kompromis best(cid:229)r af fłlgende: i) koordinering og formidling af kvanti- tative og kvalitative oplysninger, herunder om bedst praksis ii) udvikling af brugervenlige informationsv(cid:230)rktłjer om (cid:151) Den kommende Kommission vil m(cid:229)ske overveje at (cid:230)ndre de eksisterende ordninger med ad hoc-konsultationer med godt 40 forskellige europ(cid:230)iske organisationer og oprette et europ(cid:230)isk turismer(cid:229)d. Dette r(cid:229)d, som skal have til opgave C 178/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 6. 1999 r(cid:229)dgive Kommissionen i spłrgsm(cid:229)l om europ(cid:230)isk at turisme, błr sammens(cid:230)ttes af repr(cid:230)sentanter for vigtige aktłrer og store beslutningstagere inden for den private og offentlige sektor. Derved vil man ogs(cid:229) kunne udnytte den bedst mulige fagkundskab til at udforske vigtige emner, som har betydning for turismen som led i en samordnet fremgangsm(cid:229)de for at realisere de fastsatte m(cid:229)l (5). fuldt ud at udnytte besk(cid:230)ftigelsespotentialet i servicesek- til toren, hvor EU halter langt efter USA. (cid:151) Styrkelse af dialogen og samarbejdet med andre internatio- nale turismefremmende organisationer som OECD, Europa- r(cid:229)det, UNESCO, Verdensturismeorganisationen med henblik p(cid:229) at samordne individuelle initiativer og promovere EU’s landvindinger p(cid:229) dette omr(cid:229)de (6). europ(cid:230)isk turismestrategi, Den her skitserede fremgangsm(cid:229)de bygger hovedsagelig p(cid:229) en »videnbaseret« som vil kunne anspore virksomhederne, de offentlige myndigheder og andre involverede parter til en bedre udnyttelse af de eksisterende oplysninger, erhverve og udvikle know-how, udvikle nye processer og l(cid:230)re af bedst praksis. 3. TURISMENS BIDRAG TIL DEN EUROP˘ISKE BESK˘FTIGELSES- STRATEGI Kommissionens igangv(cid:230)rende arbejde om turisme og besk(cid:230)fti- gelse indg(cid:229)r i Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabs m(cid:229)ls(cid:230)tning om at głre besk(cid:230)ftigelsen til hovedhjłrnestenen i F(cid:230)llesskabets arbejde. Dette er helt i tr(cid:229)d med den politik, sosm g(cid:229)r ud p(cid:229) at integrere besk(cid:230)ftigelsen i alle EU-programmer og EU-poli- tikker. Kommissionen vil udarbejde en separat meddelelse (7) med dette emne som forberedelse til de beslutninger, der skal tr(cid:230)ffes p(cid:229) det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i K(cid:246)ln den 3. (cid:151)4. juni 1999. Heri understreges behovet for at udnytte alle muligheder for innovative, miljłrigtige og b(cid:230)redygtige foholdsregler til fordel for besk(cid:230)ftigelsen og for at etablere nye partnerskaber og nye synergier med henblik p(cid:229) at skabe v(cid:230)kst samt nye og bedre arbejdspladser inden for uudnyttede omr(cid:229)der af łkonomien. Den er ogs(cid:229) i overensstemmelse med retningslinjerne for besk(cid:230)ftigelsen for 1999, hvori medlemsstaterne forpligter sig (5) At en s(cid:229)dan fremgangsm(cid:229)de er egnet, bekr(cid:230)ftes af de positive erfa- ringer fra bek(cid:230)mpelse af błrnesexturisme, byturisme, turisme og besk(cid:230)ftigelse, kvaliteten af rejsem(cid:229)l, turisme og euroen. (6) Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabs gode resultater og igangv(cid:230)rende arbejde inden for forskellige omr(cid:229)der af turismepolitikken, f. eks. i forbindelse med udviklingen af harmoniserede turismestatistikker, integrering af principperne om b(cid:230)redygtig udvikling inden for turisme, forbindelsen mellem kultur og turisme, bek(cid:230)mpelsen af błrnesexturisme, har v(cid:230)ret vigtigt r(cid:229)materiale for disse organisatio- ners arbejde. EU’s landvindinger kan s(cid:229)ledes anvendes som udgangs- punkt for disse organisationers videre arbejde. (7) F(cid:230)llesskabspolitikkerne og besk(cid:230)ftigelsen. I arbejdsgruppens rapport głres der rede for, hvordan turister- hvervet kan blive en v(cid:230)rdifuld partner, og hvordan det vil v(cid:230)re muligt at udnytte dets v(cid:230)kst- og besk(cid:230)ftigelsespotentiale fuldt ud. Det fremg(cid:229)r endvidere af rapporten, at turisterhvervet i stigende omfang tager hłjde for sociale og miljłm(cid:230)ssige aspekter, og at fłrende repr(cid:230)sentanter for erhvervet, hvoraf enkelte allerede har indg(cid:229)et individuelle aftaler, er parate til aktivt at medvirke til udivklingen af nye besk(cid:230)ftigelsesmulig- heder og deltage i F(cid:230)llesskabets vedholdende bestr(cid:230)belser i denne retning. De seneste v(cid:230)kst- og besk(cid:230)ftigelsestendenser (8) bekr(cid:230)fter gruppens konklusioner om turismens potentiale inden for de i EU’s besk(cid:230)ftigelsesstrategi: udvikling af fire grundpiller besk(cid:230)ftigelsesegnetheden, iv(cid:230)rks(cid:230)tter(cid:229)nden, fremme af tilpasningsevnen, styrkelse af lige muligheder for m(cid:230)nd og kvinder (9). forbedring af Turismens betydning for besk(cid:230)ftigelsen błr ogs(cid:229) ses i forbin- delse med den generelle liberalisering af indadg(cid:229)ende og udad- g(cid:229)ende turiststrłmme for EU-staternes vedkommende. Hertil kommer, at ingen af de stłrre tredjelande l(cid:230)ngere begr(cid:230)nser folks bev(cid:230)gelsesfrihed og forbrug i udlandet i overensstem- melse med forpligtelserne i henhold til den almindelige over- enskomst om handel og tjenesteydelser (GATS) (10). N(cid:230)sten alle lande (i marts 1999 114 medlemmer) har indg(cid:229)et forpligtelser ang(cid:229)ende turismen, som er langt mere omfattende end for nogen anden sektor, og indsatsen er nu koncentreret om reali- seringen. Dette viser klart, at de fleste WTO-medlemsstater har til hensigt at udvide deres turismeaktiviteter og lukke op for besk(cid:230)ftigelsesstigning (8) Ifłlge de europ(cid:230)iske arbejdsstyrkeundersłgelser er der blevet oprettet ca. 300 000 nye arbejdspladser i Europa mellem 1995 og 1997 inden for hotel- og restaurationsbranchen. V(cid:230)ksten inden for denne sektor l(cid:229) p(cid:229) godt 5 % i gennemsnit, mens Europas hłjeste v(cid:230)kstrate blev registreret i Tyskland og (cid:216)strig (begge 11 %). Denne direkte sammen med den konstante v(cid:230)kst i turist- og rejsestrłmmene i Europa. Stigningen i de udenlandske ferierejser var stłrre end for de indenlandske rejseaktiviteter. S(cid:229)ledes kunne man i fłrste halv(cid:229)r af 1998 notere en stigning i turiststrłmmen til EU p(cid:229) 3 %, mens turiststrłmmene inden for EU steg med 0,4 %. I april 1998 n(cid:229)ede turiststrłmmen til EU sit hłjeste med en stigning p(cid:229) hele 12,4 % i forhold til april 1997. Indt(cid:230)gterne fra turismen inden for EU voksede med 8,9 % i lłbet af det fłrste halv(cid:229)r af 1998 i forhold til 1997 (Eurostat, Statistics in Focus, Tourism 05/1999). h(cid:230)nger (9) Jf. is(cid:230)r den f(cid:230)lles besk(cid:230)ftigelsesrapport 1998, der blev vedtaget af R(cid:229)det den 3. december 1998; Rapporten om besk(cid:230)ftigelsesfre- kvenser 1998, KOM(1998) 572. (10) Ang(cid:229)ende yderligere oplysninger om GATS se »GATS 2000 (cid:151) opening markets for services«, Luxembourg, 1998. 23. 6. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 178/7 udlandets direkte investeringer som deres bidrag til at fremme den łkonomiske v(cid:230)kst. Kommissionen er for tiden i f(cid:230)rd med at opstille en liste over prioriterede lande og over hindringer for markedsadgang, som skal fjernes. Samtidig er det nłdven- digt at skabe og bevare en bred tilslutning til en (cid:229)ben verdens- łkonomi, som har v(cid:230)ret grundlaget for den hurtige v(cid:230)kst i lłbet af de seneste (cid:229)rtier. I denne sammenh(cid:230)ng har liberalise- ringen af turismen og de rejserelaterede tjenesteydelser spillet en stor rolle. Turisterhvervet błr betragtes som en ideel partner i denne proces, men dets bidrag til besk(cid:230)ftigelsen har sj(cid:230)ldent v(cid:230)ret grundigt analyseret eller gennemt(cid:230)nkt i alle aspekter. Dette er s(cid:229) meget mere uheldigt, som erhvervet er spredt over et bredt spektrum af łkonomiske aktiviteter i alle regioner i Europa og kr(cid:230)ver betydelige investeringer i menneskelig kapital. Den kendsgerning, at turismen er et opsplittet erhverv, som best(cid:229)r af en lang r(cid:230)kke sm(cid:229) virksomheder og derfor ikke har en klar sektorspecifik identitet, kan i nogen grad forklare, hvorfor man ikke har betragtet turismen som jobskabende. Der er flere grunde til, at turisterhvervet kan spille en bety- dende rolle i udformningen af en europ(cid:230)isk besk(cid:230)ftigelses- politik: (cid:151) De aktuelle og forventede udsigter for v(cid:230)ksten i efter- spłrgslen inden for denne sektor begunstiger etableringen af nye virksomheder, udviklingen af nye produkter og tjenesteydelser arbejdspladser, og oprettelsen af nye navnlig i forbindelse med integreringen af miljłaspekter i turismeaktiviteterne. (cid:151) Turistvirksomhedernes art og struktur, deres udbredelse i hele Europa, den lette markedsadgang for nye virksomheder og mulighederne for at skabe nye nichemarkeder tilskynder til nye łkonomiske aktiviteter. (cid:151) Turismen skal indg(cid:229) i n(cid:230)ste forhandlingsrunde om tjeneste- ydelser skulle głre liberaliseringen verdensomsp(cid:230)ndende og skabe nye handels- og investe- ringsmuligheder. i (cid:229)r 2000, hvilket (cid:151) Den brede vifte af aktiviteter, som skal d(cid:230)kke forbrugernes eftersłrgsel inden for denne sektor, er en integrerende del af de łkonomiske, sociale og administrative strukturer p(cid:229) lokalt, nationalt og europ(cid:230)isk plan. (cid:151) Det fleksible arbejdsmiljł inden for turisterhvervet głr det lettere for unge, og is(cid:230)r kvinder, at f(cid:229) adgang til arbejds- markedet, ligesom det forbedrer mulighederne for efter- og videreuddannelse. Den gunstige kombination af de muligheder, som efter- słrgslen skaber, og de strukturelle foruds(cid:230)tninger i det europ(cid:230)iske turisterhverv błr tilskynde medlemsstaterne til: (cid:151) at l(cid:230)gge v(cid:230)gt p(cid:229) horisontale turismespecifikke aktioner som led i initiativerne inden for rammerne af de nationale handlingsplaner for besk(cid:230)ftigelsen (NAP); (cid:151) at tr(cid:230)ffe s(cid:230)rlige turismespecifikke foranstaltninger for at fremme iv(cid:230)rks(cid:230)tter(cid:229)nden hos de unge, og is(cid:230)r kvinderne. 4. STYRKELSE AF SYNERGIER MED HENBLIK P¯ BEDRE UDNYT- TELSE AF MULIGHEDERNE I EU Via en lang r(cid:230)kke programmer og initiativer inden for talrige omr(cid:229)der yder Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab allerede et v(cid:230)sentligt bidrag til udvikling af turismen i medlemsstaterne (11). I finan- siel sammenh(cid:230)ng er dette bidrag mest synligt i forbindelse med strukturfondene. Der blev s(cid:229)ledes afsat 4,7 mia. euro gennem EFRU for programmeringsperioden 1994(cid:151)1999 (12). Dette er en klar tilkendegivelse af den betydning, der till(cid:230)gges turismen som drivelement i de łkonomiske aktiviteter inden for en lang r(cid:230)kke omr(cid:229)der i EU, herunder landdistrikter og omr(cid:229)der, som er pr(cid:230)get af den industrielle tilbagegang. For at udnytte disse midler bedst muligt er det vigtigt, at integrere b(cid:230)redygtige turismestrategier i mere vidtfavnende rammer for łkonomisk udvikling. En sammenh(cid:230)ngende EU-struktur for samr(cid:229)d og samarbejde inden for tusime vil i denne forbindelse v(cid:230)re en stor hj(cid:230)lp, n(cid:229)r man skal identificere og formidle information og oplys- ninger om bedst praksis. Form(cid:229)let błr v(cid:230)re at anvende en integreret fremgangsm(cid:229)de baseret p(cid:229) partnerskaber, is(cid:230)r hvad ang(cid:229)r programmeringsmetoder som medlemsstaterne skal udarbejde for perioden 2000(cid:151)2006 (13). for de programmer, I nogle henseender foregriber visse anbefalinger i arbejdsgrup- pens rapport den seneste udvikling inden for vigtige EU-poli- (11) Beretning fra Kommissionen til R(cid:229)det om F(cid:230)llesskabets foranstalt- ninger med indvirkning p(cid:229) turisme (1995-96), KOM(97) 332 af 2. 7. 1997. (12) Ang(cid:229)ende en oversigt over gennemfłrelsen af strukturfondsforord- ningerne henvises til den 9. ¯rsberetning om strukturfondene 1997, OPOCE, 1999. (13) Jf. is(cid:230)r »Strukturfondene og samordningen med Samhłrigheds- fonden (cid:151) Udkast til retningslinjer for programmer for perioden 2000(cid:151)2006«, Arbejdspapir for Kommissionen SEK(1999) 103 af 3. 2. 1999. Jf. ogs(cid:229), Cardiff II-beretningen om strukturelle reformer, KOM(1999) 61. C 178/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 6. 1999 tikker som f. eks. i det 5. FTU-rammeprogram, hvori turismen fremh(cid:230)ves som en sektor, der błr fremmes (14) Turistsektoren underg(cid:229)r for tiden store struktur(cid:230)ndringer, hvad ang(cid:229)r den m(cid:229)de, hvorp(cid:229) dens produkter og tjenesteydelser produceres, distribueres, grupperes/markedsfłres og s(cid:230)lges. Informations- samfundet vil fremme udbredelsen af netv(cid:230)rk inden for turi- sterhvervet og łge dens konkurrenceevne ved bredere formid- ling af rejsetilbud og ved at tilbyde et nyt v(cid:230)rktłj i den daglige drift i form af hurtigere modtagelse ob bearbejdning af vigtige markedsdata og stłtteoplysninger. De udfordringer og mulig- heder, som informationssamfundets faciliteter indeb(cid:230)rer, har endnu af IST-v(cid:230)rktłjer i deres arbejdsmetoder, investering i det nłdven- dige udstyr og i bedre uddannelsestilbud vil resultere i bedre job, stłrre indtjening og bedre muligheder for udnyttelse af nichemarkeder. Integreringen SMV’erne. relevans stłrre for Andre EU-politikker, som kan v(cid:230)re af betydning for en b(cid:230)re- dygtig udvikling af turismen i Europa er allerede taget op til nyvurdering, f. eks. det 5 miljłprogram (15). reformer Aftalen om AGENDA 2000, som man n(cid:229)ede frem til p(cid:229) det indeholdt ud over nye netop afholdte Europ(cid:230)iske R(cid:229)d (16), finansieringsordninger inden for en lang r(cid:230)kke andre vigtige omr(cid:229)der, som vil głre det lettere at udntte turis- mens potentiale i bestr(cid:230)belserne p(cid:229) at n(cid:229) EU’s hovedm(cid:229)l. Hertil hłrer de nye ordninger for strukturfondene, herunder f(cid:230)lles- skabsinitiativerne og innovtive foranstaltninger, Samhłrigheds- fonden samt landbrugspolitik, der l(cid:230)gger stłrre v(cid:230)gt p(cid:229) udviklingen i landomr(cid:229)derne. F(cid:230)lles- skabsinitiativet LEADER og andre ordninger til diversificering inden for landbruget vil her komme til at spille en v(cid:230)sentlig landbrug kunne bidrage rolle. Yderligere vil b(cid:230)redygtigt v(cid:230)sentligt til at bevare kulturarv og naturarv samt biodiversitet og levesteder, som głr Europas landdistrikter s(cid:229) eftertragtet af turisterne. Ogs(cid:229) i forbindelse med AGENDA 2000 vil turismen kunne yde et vigtigt bidrag til en vellykket udvidelse. Hvis EU’s reformen af den f(cid:230)lles (14) Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets afgłrelse 182/1999/EF (EFT L 26, 1. 2. 1999, s. 1). (15) I det 5. miljłprogram og situationsrapporten og handlingsplanen af 1997 peges p(cid:229) fłlgende prioriterede foranstaltninger: (cid:151) Integrering af miljłaspekter i turismepolitikken allerede fra starten p(cid:229) det bedst egnede niveau, integreret egnsplanl(cid:230)gning, strengere kontrol med arealanvendelse (cid:151) Rammebestemmelser for beskyttelse af fłlsomme omr(cid:229)der som łnsket af medlemsstaterne, i Middelshavsomr(cid:229)det, det baltiske omr(cid:229)de Alperne og kystomr(cid:229)- derne fłlsomme om(cid:229)der is(cid:230)r for (cid:151) Information for turisterne for at give dem bedre oplysninger om miljłets tilstand, fremme af nye, miljłrigtige former for turisme, nłje udv(cid:230)lgelse af hotelfaciliteter, miljłrigtigt byggeri mv. (cid:151) Styring af turiststrłmmene efter turistm(cid:229)lenes bel(cid:230)gningskapa- citet og egnede foranstaltninger til regulering af turiststrłmme, som ogs(cid:229) p(cid:229) lang sigt kommer erhvervet og miljłet til gode. (16) Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Berlin, 24. (cid:151)25. marts 1999, formandsska- bets konklusioner SN 100/99. midler bliver anvendt fornuftigt i ansłgerlandene, vil turistsek- torn i disse lande kunne videreudvikles p(cid:229) basis af b(cid:230)redyg- tighed og kvalitet. Udvikler disse lande turisttjenesteydelser, som tager hensyn til lokalbefolkningen, og miljłet, vil dette łge strłlmmen af turister fra EU og derved łge indt(cid:230)gter og investeringer og vil derfor kunne udbygge konakterne og rela- tionerne mellem vore befolkninger. ferieophold. Indfłrelsen af den f(cid:230)lles valuta vil ogs(cid:229) skabe store muligheder for turismen. Samtidig vil turismen frembyde synlige beviser p(cid:229) de praktiske fordele, der fłlger af euroens indfłrelse, hvilket vil medfłre stłrre prisgennemskuelighed og besparelser for turi- sterne. Den f(cid:230)lles valuta vil łge strłmmen af turister fra EU og af turister fra tredjelande til EU. Euroen vil s(cid:229)ledes v(cid:230)re et nyt argument for at v(cid:230)lge Europa som turistdestination. Det er klart, at en lang r(cid:230)kke europ(cid:230)iske forbrugere sandsynligvis fłrst rigtigt vil komme til at stifte bekendtskab med euroen under I Kommissionens meddelelse om infor- mationsstrategien for euroen omtales turismen som en s(cid:230)rlig interessant sektor i forbindelse med euroens indfłrelse. Det n(cid:230)vnes heri, at virksomheder inden for dette erhverv kan yde et nyttigt bidrag til informationen omkring euroens prak- tiske og mere specifikke aspekter (17). Rejsearrangłrer som potentielt vil v(cid:230)re de fłrste brugere af euroen, skal ogs(cid:229) forbe- rede sig p(cid:229) den f(cid:230)lles valuta tidligere end andre sektorer, og Kommissionen vil fortsat bestr(cid:230)be sig p(cid:229) at sikre, at branchen er fuldt forberedt, s(cid:229)ledes at overgang til euroen bliver smer- tefri (18). Endvidere vil Kommissionen bestr(cid:230)be sig p(cid:229) at sikre stłrst mulig overensstemmelse med de foranstaltninger, der tr(cid:230)ffes inden handelssektoren, hvormed turisterhvervet er meget t(cid:230)t forbundet (19). Mange af de anbefalinger, som er omtalt i arbejdsgruppens rapport vil kunne realiseres ved at integrere turismeaspekter mere effektivt i EU’s eksisterende politikker, programmer og initiativer. I det fłlgende vil der blive gjort rede for, hvordan gruppens anbefalinger vil kunne fłlges op med de muligheder, f(cid:230)llesskabsinstrumenterne giver. Forslagene er opdelt efter akti- vitetsomr(cid:229)de og efter foranstaltningens art. (17) Kommissionens meddelelse om informationsstrategien for euroen KOM(1998) 39 af 23. 1. 1998. (18) I denne forbindelse har Kommissionen nedsat en arbejdsgruppe vedrłrende euroen og turismen og afholdt en europ(cid:230)isk konfe- rence med repr(cid:230)sentanter for turisterhvervet, internationale orga- nisationer, offentlige myndigheder, banksektoren og for de vigtigste betalingssystemer. (19) Eksempelvil vedtog Kommissionen for kort tid siden en hvidbog om handel, som omhandler foranstaltninger om handel og turisme, KOM(1999) 6 endelig udg. af 27. 1. 1999. 23. 6. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 178/9 4. 1. Forbedring af den europ(cid:230)iske turismes konkurrence- evne ved hj(cid:230)lp af innovative informationsv(cid:230)rktłjer markingmetoder som middel turisterhvervs konkurrenceevne. til at forbedre det europ(cid:230)iske Etableringen af et europ(cid:230)isk online-netv(cid:230)rk om turisme (»EurONeT«) vil bidrage til p(cid:229) europ(cid:230)isk plan at afhj(cid:230)lpe mang- lerne i den eksisterende viden om turisme, og ved hj(cid:230)lp af den nye teknologi vil det v(cid:230)re muligt at forbinde eksisterende infor- mationskilder. Et s(cid:229)dant system, som efter planen skal v(cid:230)re et centralt informationscenter (»one-stop-information-shop«), vil v(cid:230)re et ideelt, brugervenligt hj(cid:230)lpemiddel for beslutningstagere inden for turistbranchen. Hvad ang(cid:229)r de kvantitative aspekter (cid:151) oplysninger om turist- markeder, virksomhedsstrukturer, befolkningsdata og łkono- miske resultater, besk(cid:230)ftigelsesudviklingen, miljłindikatorer (cid:151) vil man kunne drage nytte af den tiltagende strłm af data fra eksisterende europ(cid:230)iske statistiske systemer og fra nationale turistorganisationer, der łnsker at deltage i netv(cid:230)rket. Hvad ang(cid:229)r kvalitative aspekter, skal systemet direkte eller via forbindelser til eksisterende relevante EU-informationssystemer d(cid:230)kke specifikke omr(cid:229)der om: Bedst praksis og innovative processer 4. 2. Turisme inden for EU’s iv(cid:230)rks(cid:230)tternetv(cid:230)rk Ved at styrke og effektivisere EU’s iv(cid:230)rks(cid:230)tternetv(cid:230)rk som f. eks. euroinfocentre (EIC), som allerede er etableret i hele EU og i visse partnerlande, vil bidrage til at forbedre de łkono- miske rammebetingelser og lette adgangen til og udnyttelsen af de muligheder, som EU tilbyder. Disse netv(cid:230)rk letter ikke blot adgangen til oplysninger og EU-programmer, men styrker ogs(cid:229) samarbejdet og formidler oplysninger om lokale markedsfor- hold og łkonomiske muligheder. I de omr(cid:229)der, hvor udvikling af turismen spiller en stor rolle, vil Kommissionen undersłge, i hvor hłj grad partnerskabsnetv(cid:230)rk er villige til at yde m(cid:229)lret- tede tjenester til turismevirksomheder og offentlige myndig- heder. Dette kan ske som led i Kommissionen igangv(cid:230)rende informationskampagne i medlemsstaterne. I denne forbindelse vil der i euroinfocen- trenes v(cid:230)rtsorganisationer i medlemsstaterne som en forsłgs- ordning kunne inds(cid:230)ttes konsulenter i tursimespłgsm(cid:229)l. af netv(cid:230)rkene fremme is(cid:230)r til (cid:151) etablering af virksomheder, udvikling af planl(cid:230)gning, management og marketing turistprodukter, Dette initiativ vil muligvis kunne videreudvikles under det eksi- sterende og kommende fler(cid:229)rige program om SMV’er. (cid:151) applikationer og faciliteter inden for informationsteknologi (cid:151) anvendelse af principper og metoder for sikring af en b(cid:230)re- dygtig udvikling, klassificeringssystemer og miljłforvalt- ningssystemer 4. 3. Besk(cid:230)ftigelse, arbejdsmarkedsvilk(cid:229)r og uddannelse inden for turisme (cid:151) uddannelse og administration af menneskelige ressourcer. F(cid:230)llesskabsprogrammer og -initiativer som er relevante for turister- hvervet som skal Retsregler og hj(cid:230)lpeforanstaltninger, skabe mere besk(cid:230)ftigelsesvenlige rammebetingelser for turismen, błr is(cid:230)r udarbejdes inden for fłlgende omr(cid:229)der: skatter og afgifter, gennemsigtighed p(cid:229) gr(cid:230)nseoverskridende arbejdsmarkedet, anerkendelse af kvalifikationer og uddannelser, dialog mellem turisterhvervets parter. (cid:151) retsregler (cid:151) łkonomisk stłtte Forsknings- og dokumentationscentre for turisme EU-undersłgelser om turisme P(cid:229) grundlag af informationssystemets oplysninger, der opda- teres regelm(cid:230)ssigt, kan der udarbejdes en rapport om det europ(cid:230)iske turisterhvervs konkurrenceevne som anbefalet af arbejdsgruppen. En s(cid:229)dan rapport kan v(cid:230)re v(cid:230)rdifuld for offentlige myndigheder, turisterhvervet og andre involverede parter ved etableringen af foranstaltninger, hvori indg(cid:229)r bench- Hvad skatter ang(cid:229)r har Kommissionen siden 1993 (20) henledt medlemsstaternes opm(cid:230)rksomhed p(cid:229) nłdvendigheden af at neds(cid:230)tte skatterne p(cid:229) arbejdskraften. Kommissionen har for nylig forelagt R(cid:229)det et direktivforslag, hvorefter medlemssta- terne i en forsłgsperiode f(cid:229)r mulighed for at anvende lavere momssatser for visse arbejdskraftintensive tjenesteydelser (21). De p(cid:229)g(cid:230)ldende tjenesteydelser skal opfylde en r(cid:230)kke specifikke krav. Hvis turistbranchens tjenesteydelser opfylder disse betin- gelser, vil de ogs(cid:229) kunne indg(cid:229) i forsłgsordningen. Dette initiativ skulle medvirke til at udnytte det store jobskabelses- (20) Hvidbog om v(cid:230)kst, konkurrnceevne, besk(cid:230)ftigelse, december 1993 (cid:151) kapitel IX. (21) Forslag til R(cid:229)dets direktiv KOM(1999) 62 af 17. 2. 1999. C 178/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 6. 1999 potentiale i virksomheder, som tilbyder lokale tjenesteydelser, men ogs(cid:229) til at reintegrere virksomheder i skattesystemet, som har bev(cid:230)get sig inden for den sorte łkonomi. Man er i stigende grad blevet opm(cid:230)rksom p(cid:229), at der er behov for stłrre koor- dinering mellem medlemsstaterne, hvilket harmonerer med turisterhvervets opfattelse, og dette synspunkt vil Kommis- sionen fortsat bestr(cid:230)be sig p(cid:229) at fremme. til at vil głre job inden for turistsektoren mere attraktive og sikre tjenesteydelser af hłj kvalitet. Endvidere vil turismens kapa- integrere arbejdslłse fra en r(cid:230)kke forskellige citet jobkategorier kunne udnyttes bedre, hvis der foretages stłrre investeringer i uddannelser p(cid:229) forskellige niveauer, og hvis kvalifikationer forbedres via videreuddannelse for at d(cid:230)kke branchens voksende behov. For at forbedre gennemsigtigheden p(cid:229) arbejdsmarkedet og fremme anerkendelsen af uddannelse, videreuddannelse og erhvervserfaring inden for turisme p(cid:229) EU-plan vil Kommis- sionen i overensstemmelse med allerede trufne beslutninger fremme: Inden for det gr(cid:230)nseoverskridende samarbejde om uddan- nelse vil man kunne tage hłjde for den lłbende evaluering af de opn(cid:229)ede resultater ved gennemfłrelsen af Leonardo da Vinci-programmet for at lette adgangen til turismeaktivi- teter ved gennemfłrelsen af n(cid:230)ste fase af programmet (2000(cid:151)2006), der skal vedtages af R(cid:229)det og Europa-Parla- mentet i slutningen af 1999. (cid:151) łget anvendelse af det europ(cid:230)iske besk(cid:230)ftigelsesnetv(cid:230)rk turistvirksomheder og (EURES) og m(cid:229)lrettet bistand til arbejdssłgende, hvilket vil kunne bidrage til at skabe stłrre overensstemmelse mellem udbud af og efterspłrgsel efter arbejdspladser touristsektoren og łge arbejdstagernes mobilitet inden for (cid:151) endvidere anbefales det i retningslinjer for strukturfondenes programmer for perioden 2000(cid:151)2006 (23), at der i struk- turfondenes planer tages hłjde for »opgradering af f(cid:230)rdig- heder og erhvervsprofiler for bedre at kunne imłdekomme turisternes forventninger og turistindustriens behov«. (cid:151) gennemfłrelse af direktiverne om gensidig anerkendelse af faglige kvalifikationer, der er erhvervet i EU-medlemssta- terne og gennemfłrelse af Kommissionens initiativ til indfł- relse af »Europass-uddannelse«. Dette vil kunne fremme mobiliteten inden for erhvervsuddannelser, herunder ogs(cid:229) l(cid:230)rlingeuddannelsen, og forbedre gennemskueligheden af kvalifikationer i udlandet (22) erfaringer, erhvervet som er og turistsektoren. (cid:151) mere effektiv anvendelse af Den Europ(cid:230)iske Socialfond som det vigtigste EU-finansieringsredskab til udvikling af menne- skelige ressourcer og forbedring af arbejdsmarkedet inden for I den forest(cid:229)ende programmerings- periode (2000(cid:151)2006) er ESF’s generelle m(cid:229)ls(cid:230)tning at forebygge og bek(cid:230)mpe arbejdslłsheden for at sikre et hłjt besk(cid:230)ftigelsesniveau. De nationale besk(cid:230)ftigelsesplaner (NAP), som indg(cid:229)r i den europ(cid:230)iske besk(cid:230)ftigelsesstrategi, l(cid:230)gger v(cid:230)gt p(cid:229) »besk(cid:230)ftigelsesevne«, »tilpasningsevne« og »lige muligheder«, er de overordnede m(cid:229)l for ESF’s foran- staltninger med henblik p(cid:229) at fremme aktive arbejdsmar- kedspolitikker og lette adgangen til arbejdsmarkedet. Hvad ang(cid:229)r strukturer og systemer kunne man inden for konur- renceregnlernes rammer indlede initiativer til forbedring af uddannelsernes kvalitet og arbejdsformidlingens effektivitet, etablering af t(cid:230)ttere forbindelser mellem erhvervslivet og uddannelsessektoren, fremme af systemer med henblik p(cid:229) at forudsige (cid:230)ndringer i arbejdsmarkedet og i kravene til forbindelse med nye former for kvalifikationer, s(cid:230)rlig i arbejdsorganisation. Dette vil v(cid:230)re en vigtig faktor til at skabe varig besk(cid:230)ftigelse inden for turistsektoren, da det Kommissionen vil fortsat kunne prioritere fremme af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter inden for turistsektoren. Et vigtigt bidrag hertil er den seneste rammeaftale om tids- begr(cid:230)nset ans(cid:230)ttelse, som har direkte betydning for s(cid:230)sonakti- viteter som turisme. De gode resultater, der er opn(cid:229)et inden for hotel- og restaurationsbranchen, og som fortsat vil blive fremmet, vil Kommissionen kunne anvende som udgangspunkt for at undersłge, om andre grene inden for turistbranchen vil v(cid:230)re interesseret i at etablere en lignende dialog p(cid:229) europ(cid:230)isk plan (24). 4. 4. Turisterhvervets infrastrukturer De positive virkninger for turismen som fłlge af liberalise- ringen inden for transportsektoren, der er blevet fremmet ved hj(cid:230)lp af EU-initiativer, vil kr(cid:230)ve lłbende bestr(cid:230)belser for at sikre mere effektive og b(cid:230)redygtige infrastrukturer. Der vil kunne opn(cid:229)s stłrre fordele, bl. a. trafikspredning, ved at tilvejebringe bedre interoperabilitet mellem transportsy- stemerne, is(cid:230)r p(cid:229) turistdestinationerne. form af i Kommissionen er klar over, at effektive transportsystemer og infrastrukturer for ny teknologi har stigende betydning for det eurp(cid:230)iske turisterhvervs konkurrenceevne. Den er opm(cid:230)rksom (22) R(cid:229)dets beslutning 1999/51/EF (EFT L 17 af 22. 1. 1999, s. 45). (23) SEK(1999) 103 af 3. 2. 1999. (24) KOM(1998) 322 af 20. 5. 1998. 23. 6. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 178/11 for foranstaltninger, som skal imłdeg(cid:229) s(cid:229)danne p(cid:229) behovet problemer, som arbejdsgruppen peger p(cid:229), i overensstemmelse med de retningslinjer, der er for den forst(cid:229)ende programmeringsperiode for strukturfondene og til gennem- fłrelse af de lłbende foranstaltninger efter vedtagelsen af det 5. FTU-rammeprogram for kort tid siden. fastlagt Turistsektoren vil is(cid:230)r kunne drage nytte af de foranstaltninger, som gennemfłres som led i det 5. FTU-program, og som skal bidrage til etableringen af individuelle tjenesteydelser af hłj kvalitet for Europas borgere og til udviklingen af innovative teknologiske applikationer og standardiseringsforanstaltninger, som vil give turisterhvervet, is(cid:230)r SMV’erne, mulighed for at investere i informations- og teknologisystemer. Via s(cid:229)danne projekter vil det europ(cid:230)iske turisterhvervs konkurrenceevne kunne forbedres betydeligt. Med henblik p(cid:229) at fastl(cid:230)gge speci- fikke forskningsopgaver indhenter Kommissionen oplysninger om turisterhvervets reelle forskningsbehov. Til dette form(cid:229)l er der blevet oprettet et websted, s(cid:229)ledes at fagfolk inden for turisme og IT kan detlage i et virtuelt diskussionsforum. informationsteknologiens teknologier ogs(cid:229) kunne Derved vil fremmes turistsektoren. Ud over diskussionsfor- ummet vil der blive oprettet en database med de vigtigste private og offentlige aktłrer inden for turistsektoren og infor- mationsteknologien. En s(cid:229)dan database vil kunne anvendes til at finde partnere, med hvem man kan udveksle bedst praksis eller samarbejde om projekter. EU’s femte rammeprogram (cid:229)bner mulighed for at integrere kulturarven i bymiljłet. Ved at forbedre de mulig- skal der heder, udvikles hj(cid:230)lpemidler, metoder og modeller, som vil głre det lettere at tr(cid:230)ffe beslutninger om adgang til, bevarelse og udnyt- telse af kulturarven. indlede łkonomisk samarbejde eller som kulturarven frembyder inden for turismen, for B(cid:230)redygtig transport spiller en fundamental rolle ved fremme af v(cid:230)ksten og besk(cid:230)ftigelsen inden for turistsektoren. Struktur- fondene (is(cid:230)r Den Europ(cid:230)iske Fond for Regionaludvikling (EFRU)) og Samhłrighedsfonden har stort omfang ydet stłtte til den europ(cid:230)iske transportinfrastruktur, is(cid:230)r i mindre udviklede omr(cid:229)der og randomr(cid:229)der. EFRU har ydet 13,7 mia. euro til transportinvesteringer i mindre udviklede omr(cid:229)der i perioden 1994(cid:151)1999, og Samhłrighedsfonden har ydet over 5 mio. Euro mellem 1993 og 1999 til udvikling af vigtige transeurop(cid:230)iske transportnet. i Medlemsstaterne vil fortsat blive kraftigt opfordret til at etab- lere et transeurop(cid:230)isk trafiknet. De igangv(cid:230)rende drłftelser om opettelse af et europ(cid:230)isk kontrolsystem for lufttrafikken vil fortsat blive fremmet. Endvidere agter Kommissionen at stłtte medlemsstaternes og regionernes bestr(cid:230)belser p(cid:229) at udvide eller som giver bekvem og miljłvenlig adgang til rejsem(cid:229)l, som er beliggende i n(cid:230)rheden af de vigtigste jernbanelinjer. Realiseringen af store infrastrukturprojekter p(cid:229) internationalt plan og p(cid:229) regionalt forbedre offentlige transportinfrastrukturer, plan i forskellige medlemsstater har direkte medvirket til at lette adgangen til traditionelle turistdestinationer og skabt nye muligheder i andre omr(cid:229)der. turisttransporten nye muligheder, Liberaliseringen af det europ(cid:230)iske lufttransportmarked har samtidig med at givet inden for besk(cid:230)ftigelsesudsigterne er bevaret eller forbedret lufttransportsektoren. Det er s(cid:230)rlig vigtigt for at opn(cid:229) gode resultater inden for turistbranchen, at den forventede v(cid:230)kst i den europ(cid:230)iske lufttrafik kombineres med b(cid:230)redygtig og problemfri afvikling af rejser. Kommissionen agter ogs(cid:229) at fremme samarbejdet mellem de involverede parter (rejsearrangłrer, rejsebureauer, lufthavne og flyselskaber) for at reducere presset, n(cid:229)r der er spidsbelastning i hłjs(cid:230)sonen og p(cid:229) bestemte tidspunkter. 4. 5. B(cid:230)redygtig udvikling og kvalitetsnormer Kommissionen bestr(cid:230)ber sig p(cid:229) at fremme og stłtte integre- ringen af miljłaspekter i planl(cid:230)gning og praksis inden for turisterhvervet. Dette indeb(cid:230)rer, at der anvendes indikatorer for m(cid:229)ling af b(cid:230)redygtig turisme, og at miljłkriterier integreres i turistvirksomhederne driftspraksis og i planer for turistm(cid:229)l. P(cid:229) grundlag af resultaterne af en lang r(cid:230)kke foranstaltninger p(cid:229) dette omr(cid:229)de som led i strategien for den b(cid:230)redygtig udvikling og med henblik p(cid:229) at integrere denne fremgangsm(cid:229)de i alle EU-politikker vil Kommissionen fortrinsvis fremme initiativer, hvorigennem is(cid:230)r SMV’er indfłrer miljłvenlig praksis inden for turisterhvervet. Hertil hłrer ogs(cid:229) mekanismer og systemer til identifikation og formidling af bedst praksis. Ved vurderingen af turistprojekters miljłm(cid:230)ssige konsekvenser vil Kommissionen v(cid:230)re s(cid:230)rlig opm(cid:230)rksom p(cid:229), at medlemssta- terne overholder bestemmelserne i EU-lovgivningen og sl(cid:229) til lyd for, at EU’s partnerlande anvender en tilsvarende frem- gangsm(cid:229)de. Kommissionen vil inden for rammerne af struktur- fondenes initiativ til et transeurop(cid:230)isk samarbejde undersłge er mulighed for, og om myndighederne i de om der p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstater er interesseret igangs(cid:230)tte et revitaliseringsprogram for rejsem(cid:229)l, som har v(cid:230)ret udsat for masseturisme, og hvor skader p(cid:229) miljłet har v(cid:230)ret resultatet af tidligere (cid:229)rs d(cid:229)rlige investeringer i turistsektoren. Forbere- delserne hertil vil blive indledt i 1999. i at Det netop startede ARTIST-projekt (Agenda for Research on Tourism by Integration of Statistics and Strategies for Trans- C 178/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 6. 1999 port), der finansieres via FTU-programmet for transport under levere EU’s 4. rammeprogram for forskning og udvikling vil relevante oplysninger om befordringskapacitet for turistm(cid:229)l i byomr(cid:229)der. Hovedform(cid:229)let med dette EU-forskninsprojekt om transport og turisme er at analysere og nyvurdere eksisterende is(cid:230)r i europ(cid:230)iske byer med store turist- turistmanagement, strłmme. Projektet vil lłbe i de kommende 12 m(cid:229)neder, hvor- efter resultaterne heraf vil blive offentliggjort. Der błr ogs(cid:229) l(cid:230)gges v(cid:230)gt p(cid:229) b(cid:230)redygtig udvikling af turismen i landdistrikterne. I Kommissionens meddelelse »Mod et b(cid:230)re- dygtigt landbrug« (25) understreges turismens potentiale til at sprede de łkonomiske aktiviteter, is(cid:230)r hvor landbrugssektoren er i tilbagegang. Det foruds(cid:230)tter en b(cid:230)redygtig og integreret tilgang for at opfylde turisternes kvalitetskrav, forbedre situa- tionen for det lokale erhvervsliv og lokalsamfundet og bevare naturarven (landskab og biodiversitet) samt kulturarven (arki- tektur, h(cid:229)ndv(cid:230)rk og traditioner). En alvorlig svaghed i turisterhvervets konkurrenceevne er det manglende kendskab til og ringe anvendelse af kvalitetssty- ringsmetoder og -strategier. For virksomhederne kan de aktu- elle foranstaltninger og programmer, der er udviklet p(cid:229) frivillig basis som led i den kvalitetspolitik og de initiativer, som Kommissionen g(cid:229)r ind for, v(cid:230)re til stor hj(cid:230)lp. Der vil kunne głres yderligere fremskridt, hvis Kommissionen offentliggłr og anvender resultaterne af undersłgelser af integreret kvalitets- styring for turistm(cid:229)l i kyst-, by- og landomr(cid:229)der. 5. EFFEKTIVT SAMARBEJDE Ovenfor omtalte foranstaltninger er baseret p(cid:229) arbejdsgruppens anbefalinger. Gennemfłres mange af disse foranstaltninger, vil turismen komm til at yde sit bidrag til at n(cid:229) vigtige EU-m(cid:229)l. Tidligere erfaringer, som bl. a. bygger p(cid:229) evaluering af EU-foran- staltninger vedrłrende turisme, har imidlertid vist, at der er alvorlig risiko for overlapninger og redundans, hvorved EU’s og medlemsstaternes bestr(cid:230)belser mister noget af deres effek- tivitet. En s(cid:229)dan risiko kan reduceres kraftigt med en over- ordnet som sikrer bedre sammenh(cid:230)ng og stłrre gennemsigtighed p(cid:229) alle planer. strategi, Derved vil man: (cid:151) kunne foretage en bedre prioritering af m(cid:229)l (cid:151) kunne lette identificeringen og fjernelsen af hindringerne for turismens udvikling For at det mandat, hvorunder den tjenestegren, der er ansvarlig for turisme, har f(cid:229)et til opgave at koordinere alle EU-foranstalt- ninger vedrłrende turisme, kan udfłres med held er der en r(cid:230)kke udfordringer at imłdeg(cid:229). Bl. a. kan n(cid:230)vnes: (cid:151) omfanget af foranstaltningerne, og Kommissionens tjenes- tegrene kan ikke i alle tilf(cid:230)lde uden videre fastsl(cid:229), om en i nationale foranstaltning er relevant for turismen (f. eks. eller regionale programmer for udvikling af turismen) (cid:151) den hurtige markedsudvikling, som kr(cid:230)ver en lłbende strłm af kvalitetsdata til Kommissionens tjenestegrene (cid:151) nłdvendigheden at at v(cid:230)lge relevante emner ved integre- ringen af turistaspekter i EU’s politikker (cid:151) evnen til at viderebringe vigtige oplysninger om EU-initia- relevante interesserede parter og hłjne deres til tiver bevidsthedsniveau og engagement (cid:151) vanskelighederne ved at udnytte turismens potentiale, s(cid:229) l(cid:230)nge det ikke er afklaret, hvilken plads denne sektor skal have i EU’s prioritering. Disse udfordringer kr(cid:230)ver, at Kommissionens tjenestegren, der i hłjere grad koncentrerer sig om har ansvaret for turisme, information, samarbejde og partnerskaber, mens pilotprojekter s(cid:229) vidt muligt gennemfłres som led i initiastiver under andre relevante EU-politikker og EU-programmer. S(cid:229)danne initiativer vil kunne fremmes i forbindelse med gennemfłrelsen af foran- staltninger under horisontale EU-instrumenter is(cid:230)r vedrłrende forskning og besk(cid:230)ftigelse, uddannelse, imidlertid udvikling, miljłbeskyttelse samt statistik. Det er vigtigt, at i til at andre EU-politikker og -programmer volde problemer p(cid:229) grund af manglende r(cid:229)dgivning og fagkendskab. S(cid:229)danne problemer kan undg(cid:229)s, hvis de i kapitel 2 n(cid:230)vnte metoder anvendes. Disse skal sikre, at der er systematisk adgang til aktuelle oplysninger af hłj kvalitet. integreringen af prioriterede turismespłrgsm(cid:229)l iv(cid:230)rks(cid:230)tterpolitik, ikke kommer (cid:151) kunne opn(cid:229) stłrre omkostningseffektivitet i EU’s bestr(cid:230)belser p(cid:229) at forbedre turismens konkurrenceevne (25) Meddelelse om b(cid:230)redygtigt landbrug, KOM(1999) 22 af 27. 1. 1999. Der forventninger, som arbejdsgruppens rapport har skabt i EU-institutionerne, medlemsstaterne og turisterhvervet, under- streger behovet for, at EU yder et effektivt bidrag til udviklingen af turismen i Europa. 6. KONKLUSION 23. 6. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 178/13 Hvis EU’s fremgangsm(cid:229)de skal głres meres effektiv, vil det dels kr(cid:230)ve en mere rationel anvendelse af midlerne, en forenkling af procedurerne og en konsolidering og vurdering af resultaterne, dels en udbygning af meningsudvekslingen, samarbejdet og partnerskabet. Det er i store tr(cid:230)k en s(cid:229)dan fremgangsm(cid:229)de EU anvender i sin strategi vedrłrende turisme i samarbejdet med partnerlande. I denne forbindelse har R(cid:229)det (udviklingssamarbejde) (26) for kort tid siden givet sin fulde tilslutning til den af Kommissionen foresl(cid:229)ede EU-strategi for samarbejdet med udviklingslandene. P(cid:229) trods af den klare analyse af de łkonomiske og sociale virkninger af turismen og de muligheder, den giver, og den voksende internationalisering, bliver denne sektors potentiale d(cid:229)rligt udnyttet, fordi medlemsstaterne ikke har en f(cid:230)lles m(cid:229)ls(cid:230)tning for turismens udvikling, og fordi turismen ikke f(cid:229)r tilkendt den rolle i opbygningen af Europa, som den fortjener. Dette er s(cid:229) meget mere uheldigt, som ansłgerlandene og EU’s partnerlande har vist łget interesse for at słge vejled- ning og bistand i turismespłrgsm(cid:229)l hos EU, og der med disse lande er indledt et samarbejde med henblik p(cid:229) tiln(cid:230)rmelse af deres turisterhverv. Det fremg(cid:229)r heraf, at der er behov for helt nłje at definere, hvordan aktłrerne p(cid:229) alle niveauer inden for EU’s turistsektor via partnerskab og samarbejde kan yde et effektivt bidrag til en b(cid:230)redygtig udvikling inden for denne sektor, ogs(cid:229) SMV’erne, og p(cid:229) hvilken m(cid:229)de EU kan bidrage til denne udvikling. I rapportens konklusion anfłrer arbejdsgruppen argumenterne for den anerkendelse som EU’s turrisme błr have som en fłrende łkonomisk sektor. Der skal nu udarbejdes en innovativ strategi, for at alle invol- verede parter, uanset hvor stort deres ansvar er, kan yde deres bidrag, p(cid:229) grundlag af drłftelser om f(cid:230)lles m(cid:229)ls(cid:230)tninger, udveksling af viden, innovation og stłrre stimulering af gennemskuelighed og kvalitet i planl(cid:230)gning og lovgivning. Ovenst(cid:229)ende analyse understreger: (cid:151) relevansen af arbejdsgruppens konklusioner med hensyn til hvordan turismen bedst kan bidrage til v(cid:230)kst og besk(cid:230)ftigelse og b(cid:230)redygtig udvikling, nłdvendigheden af, at medlemsstaterne fortsat tager arbejdsgruppens konklusioner i betragtning og eventuelt inkluderer dem i nationale strategier i overensstemmelse med prioriteringen af deres turismepolitik (cid:151) nłdvendigheden af bedre f(cid:230)llesskabsrammer med henblik p(cid:229) at effektivisere EU’s indsats for turismen I forbindelsen med det fłrste europ(cid:230)iske turismetopmłde, der skal afholdes i (cid:229)r 2000, vil den kommende Kommission undersłge, hvor langt man er n(cid:229)et med at oms(cid:230)tte arbejdsgruppens konklusioner og anbefalinger til konkret handling. (26) Meddelelse fra Kommissionen til R(cid:229)det og Europa-Parlamentet om en strategi for Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabs stłtte til udvikling af b(cid:230)redygtig turisme i udviklingslandene, KOM(1998) 563 af 14. 10. 1998, og konklusioner fra R(cid:229)det (udviklingssamarbejde) af januar 1999, bilag II). 30. november 1998, (PV13536/98 af 13


title: Proposta di decisione del Consiglio che definisce la 4- MTA quale nuova droga sintetica da sottoporre a misure di controllo e a disposizioni penali

eurovoc_concepts:
UN convention
exchange of information
narcotic
new product
public health

formats: html pdf

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE Bruxelles, 23. 06. 1999 COM(1999) 307 def. Proposta di DECISIONE DEL CONSIGLIO che definisce la 4-MTA quale nuova droga sintetica da sottoporre a misure di controllo e a disposizioni penali (presentata dalla Commissione) RELAZIONE ILLUSTRATIVA I. INTRODUZIONE La Commissione europea accoglie con favore la relazione sulla valutazione del rischio che presenta la 4-MTA; la valutazione è stata effettuata ai sensi dell'azione comune del 16 giugno 1997 (97/396/GAI) sulle nuove droghe sintetiche (GU L 167 del 25. 6. 1997) su richiesta avanzata dalla presidenza nel febbraio 1999. I rischi della 4-MTA (P-Metiltioanfetamina o 4-Metiltioanfetamina) sono stati valutati a Lisbona i giorni 18 e 19 maggio 1999 nella seconda riunione speciale convocata dall'OEDT sotto gli auspici del suo comitato scientifico; si tratta del secondo caso di valutazione del rischio ai sensi dell'articolo 4 dell'azione comune. La 4-MTA, identificata per la prima volta nel 1997 nei Paesi Bassi e nel Regno Unito, è attualmente soggetta a controllo in due Stati membri. Attualmente non figura in nessuno degli elenchi della convezione delle Nazioni Unite del 1971 sulle sostanze psicotrope. La 4-MTA non ha attualmente alcuna utilizzazione industriale. I suoi precursori sono disponibili in commercio e non sembrano possedere proprietà psicoattive. II. I RISCHI POSTI DALLA 4-MTA La Commissione ha studiato con attenzione le conclusioni della relazione sui rischi che presenta la 4-MTA, desumendone che la sostanza in oggetto è un potente agente psicoattivo senza alcun valore terapeutico apparente. Ad esso sono ascritti cinque decessi nell'Unione europea e dieci episodi gravi ma non mortali che hanno richiesto il ricovero in ospedale. In alcuni casi vi è stato collasso respiratorio. Si è notato che, poiché gli effetti tardano a manifestarsi, l'utilizzatore di questa droga tende a ingerire diverse pillole, aumentando di conseguenza il rischio di sovradosaggio. Risulta anche che il rischio aumenti ove la sostanza sia ingerita assieme ad alcolici, MDMA (Extasy), anfetamine o efedrina. L'interazione con certi alimenti può provocare gravi conseguenze. Rispetto all'MDMA, la 4-MTA sembra presentare rischi più elevati di reazioni acute, compresi gravi effetti secondari e sovradosaggio. Per quanto attiene agli aspetti criminologici, tre Stati membri (Belgio, Regno Unito e Paesi Bassi) hanno sequestrato grossi quantitativi di pillole di 4-MTA. La Germania ne ha sequestrati piccole quantità. In due Stati membri lo spaccio di 4-MTA risulta combinato con altre sostanze illecite e, secondo taluni rapporti, il fenomeno sarebbe in aumento. III. PROPOSTA DI DECISIONE DEL CONSIGLIO In considerazione di quanto precede, la Commissione ritiene necessario presentare al Consiglio l'iniziativa di proporre che la 4-MTA sia assoggettata a misure di controllo e a sanzioni penali a livello di Unione europea come prescrive l'articolo 5, paragrafo 1, terzo comma dell'azione comune del 16 giugno 1997 (97/396/GAI) sulle nuove droghe sintetiche. 2 Proposta di DECISIONE DEL CONSIGLIO che definisce la 4-MTA quale nuova droga sintetica da sottoporre a misure di controllo e a disposizioni penali IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato sull’Unione europea, vista l'azione comune 97/396/GAI del 16 giugno 1997, adottata dal Consiglio sulla base dell'articolo K. 3 del trattato sull'Unione europea, riguardante lo scambio di informazioni, la valutazione dei rischi e il controllo delle nuove droghe sintetiche1, in particolare l'articolo 5, paragrafo 1, vista l'iniziativa della Commissione, (1) (2) (3) (4) Sulla base dell'articolo 4, paragrafo 3 dell'azione comune 97/396/GAI l'Osservatorio europeo delle droghe e delle tossicodipendenze (OEDT) ha elaborato una relazione in merito alla valutazione del rischio che presenta la sostanza chiamata “4-MTA” (P-Metiltioanfetamina o 4-Metiltioanfetamina). La 4-MTA è un derivato dell'anfetamina rispetto all'MDMA, (3,4-Metilendiossinaetanfetamina) sembra presentare più elevati rischi di reazioni acute, compresi gravi effetti secondari e sovradosaggio. Nell'Unione europea ad essa vengono ascritti un certo numero di decessi e di casi non mortali che hanno imposto il ricovero in ospedale. che, La 4-MTA è stata identificata in vari Stati membri come sostanza che presenta rischi per la salute pubblica e per il momento è soggetta a controllo in due Stati membri. La 4-MTA è un potente agente psicoattivo che attualmente non figura in nessuno degli elenchi contenuti nella convenzione delle Nazioni Unite del 1971 sulle sostanze psicotrope e che rappresenta una minaccia seria per la salute pubblica alla stessa stregua delle sostanze riportate negli elenchi I e II della suddetta convenzione e che non hanno alcun apparente valore terapeutico. (5) In alcuni Stati membri è stata accertata l'esistenza di un traffico di 4-MTA in combinazione con altre sostanze illecite. 1 GU L 167 del 25. 6. 1997, pag. 1. 3 (6) È opportuno che gli Stati membri sottopongono la 4-MTA alle misure di controllo e alle sanzioni penali previste dalla loro legislazione nazionale conformemente agli obblighi che ad essi in forza della convenzione del 1971 sulle sostanze psicotrope, in relazione alle sostanze riportate negli elenchi I e II della medesima. incombono, DECIDE: Articolo 1 Gli Stati membri prendono le misure necessarie, secondo le proprie legislazioni nazionali, per sottoporre il 4-MTA (P-Metiltioanfetamina o 4-Metiltioanfetamina) alle misure di controllo e alle sanzioni penali previste dalla loro legislazione nazionale, conformemente agli obblighi che ad essi incombono, in forza della convenzione delle Nazioni Unite del 1971 sulle sostanze psicotrope, in relazione alle sostanze riportate negli elenchi I e II della medesima. Articolo 2 A norma dell'articolo 5, paragrafo 1, terzo comma dell'azione comune 97/396/GAI gli Stati membri prendono le misure di cui all’articolo 1 della presente decisione entro tre mesi dalla data di decorrenza di efficacia della medesima. Articolo 3 La presente decisione è pubblicata nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Essa ha effetto il giorno successivo a quello della pubblicazione. Fatto a Bruxelles, il Per il Consiglio Il Presidente 4


title: Règlement (CE) n° 1316/1999 de la Commission, du 23 juin 1999, fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels à l'importation des mélasses dans le secteur du sucre

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: 24. 6. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 157/13 RÈGLEMENT (CE) No 1316/1999 DE LA COMMISSION du 23 juin 1999 fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels à l’importa- tion des mélasses dans le secteur du sucre LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1785/81 du Conseil, du 30 juin 1981, portant organisation commune des marchés dans le secteur du sucre (1), modifié en dernier lieu par le règle- ment (CE) no 1148/98 de la Commission (2), vu le règlement (CE) no 1422/95 de la Commission, du 23 juin 1995, établissant les modalités d’application pour l’importation de mélasses dans le secteur du sucre et modifiant le règlement (CEE) no 785/68 (3), et notamment son article 1er paragraphe 2 et son article 3 paragraphe 1, considérant que le règlement (CE) no 1422/95 prévoit que le prix caf à l’importation de mélasses, ci-après dénommé «prix représentatif», est établi conformément au règlement (CEE) no 785/68 de la Commission (4); que ce prix s’en- tend fixé pour la qualité type définie à l’article 1er du règlement précité; considérant que le prix représentatif de la mélasse est calculé pour un lieu de passage en frontière de la Communauté, qui est Amsterdam; que ce prix doit être calculé à partir des possibilités d’achat les plus favorables sur le marché mondial établies sur la base des cours ou des prix de ce marché ajustés en fonction des différences de qualité éventuelles par rapport à la qualité type; que la qualité type de la mélasse a été définie par le règlement (CEE) no 785/68; considérant que, pour la constatation des possibilités d’achat les plus favorables sur le marché mondial, il doit être tenu compte de toutes les informations relatives aux offres faites sur le marché mondial, aux prix relevés sur des marchés importants dans les pays tiers et aux opéra- tions de vente conclues dans le cadre des échanges inter- nationaux, dont la Commission a connaissance, soit par l’intermédiaire des États membres, soit par ses propres moyens; que, lors de cette constatation, aux termes de l’article 7 du règlement (CEE) no 785/68, on peut se fonder sur une moyenne de plusieurs prix, à condition que cette moyenne puisse être considérée comme repré- sentative de la tendance effective du marché; considérant qu’il n’est pas tenu compte des informations lorsque et marchande ou lorsque le prix indiqué dans l’offre ne la marchandise n’est pas loyale saine, porte que sur une faible quantité non représentative du marché; que doivent également être exclus les prix d’offre qui peuvent être considérés comme non représentatifs de la tendance effective du marché; considérant que, afin d’obtenir des données comparables relatives à la mélasse de la qualité type, il importe, selon la qualité de la mélasse offerte, d’augmenter ou de dimi- nuer les prix en fonction des résultats obtenus par l’appli- cation de l’article 6 du règlement (CEE) no 785/68; considérant qu’un prix représentatif peut être exception- nellement maintenu à un niveau inchangé pendant une période limitée lorsque le prix d’offre qui a servi de base pour l’établissement précédent du prix représentatif n’est pas parvenu à la connaissance de la Commission et que les prix d’offre disponibles, qui ne semblent pas être suffisamment représentatifs de la tendance effective du marché, entraîneraient des modifications brusques et considérables du prix représentatif; considérant que, lorsqu’il existe une différence entre le prix de déclenchement pour le produit en cause et le prix représentatif, il y a lieu de fixer des droits à l’importation additionnels dans les conditions visées à l’article 3 du règlement (CE) no 1422/95; que, en cas de suspension des droits à l’importation en application de l’article 5 du règlement (CE) no 1422/95, il y a lieu de fixer des montants particuliers pour ces droits; considérant que l’application de ces dispositions conduit à fixer les prix représentatifs et les droits additionnels à l’importation des produits en cause comme indiqué à l’annexe du présent règlement; considérant que les mesures prévues au présent règlement sont conformes à l’avis du comité de gestion du sucre, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les prix représentatifs et les droits additionnels appli- cables à l’importation des produits visés à l’article 1er du règlement (CE) no 1422/95 sont fixés comme indiqué en annexe. (1) JO L 177 du 1. 7. 1981, p. 4. (2) JO L 159 du 3. 6. 1998, p. 38. (3) JO L 141 du 24. 6. 1995, p. 12. (4) JO L 145 du 27. 6. 1968, p. 12. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 24 juin 1999. L 157/14 FR Journal officiel des Communautés européennes 24. 6. 1999 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 23 juin 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission du règlement fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels applicables à l’importation des mélasses dans le secteur du sucre ANNEXE Code NC Montant du prix représentatif par 100 kg nets du produit en cause Montant du droit additionnel par 100 kg nets du produit en cause (en EUR) Montant du droit à appliquer à l’importation du fait de la suspension visée à l’article 5 du règlement (CE) no 1422/95 par 100 kg nets du produit en cause (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,30 7,47 0,24 0,00   (1) Fixation pour la qualité type telle que définie à l’article 1er du règlement (CEE) no 785/68, modifié. (2) Ce montant remplace, conformément à l’article 5 du règlement (CE) no 1422/95, le taux du droit du tarif douanier commun fixé pour ces produits


title: Règlement (CE) n° 1328 de la Commission, du 23 juin 1999, modifiant le règlement (CEE) n° 1164/89 relatif aux modalités d'aide concernant le lin textile et le chanvre

eurovoc_concepts:
flax
hemp
market access
production aid
single market

text: 24. 6. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 157/39 RÈGLEMENT (CE) No 1328/1999 DE LA COMMISSION du 23 juin 1999 modifiant le règlement (CEE) no 1164/89 relatif aux modalités d’aide concernant le lin textile et le chanvre LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1308/70 du Conseil du 29 juin 1970 portant organisation commune des marchés dans le secteur du lin et du chanvre (1), modifié en dernier lieu par l’acte d’adhésion de l’Autriche, de la Finlande et de la Suède, et par le règlement (CE) no 3290/94 (2), et notam- ment son article 4, paragraphe 5, (1) considérant que le règlement (CEE) no 1164/89 de la Commission (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1283/1999 (4), comporte, dans son annexe A, une liste des variétés de lin destinées principalement à la production de fibre éligibles à l’aide; que certaines nouvelles variétés de lin desti- nées principalement à la production de fibres ont été inscrites au catalogue commun des semences; qu’il est estimé approprié de tenir compte de ces audit catalogue en adaptant en modifications conséquence l’annexe A du règlement (CEE) no 1164/89; (2) considérant que les mesures prévues au présent règlement sont conformes à l’avis du comité de gestion du lin et du chanvre, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier L’annexe A du règlement (CEE) no 1164/89 est complétée par les variétés «Diva», «Exel» et «Veralin». Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le septième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 23 juin 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 146 du 4. 7. 1970, p. 1. (2) JO L 349 du 31. 12. 1994, p. 105. (3) JO L 121 du 29. 4. 1989, p. 4. (4) JO L 153 du 19. 6. 1999, p. 43


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1331/1999 av den 23 juni 1999 om fastställande av importtullar inom rissektorn

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
rice

text: L 157/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 6. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1331/1999 av den 23 juni 1999 om fastställande av importtullar inom rissektorn EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisa- tionen av marknaden för ris (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2072/98 (2), med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1503/96 av den 29 juli 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 3072/95 vad avser import- tullar inom rissektorn (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2831/98 (4), särskilt artikel 4. 1 i denna, och med beaktande av följande: I artikel 11 i förordning (EG) nr 3072/95 föreskrivs att när de produkter som avses i artikel 1 i den förordningen importeras, skall de tullsatser som föreskrivs i den gemen- samma tulltaxan tas ut. För de produkter som avses i punkt 2 i denna artikel skall emellertid importtullen vara lika med det för dessa produkter vid importen ökat med en särskild procentsats, om det rör sig om råris eller helt slipat ris, minskat med cif-importpriset, om denna importtull inte överstiger tull- satsen i Gemensamma tulltaxan. interventionspris som gäller I förordning (EG) nr 1503/96 fastställs tillämpningsföre- skrifter för förordning (EG) nr 3072/95 vad avser import- tullar inom rissektorn. Importtullarna skall tillämpas tills ett nytt fastställande träder i kraft. De förblir likaså gällande om det inte finns någon börsnotering som kan utgöra referenspris i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1503/96 under två veckor före nästa period för fastställande. För att få systemet för importtullar att fungera normalt bör vid beräkningen av dessa tullar de marknadskurser som fastställs under en referensperiod fortsätta att till- lämpas. Tillämpningen av förordning (EG) nr 1503/96 medför att det skall fastställas importtullar enligt bilagorna i denna förordning. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Importtullarna inom rissektorn som avses i artikel 11. 1 och 11. 2 i förordning (EG) nr 3072/95 skall fastställas i bilaga I i denna förordning på grundval av de faktorer som tas upp i bilaga II. Enligt artikel 12. 3 i förordning (EG) nr 3072/95 skall cif-importpriserna beräknas på grundval av representativa priser för produkten i fråga på världsmarknaden eller på gemenskapens importmarknad för produkten. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 24 juni 1999. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 23 juni 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (2) EGT L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (3) EGT L 189, 30. 7. 1996, s. 71. (4) EGT L 351, 29. 12. 1998, s. 25. 24. 6. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 157/43 BILAGA I Importtullar vad gäller ris och brutet ris KN-nummer Tredje land (undantaget AVS och Bangladesh) (3) (7) 1006 10 21 1006 10 23 1006 10 25 1006 10 27 1006 10 92 1006 10 94 1006 10 96 1006 10 98 1006 20 11 1006 20 13 1006 20 15 1006 20 17 1006 20 92 1006 20 94 1006 20 96 1006 20 98 1006 30 21 1006 30 23 1006 30 25 1006 30 27 1006 30 42 1006 30 44 1006 30 46 1006 30 48 1006 30 61 1006 30 63 1006 30 65 1006 30 67 1006 30 92 1006 30 94 1006 30 96 1006 30 98 1006 40 00 (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) (7) 202,78 202,78 202,78 231,72 202,78 202,78 202,78 231,72 424,24 424,24 424,24 (7) 424,24 424,24 424,24 (7) 424,24 424,24 424,24 (7) 424,24 424,24 424,24 (7) (7) AVS (1) (2) (3) 83,41 83,41 83,41 83,41 83,41 83,41 83,41 83,41 66,63 66,63 66,63 76,76 66,63 66,63 66,63 76,76 136,09 136,09 136,09 160,51 136,09 136,09 136,09 160,51 136,09 136,09 136,09 160,51 136,09 136,09 136,09 160,51 49,58 Importtull (5) Bangladesh (4) Basmati från Indien och Pakistan (6) Egypten (8) (EUR/t) 0,00 0,00 121,01 121,01 121,01 121,01 121,01 121,01 121,01 121,01 97,05 97,05 97,05 111,52 97,05 97,05 97,05 111,52 197,21 197,21 197,21 232,09 197,21 197,21 197,21 232,09 197,21 197,21 197,21 232,09 197,21 197,21 197,21 232,09 (7) 188,03 188,03 188,03 188,03 188,03 188,03 188,03 188,03 152,09 152,09 152,09 173,79 152,09 152,09 152,09 173,79 318,18 318,18 318,18 370,50 318,18 318,18 318,18 370,50 318,18 318,18 318,18 370,50 318,18 318,18 318,18 370,50 114,00 (1) För import av ris med ursprung i och som kommer från AVS-länderna skall importtull tillämpas inom ramen för den ordning som fastställs genom rådets ändrade förordning (EG) nr 1706/98 (EGT L 215, 1. 8. 1998, s. 12) och kommissionens förordning (EG) nr 2603/97 (EGT L 351, 23. 12. 1997, s. 22). (2) I enlighet med förordning (EEG) nr 1706/98, skall importtull inte tillämpas på produkter som har sitt ursprung i länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet och som direktimporteras till det franska utomeuropeiska departementet Réunion. (3) I artikel 11. 3 i förordning (EG) nr 3072/95 fastställs importtullen för import av ris till det franska utomeuropeiska departementet Réunion. (4) För import av ris, undantaget brutet ris (KN-nummer 1006 40 00), med ursprung i Bangladesh skall importtull tillämpas inom ramen för den ordning som fastställs genom rådets förordning (EEG) nr 3491/90 (EGT L 337, 4. 12. 1990, s. 1) och kommissionens ändrade förordning (EEG) nr 862/91 (EGT L 88, 9. 4. 1991, s. 7). (5) Import av produkter med ursprung i de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) skall befrias från importtull enligt artikel 101. 1 i rådets ändrade beslut 91/482/EEG (EGT L 263, 19. 9. 1991, s. 1). (6) Importtullen för råris av sorten Basmati med ursprung i Indien och Pakistan skall nedsättas med 250 EUR/ton (artikel 4a i förordning (EG) nr 1503/96, ändrad). (7) Tull som fastställts i den Gemensamma tulltaxan. (8) För import av ris med ursprung i och som kommer från Egypten skall importtull tillämpas inom ramen för den ordning som fastställs genom rådets förordning (EG) nr 2184/96 (EGT L 292, 15. 11. 1996, s. 1) och kommissionens förordning (EG) nr 196/97 (EGT L 31, 1. 2. 1997, s. 53). L 157/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 24. 6. 1999 BILAGA II Beräkning av importtull inom rissektorn Paddyris Brutet ris Råris Helt slipat ris Råris Helt slipat ris Indicaris Japonicaris 1. Importtull (EUR/ton) (1) 231,72 494,00 202,78 424,24 2. Beräkningsfaktorer: a) Cif-pris ARAG (EUR/ton) b) Pris fritt ombord (EUR/ton) c) Sjöfrakt (EUR/ton) d) Källa (1) Tull som fastställts i den Gemensamma tulltaxan.     347,70 303,81 402,39 435,23     373,30 406,14 29,09 29,09 USDA USDA Operatör Operatör (1)    


title: Commission Regulation (EC) No 1318/1999 of 23 June 1999 altering the export refunds on white sugar and raw sugar exported in the natural state

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

text: L 157/16 EN Official Journal of the European Communities 24. 6. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 1318/1999 of 23 June 1999 altering the export refunds on white sugar and raw sugar exported in the natural state sector (1), as in the sugar THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1785/81 of 30 June 1981 on the common organisation of the markets last amended by Commission Regulation (EC) No 1148/98 (2), and in particular the second subparagraph of Article 19(4) thereof, Whereas the refunds on white sugar and raw sugar exported in the natural state were fixed by Commission Regulation (EC) No 1242/1999 (3), as amended by Regula- tion (EC) No 1314/1999 (4); Whereas it follows from applying the detailed rules contained in Regulation (EC) No 1242/1999 to the infor- mation known to the Commission that the export refunds at present in force should be altered to the amounts set out in the Annex hereto, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The export refunds on the products listed in Article 1(1)(a) of Regulation (EEC) No 1785/81, undenatured and exported in the natural state, as fixed in the Annex to Regulation (EC) No 1242/1999 are hereby altered to the amounts shown in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 24 June 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 23 June 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 177, 1. 7. 1981, p. 4. (2) OJ L 159, 3. 6. 1998, p. 38. (3) OJ L 150, 17. 6. 1999, p. 8. (4) OJ L 156, 23. 3. 1999, p. 21. 24. 6. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 157/17 to the Commission Regulation of 23 June 1999 altering the export refunds on white sugar and raw sugar exported in its unaltered state ANNEX Product code 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Amount of refund  EUR/100 kg  43,12 42,93 43,12 42,93 (1) (1) (2) (1) (1) (2)  EUR/1 % of sucrose × 100 kg  1701 91 00 9000 0,4688 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950  EUR/100 kg  46,88 46,67 46,67  EUR/1 % of sucrose × 100 kg  1701 99 90 9100 0,4688 (1) Applicable to raw sugar with a yield of 92 %; if the yield is other than 92 %, the refund applicable is calculated in accordance with the provisions of Article 17a (4) of Regulation (EEC) No 1785/81. (2) Fixing suspended by Commission Regulation (EEC) No 2689/85 (OJ L 255, 26. 9. 1985, p. 12), as amended by Regulation (EEC) No 3251/85 (OJ L 309, 21. 11. 1985, p. 14)


title: Proposal for a Council Regulation (EC) imposing definitive anti-dumping duties and collecting definitively the provisional duties imposed on imports of stainless steel wires with a diameter 1 mm or more originating in India and terminating the proceeding concerning imports of stainless steel wires with a diameter of 1 mm or more originating in the Republic of Korea

eurovoc_concepts:
South Korea
anti-dumping duty
import
steel
wire


title: Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 23 päivänä kesäkuuta 1999, Euroopan yhteisöjen komission pyynnöstä luonnoksesta komission asetukseksi (EY) neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 yksityiskohtaisista täytäntöönpanosäännöistä yhdenmukaistetussa kuluttajahintaindeksissä suoritettavan vakuutuksen käsittelyn vähimmäisvaatimusten osalta ja komission asetuksen (EY) N:o 2214/96 muuttamisesta (CON/99/06)

eurovoc_concepts:
European Central Bank
consumer price
goods and services
harmonisation of prices
insurance
price index

text: C 252/4 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 3. 9. 1999 EUROOPAN KESKUSPANKKI EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO, annettu 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999, Euroopan yhteis(cid:246)jen komission pyynn(cid:246)st(cid:228) luonnoksesta komission asetukseksi (EY) neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 yksityiskohtaisista t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanos(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) yhdenmukaistetussa ku- luttajahintaindeksiss(cid:228) suoritettavan vakuutuksen k(cid:228)sittelyn v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimusten osalta ja komis- sion asetuksen (EY) N:o 2214/96 muuttamisesta (CON/99/06) (1999/C 252/05) 1. Euroopan keskuspankki (EKP) sai 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1999 Euroopan komissiolta pyynn(cid:246)n antaa EKP:n lausunto luonnoksesta komission asetukseksi (EY) yhdenmukaiste- tussa kuluttajahintaindeksiss(cid:228) (YKHI) suoritettavan vakuu- tuksen k(cid:228)sittelyn v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimuksista (j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) (cid:148)ase- tusluonnos). (cid:148) 2. EKP:n toimivalta antaa lausunto perustuu Euroopan yhtei- s(cid:246)n perustamissopimuksen 105 artiklan 4 kohtaan ja yhden- mukaistetuista kuluttajahintaindekseista 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) loka- kuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 5 artiklan 3 kohtaan. T(cid:228)m(cid:228)n EKP:n lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin ty(cid:246)j(cid:228)rjestyksen 17. 5 artiklan 1 virkeen mukaisesti. 3. Asetusluonnoksella pyrit(cid:228)(cid:228)n luomaan YKHI:iin sis(cid:228)ltyvien vakuutusten k(cid:228)sittelyn v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimukset. Vakuutukset sis(cid:228)ltyv(cid:228)t osittain alkuper(cid:228)isten YKHI:en kattamaan alaan. Komission asetuksen (EY) N:o 1749/96 muuttamisesta yh- denmukaistetun kuluttajahintaindeksin tavaroiden ja palve- lujen kattavuuden osalta 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1998 anne- tun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1687/98 mukaisesti kat- tavuutta laajennetaan vakuutusten osalta joulukuussa 1999. Kyseisess(cid:228) neuvoston asetuksessa edellytet(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)ksi, ett(cid:228) menetelmiin liittyv(cid:228)t yksityiskohdat ja kattavuuden laajenta- misen aikataulu vahvistetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 14 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detyn menettelyn mukaisesti. Ase- tusluonnoksessa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n kaikkien YKHI:n kattamien va- kuutuspalveluiden k(cid:228)sittelyyn sovellettavat menetelm(cid:228)t. 4. Asetusluonnoksessa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n kaksi p(cid:228)(cid:228)periaatetta. Va- kuutusten indeksipaino rajoitetaan vakuutuksiin sis(cid:228)ltyv(cid:228)(cid:228)n palvelumaksuun, jonka kotitaloudet maksavat osana vakuu- tuksesta suoritettavaa kokonaismaksua. Vakuutuksen indek- sihinta muuttuu kotitalouksien jostakin tietyst(cid:228) vakuutuk- sesta maksaman bruttovakuutusmaksun mukaisesti. Asetus- luonnoksessa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)ksi vakuutusten hintojen laa- dulliseen mukauttamiseen ja indeksisidonnaisten vakuutus- sopimusten k(cid:228)sittelyyn sovellettavat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t. EKP puoltaa komission ehdottamia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), koska ne edist(cid:228)v(cid:228)t YKHI:en vertailukelpoisuutta. 5. Asetusluonnoksessa ei ilmoiteta tarkkaa p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), josta l(cid:228)htien ehdotettuja s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) on sovellettava. EKP olettaa, ett(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) sovelletaan joulukuusta 1999 l(cid:228)htien kaikkiin YKHI:eihin siit(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) lukien kuin YKHI:en kattavuutta laajennetaan vakuutuspalvelujen osalta. 6. T(cid:228)m(cid:228) EKP:n lausunto julkaistaan Euroopan yhteis(cid:246)jen viralli- sessa lehdess(cid:228). Tehty Frankfurt am Mainissa 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999. EKP:n varapuheenjohtaja C. NOYER