title: Regionsudvalgets udtalelse om «De lokale og regionale myndigheders rolle i udviklingen af turismen og resultatet af EU's indsats på området»

eurovoc_concepts:
EU aid
development policy
local government
regional government
tourism policy

text: 13. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 293/33 Regionsudvalgets udtalelse om »De lokale og regionale myndigheders rolle i udviklingen af turismen og resultatet af EU’s indsats på området « (1999/C 293/08) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til præsidiets beslutning af 13. maj 1998 om i henhold til artikel 198 C, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab at afgive en udtalelse om »De lokale og regionale myndigheders rolle i udviklingen af turismen og resultatet af EU’s indsats på området«, under henvisning til Underudvalg 5’s forslag til udtalelse (CdR 157/98 rev. 1), som blev vedtaget den 26. januar 1999 med Thrasyvoulos Lazaridis som ordfører — på den 29. plenarforsamling den 2. -3. juni 1999 (mødet den 3. juni) vedtaget følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Ved første øjekast ser det måske ud til, at EU’s indsats på turistområdet kun delvis er forbundet med de lokale og regionale myndigheders rolle i udviklingen af turismen, som er, hvad der interesserer os her. Det er turismen, vi må se nærmere på, analysere og endelig — ikke kun i ord, men i handling — reelt fremme på EU-plan. 1. 2. EU’s interesse for turisme blev for første gang officielt markeret i 1986 med nedsættelsen af Det Rådgivende Udvalg for Turisme, som består af repræsentanter for de kompetente myndigheder i EU’s medlemslande samt repræsentanter for turistsektorens europæiske organisationer. Det har til opgave at rådgive Kommissionen, og især GD XXIII, som har en afdeling for turisme. Som følge af turismens enorme betydning for økonomien i de fleste medlemslande og for den europæiske økonomi generelt, ansås det for nødvendigt at oprette dette organ, selv om turismen slet ikke var medtaget i Fællesskabets kompetenceområder i henhold til Traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab. For nylig har Kommissionen med rette kædet turisme sammen med kultur og miljø i fremme af de lokale beskæftigelsespagter (jf. bilag 1: Kommissionens seminar »Kultur, miljø, turisme og beskæftigelse«, Viarezio den 2. -3. oktober 1997). forbindelse med en politik til 167,156 mia. dollar i turistindtægter, svarende til 76,7 % af indtægterne i Europa. På listen over de 20 mest populære rejsemål i verden i 1997 (opgjort i turisttal) står opført 11 medlemslande, og der står 12 medlemslande, når det gælder turistindtægter. Der er ligeledes opført 12 medlemslande på listen over de 20 lande, der har de største turistudgifter i verden. Europa er nemlig i stor stil både en kilde til og et mål for turistaktiviteter. Det er således klart, at Europa både med hensyn til udbud og efterspørgsel har en kæmpestor turistindustri, som desuden har en vigtig økonomisk og social funktion, der burde have været af høj prioritet, i første omgang for EØF og derefter også for EU. Ud over turismens direkte effekt på jobskabelsen, som analyseres i detaljer nedenfor, skal man ikke overse dens bidrag til den sociale konvergens såvel i som uden for EU’s medlemsstater. Turisternes frie bevægelig- hed medfører ikke kun udveksling af erfaringer, kulturelle data og traditioner, den bringer også menneskene nærmere hinanden. 2. De regionale og lokale myndigheders rolle i udvik- lingen af turismen i EU Et kort blik på talmaterialet giver syn for sagen med hensyn til turismen i Europa: Europa (dvs. inklusiv Fællesskabet) havde i 1997 besøg af 360,816 mio. udenlandske gæster og er blandt samtlige kontinenter og geografiske regioner i bredere forstand stadig det foretrukne rejsemål med 58,8 % af turistmængden og 49,2 % af turistindtægterne i verden. Af disse tal tegnede Fællesskabet sig for 247,951 mio. besøgende, 68,7 % af de rejsende på det europæiske kontinent og nåede op på 2. 1. Turisme og det produkt, turisterhvervet udbyder, hæn- ger direkte sammen med det naturlige og det menneskeskabte miljø og er desuden umiddelbart forbundet med de geografiske forhold dér, hvor det udbydes. Det er således et produkt, som direkte vedrører den konkrete lokalitet og dens omgivelser. Miljøet udgør i øvrigt i sig selv en vigtig kapital for byer og regioner, som bør udnyttes inden for rammerne af en bæredyg- tig udvikling af turismen. Som følge heraf har de regionale og lokale myndigheder fået en central rolle i udviklingen af turisme. C 293/34 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 10. 1999 2. 2. »Turistprodukt« betyder en ubrudt række af tjeneste- ydelser og infrastrukturer i den offentlige sektor (centrale og lokale myndigheder), der starter med en eller anden form for transport af turisten til et bestemt område, og som kommer til udtryk i vejnettets kvalitet, de private og offentlige transport- midler, vandforsyning og kloakering, miljøet (det naturlige eller bymæssige miljø), egentlige turistfaciliteter, livskvaliteten i turistområderne, arkæologiske steders og mindesmærkers tilgængelighed og vedligeholdelse, kulturelle og rekreative tilbud, turistinformationens udformning, og en passende pr- indsats for de forskellige turistområder i ind- og udland. Ikke alene kan »turistproduktet« blive beriget af regionernes kulturprogrammer, den kulturelle udvikling kan også bidrage til lokal og regional økonomisk dynamik ved a) at skabe arbejdspladser i kulturindustrien og varetagelsen af den kultu- relle arv, b) at styrke en regions tiltrækningskraft over for potentielle investorer og c) at bidrage til social integration af marginaliserede grupper (se Kommissionens publikation »Kulturen som regional ressource«), d) at tilskynde til forbindel- ser med regioner, der har identiske eller tilsvarende træk gennem etablering af kulturelle net, e) at bidrage til beskyttelse og genopretning af den regionale kulturarv. Der er tale om et bredt spektrum af forebyggende og 2. 3. regulerende opgaver — aktiviteter og tjenester — som de regionale og lokale myndigheder i stort omfang allerede har påtaget sig, i øvrigt tilskyndet af EU’s generelle bestemmelser om decentralisering, tendenser i samme retning og en række generelle finansielle programmer. Disse opgaver og aktiviteter skal indgå i integrerede strategier for udvikling af turismen — sammen med kultur, uddannelse, beskæftigelse, miljø, infrastruktur og fysisk planlægning — for at hjælpe den private sektor og trække flere investeringer til regioner og byer ved at skabe betingelser for et harmonisk samarbejde og en sam- ordnet indsats i den private og den offentlige sektor. De lokale og regionale myndigheder er i kraft af deres kendskab til det lokale miljø vigtige koordinatorer af turistfremmende foranstaltninger. EU og medlemsstaterne bør bistå de regionale og lokale myndigheder i at professionalisere deres approach og lancere levedygtige projekter, som konkret er tilpasset til vore dages og fremtidens behov, og som således skaber varige arbejdspladser. 2. 4. Der findes regioner, som systematisk er repræsenteret på de store turistmesser i udlandet, og som udfærdiger et væld af turismerelaterede fagskrifter (i trykt eller elektronisk form). Regioner, som inden for rammerne af den finansielle støtte fra EU, har truffet de rigtige valg med hensyn til gennemførelse af turistinfrastrukturprojekter for at fremme deres turistprodukt og gøre det mere attraktivt. 2. 5. Desuden findes der regionale og lokale selvstyrende myndigheder, der ikke blot skaffer sig midler fra staten, men især også fra den private sektor, som de i henhold til en klar og på forhånd fastlagt samarbejdsaftale ligeledes gør til deres partner i pr-indsatsen for det turistprodukt, der udbydes. Det drejer sig i den forbindelse om de lokale og regionale myndigheders bestræbelse på at få et samarbejde i gang med de af erhvervslivets aktører, det være sig forretningsfolk, restauratører, bagere, ja sågar taxiselskaber, som lever af turisme, og få udarbejdet specifikke programmer for den videre udvikling af turismen, som inkorporerer nye værdifulde elementer i det lokale turistprodukt og retter op på eksisterende svagheder. 2. 6. Nogle lokale og regionale myndigheder har udarbejdet planer for udviklingen af turismen i deres område. Planerne gør status over situationen, mobiliserer de lokale aktører og udstikker retningslinjer på turistområdet. Det kan endvidere konstateres, at de lokale og regionale myndigheder har gjort en stor indsats i forbindelse med infrastrukturer af lokal betydning (vedligeholdte kyster, kulturcentre, offentlige plad- ser, skiltning, kontrolforanstaltninger osv. ). De har også direkte eller indirekte optrådt som iværksættere i turistsektoren og opnået betydelige økonomiske resultater. 2. 7. De trækker i den forbindelse på følgende strategier: 2. 7. 1. Midler, som regionerne får fra nationale eller EU- fonde (og som de frit kan disponere over). 2. 7. 2. Særlige beskatningsregler. 2. 7. 3. Nationale støttemekanismer af institutionel karakter. 2. 7. 4. Nationale bestemmelser, som overdrager beføjelser og giver incitamenter til den politiske indsats på turistområdet. 3. De lokale og regionale myndigheders mål og inten- tioner 3. 1. De lokale og regionale myndigheder har som katalysa- torer for udviklingen på turistområdet de fornødne færdigheder og yder et positivt bidrag på følgende vis: De letter forbindelsen mellem de private aktører i 3. 1. 1. turistsektoren og muliggør dermed en optimal koordinering af disses aktiviteter. 3. 1. 2. De fremmer via deres indsats kommunikationen mellem arbejdsmarkedets parter, således at der kan garanteres resultater i form af fælles og koordinerede aktiviteter. Da der er tale om en lokal indsats, kan de yde garanti for, at det udbudte turistprodukt får så specifik en karakter som muligt. De kæder nemlig de nødvendige miljømæssige, kulturelle og andre indgreb sammen med den specielle form for turisme, 13. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 293/35 der udvikler sig i den pågældende region (sommer-, vinter-, sportsturisme osv. ). Med en sådan bottom-up politik kan de gennem lokale beskæftigelsespagter med vægt på udvikling af kultur og turisme, såvel kvantitativt som kvalitativt opnå bedre resultater for turismen (se i den forbindelse det store antal regionale pilotaftaler vedrørende initiativer i turistsektoren, som Kommissionen har godkendt, i bilag 2). Lokalområdets og regionens ressourcer udnyttes bedre, når de lokale og regionale myndigheder samarbejder med den private turisme- sektor. 3. 1. 6. Mange af de processer, der er forbundet med turisme, er svært håndterlige, involverer mange forskellige fagområder og repræsenterer noget helt nyt. Det bevirker, at mange sociale og økonomiske aktører har svært ved at forstå og fortolke dem, og det er derfor ikke muligt at skabe et godt klima for konkurrencen. Regionerne i EU må derfor bestræbe sig på at rede trådene ud, så denne sektor, der er svag og sårbar, men også fuld af fremtidsmuligheder, kan få en fast struktur. 3. 1. 3. Deres løbende kontakt med de lokale og regionale problemer giver dem direkte oplysninger om resultaterne af de gennemførte foranstaltninger. Dette betyder, at de kan føre en mere direkte og effektiv kontrol og udarbejde fleksible handlingsprogrammer. For lidt decentralisering og eksisterende svagheder forsinker dog ofte det tilstræbte resultat eller forringer det. Jo mere de institutionelt er afhængige af de centrale myndigheder, jo mere viger de tilbage for at påtage sig deres rolle i bevidsthed om, at de ikke har tilstrækkelig magt at sætte bag. Mangelen på en passende decentralisering på det regionale og lokale niveau hæmmer eller forvrider disse aktiviteter. 3. 1. 7. De lokale, regionale og nationale myndigheder skal under den fysiske planlægning og forvaltning af deres område tage højde for, at det ikke kun er deres egne borgeres, men også alle besøgendes og turisters behov, der skal imødekommes, samtidig med at områdets bæredygtighed og harmoni bevares. 3. 2. Den manglende tværregionale kommunikation på na- tionalt og europæisk plan skaber grobund for en ufuldkommen konkurrence, hvilket fører til forvridninger og spild af kræfter og midler på at nå det opstillede mål. Også private virksomheder bør se nærmere på egen adfærd og holdninger og i højere grad udnytte de lokale omgivelser fornuftigt med alle de potentielle offentlige ressourcer, der findes på stedet. Ved at udvide og forbedre viften af turistpro- dukter kan de styrke beskæftigelsespolitikken, økonomien og udbuddet af ekstra ydelser. De vil således gennem turistaktivite- terne kunne styrke regionerne og lokalsamfundene som helhed. Det forhold, at det er nemt at opstille subjektive mål, 3. 3. skaber i visse tilfælde forvridninger i udviklingen af turismen, ikke kun nationalt og regionalt, men også lokalt. En harmonisk udvikling af turismen, der går hånd i hånd med den lokale og regionale udvikling, skal ikke alene forhindre ændringer og forvridninger af lokalområdets eller regionens særtræk, men aktivt styrke disse, da såvel lokalbefolkningen som turisterne lægger stadig mere vægt på de særlige karakteristika, hvorved de forskellige egne skiller sig ud fra hinanden. 3. 1. 4. Jo flere beføjelser på turistområdet og indflydelse på »turismens produktive processer«, de lokale og regionale myndigheder får, jo mere udvikles turismen. Myndighederne bør ikke kun inddrages i kontrolforanstaltninger, men også løbende deltage i udvikling, innovation og fremme af konkur- renceevnen på turistområdet. Det større engagement bør også indebære, at alle aktører med ansvar for turisme i de regionale og lokale forvaltninger erhverver sig de fornødne faglige kundskaber og turisme-knowhow. De lokale og regionale myndigheders nuværende ind- 3. 4. sigt i turistrelaterede spørgsmål, men også de nationale og internationale institutioners manglende evne til at give dem den fornødne tekniske bistand virker hæmmende på udvik- lingen af og støtten til turisme. De lokale og regionale myndigheder må tilskyndes til at opstille egne målsætninger inden for de nationale og europæiske strategier på turistområ- det, så disse kan blive integreret og få større gennemslagskraft. 3. 1. 5. Mangelen på en god, strategisk kommunikation mellem regionerne gør det i mange tilfælde umuligt at udnytte mulighederne for gensidigt samarbejde til gavn for turismen i de pågældende regioner. Turiststrukturen skal bygge på to ting: beføjelser til de enkelte regioner og direkte samarbejde med andre regioner til gavn for begge parter. 3. 5. De lokale og regionale myndigheder giver ikke desto mindre betydelige beløb til udvikling af turismen. Med den nye teknologi er det blevet lettere at udbrede kendskabet til sit lokalområde blandt eventuelle kunder uden for nationalstaten og EU. De lokale og regionale myndigheder bør ligeledes stræbe efter at fjerne de ulemper, som ofte er resultatet af en alt for intensiv udvikling af turismen i et område. En sådan udvikling skaber kun flere problemer i regionerne — f. eks. kan den øge kriminaliteten med deraf følgende usikkerhed hos de C 293/36 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 10. 1999 fastboende og udviske den lokale egenart og det lokale potentiales særlige karakter. De lokale og regionale myndighe- der bør forhindre de negative konsekvenser, som ofte følger med udviklingen på turistområdet, uden at forsømme den løbende forbedring af de tjenesteydelser, som skal sikre, at dagliglivet i byerne og regionerne kan forenes med turisternes besøg og ophold. Problemet forværres ofte på de traditionelle europæiske bade- steder, som er i tilbagegang, og tilsvarende destinationer, hvor de manglende investeringer og den manglende tilpasning til ændringerne i feriestrukturen har ført til en nedslidning af infrastrukturen på stedet, stigende arbejdsløshed, lav gennems- nitsindkomst og øget kriminalitet og fattige byområder. De lokale og regionale myndigheder må derfor sætte ind på med hjælp fra nationale og EU-myndigheder at iværksætte genopretningsplaner, som har til formål at sikre mere stabile arbejdspladser på markeder, hvor turismen vokser, samt uden for turistsektoren. medlemsstater ind for, at EU skal vise turismen mere interesse og øge sin indsats (fordi de mener, at der er visse skævheder i den måde, turistmarkedet fungerer på, og henviser eksempelvis til rejsearrangørernes almægtighed). Det er således endnu ikke lykkedes for EU — i 4. 3. forbindelse med revisionen af traktaterne — at få udformet en egentlig fællesskabspolitik for turisme — en mangel, der hurtigst muligt bør udbedres. Derfor bør Den Europæiske Union inden for rammerne af sin kompetence have mulighed for at yde en passende støtte til såvel medlemsstaternes som de lokale og regionale myndigheders politik for turisme. Der findes allerede fællesskabspolitikker på områder, der berører turisme, såsom forbrugerbeskyttelse, miljøbeskyttelse og tran- sportsektoren. Man må derfor kræve, at der tages tilstrækkeligt hensyn til det europæiske turisterhvervs legitime interesser, således at erhvervets konkurrenceevne på det internationale turistmarked sikres. 3. 6. De regionale og lokale myndigheder bør føre en overordnet turistpolitik med samordning af de forskellige kompetenceområder, så der opnås en multiplikatoreffekt ved at sammenkæde ellers opsplittede turistforanstaltninger. Især bør det bemærkes, at det turistmæssige aspekt ikke prioriteres højt i beslutninger om interventioner og initiativer til udvikling af lokalområder. Turistpolitikken opfattes, som beskrevet ovenfor, som et specielt aspekt af mere generelle foranstaltninger og politikker. 4. Fællesskabets nuværende indsats: positive aspekter og mangler Det må erkendes, at turismens udviklingsstade ikke 4. 1. kun er forskelligt fra medlemsstat til medlemsstat, men også inden for de enkelte medlemsstater. Hverken de lokale eller de nationale myndigheder er tilstrækkelig klar over, at turisme — som et komplementært industriprodukt — kræver en mere aktiv tilgang, hvis de centrale konvergenskriterier skal opfyldes. Medlemsstaternes interesse for turisme er dog ud fra et socialt og økonomisk synspunkt ikke lige stor, og det er også tydeligt, at de fører en forskellig politik med hensyn til opnåelse af flere eller færre indgreb fra EU’s side. Det er ofte det efterspørgende erhverv i de enkelte lande, der skiller sig ud, idet efterspørgsels- og udbudssiden har temmelig modsatrettede interesser. 4. 4. Turismen skal således ofte absorbere omkostningerne og afpasses efter vilkår, der er fremmede for dens behov, men også for dens reelle muligheder, hvis der gennemføres EF-lovgivning, der er dikteret af andre EF-politikker. Manglen på en klar og selvstændig politik for turistsektoren skaber også skævheder i den sociale dialog. Et karakteristisk eksempel er følgende: Netværket af europæiske fagforbund for turismens forskellige brancher deltager ikke på ligeværdig måde i den sociale dialog, men repræsenteres af industriens fagforbund (en branche med helt andre behov og vilkår), for hvilket den har. en særlig rådgivende funktion. Den manglende politik for turistsektoren hindrer ligeledes en fælles definition af specifikke mål og aktionsmidler for denne politik, f. eks. målet om social retfærdighed, som skal være et svar på borgernes legitime forventninger på området ret til ferie og fritid for alle. 4. 2. Nogle medlemsstater ønsker måske slet ingen formelle EU-interventioner eller andre former for interventioner i turistmarkedets funktionsmåde, da det efter deres vurdering fungerer optimalt med fuldstændigt frie spilleregler. De vil muligvis ikke have, at der kanaliseres endnu flere EU-midler til medlemsstaternes turistsektor end dem, der allerede overføres fra strukturfondene. Fra disse medlemsstaters side er der forbehold, der går i retning af en begrænsning af EU’s intervention (hvilket allerede er tendensen i dag), eller de har finansielle betænkeligheder. De frygter med andre ord, at det vil blive nødvendigt med nye ressourcer. Derimod går andre Et forstærket samarbejde mellem medlemsstaterne og 4. 5. regionerne kunne være nødvendigt på turistpolitikkens områ- de, især når man betænker, at den europæiske turismes andel af den internationale turisme procentuelt mindskes år for år, takket være de høje ferieomkostninger og konkurrencen fra de fjerntliggende (eksotiske) bestemmelsessteder. Som ansvarlige for EU’s turistpolitik skal medlemsstaterne og regionerne udarbejde og gennemføre en målrettet og konsekvent strategi for at bevare sin position på verdensmarkedet. Et hurtigt blik på tallene viser, at EF’s andel af indrejserne til kontinentet i løbet af et årti (1988-1997) er faldet fra 74 % til 68,7 % og af indtægterne fra 82,9 % til 76,7 %. 13. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 293/37 I betragtning af turismens økonomiske og sociale betydning de kommende år og i betragtning af, at World Turism Organisation har bebudet, at den internationale turisme vil tredobles i løbet af de næste 20 år, haster det med at: — styrke den europæiske turismes konkurrenceevne ved at prioritere udviklingen af turismen i prioriterede fysiske udviklingsområder — forbedre foranstaltningerne for kontrol med udvikling og forvaltning af de mest besøgte turistattraktioner. EU har hidtil 4. 6. lagt vægt på bestemte områder, som f. eks. ensartede statistikker, forbedret formidling af viden på turistområdet, beskyttelse af turisten som forbruger, fremhæ- velsen af kulturarven (som tilvejebringes ved sammenkædnin- gen mellem turistproduktet og de kulturelle værdier), turistud- viklingen på grundlag af principperne for bæredygtig udvikling m. v. For øjeblikket gøres der en indsats for, at man specificerer og fremhæver turismens dynamik som et arbejdsintensivt område, der kan skabe arbejdspladser i et Europa, der plages af arbejdsløshed, navnlig blandt unge og kvinder. Med dette for øje er der blevet nedsat et udvalg af fremtrædende personer fra turistområdet, der har forelagt relevante konklusioner med henblik på en fællesskabsindsats. Følgelig skal Europa- Kommissionen via sin lille forvaltningsgruppe udarbejde forsk- nings- og oplysningsprogrammer, som f. eks. turistudviklingen indførelsen af euroen i byerne og deres historiske centre, i (Udvalgets hovedkonklusioner er, at turismens bidrag til vækst og beskæftigelse kræver større politisk anerkendelse på alle niveauer, hvilket bør føre til en aktiv indsats med henblik på at styrke turistindustriens potentiale, så der skabes mere bæredygtig vækst. En bedre integrering af turismens ønsker og prioriteringer i udviklingen og gennemførelsen af fællesskabsprogrammer og -politikker er en enestående mulighed for Fællesskabet til at medvirke til at forbedre den europæiske industris konkurrenceevne. Aktioner gennemført af EU i turismesektoren bør koordineres bedre og bør tage afsæt i en bedre koordinering af Kommissio- nens direktoraters interventioner, herunder navnlig budgetin- terventionerne. Også udviklingen af en effektiv høring og et effektivt samarbejde mellem de relevante parter på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan er en vigtig forudsæt- ning for at optimere turismens bidrag til væksten. ) turistsektoren osv. afspejles også i folks indstilling, når der er tale om at planlægge ferierne. I stadig højere grad er det kvaliteten (og her indgår også miljøforhold) og den personlige sikkerhed, som afgør turisternes valg af rejsemål. Alle turistindustriens brancher og de offentlige myndigheder på de vigtigste bestemmelsessteder skal være opmærksomme på de problemer, som er forbundet med turistaktiviteternes følger for ressourcerne. Det er nødven- digt at gennemføre en systematisk miljømæssig evaluering af store projekter. Set fra en positiv synsvinkel, bør man stille sig det spørgsmål, hvad turismen kan bidrage med til bevarelse af de menneskeskabte, naturlige og kulturelle ressourcers rigdomme. 4. 8. Denne direkte forbindelse mellem turisme, kulturarv og miljø er almindelig anerkendt. Da turistindustrien er afhængig af disse ressourcer og anser dem for at være afgørende faktorer for at kunne skabe og markedsføre rekrea- tive aktiviteter, repræsenterer den et ideelt eksperimentelt område til overvågning af, at princippet om bæredygtig udvikling virkeliggøres. Hovedsigtet med Fællesskabets indsats på dette område er at fremme en »god cirkel«, der kan medvirke til at styre turistøkonomiens forhold til miljøet i retning af en langsigtet bæredygtig udvikling. Trods den rosværdige indsats, som turistindustrien og 4. 9. forskellige offentlige og private organisationer og personer har gjort med henblik på planlægning og forvaltning af turismen, er der dog et spillerum for koordinerede aktioner, som kan sætte de involverede parter i stand til mere systematisk at undersøge de foranstaltninger, som gennemføres i de forskelli- ge medlemsstater og regioner med henblik på at indkredse og formidle den bedste praksis. Der skal også drages omsorg for, at der gives turisterne og turistvirksomhederne oplysninger om miljøets og kulturområdernes tilstand på de steder, der er turisternes rejsemål, også for at tilskynde dem til at bidrage til en miljøvenlig anvendelse af de følsomme ressourcer. Desuden bør man fremme sammenkædningen af det turist- mæssige udbud og den håndværksmæssige og kunstnerisk- kulturelle produktion på lokalt niveau, som man bør betragte som værdifulde midler til at støtte den lokale og regionale udvikling. 4. 7. I dag findes der, i højere grad end tidligere, en øget bevidsthed om, at det er vigtigt at anvende de ikke-vedvarende ressourcer på en ansvarlig måde, og at det er nødvendigt at sikre, at de overdrages til de kommende generationer. Ifølge resultaterne af en undersøgelse foretaget af Eurobarometer i 1996 anser 98 % af Europas befolkning miljøbeskyttelse og bekæmpelse af forurening for at være en mærkesag for EU, og de fleste (82 %) mener, at problemet er presserende og kræver øjeblikkelig indgriben. Denne sensitivitet over for miljøet 4. 10. En forbedret kvalitet af det naturlige og menneske- skabte miljø har central betydning for turistrejsemålenes og turistvirksomhedernes succes og er en væsentlig forudsætning for, at man kan opnå en bæredygtig udvikling af turismen. Med fri bevægelighed for personer på enhedsmarkedet bør medlemsstaterne i overensstemmelse med principper om sikkerhed og retfærdighed garantere sikkerheden for alle borgere (altså også turister) og styrke samarbejdet om bekæm- pelse af organiseret kriminalitet, mishandling af mennesker, forbrydelser mod børn, racisme, fremmedhad, narkotikahan- del, terrorisme m. v. C 293/38 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 10. 1999 4. 11. Gennemførelsen af de relevante fællesskabspolitikker og -aktioner i 1995-96 omfattede også konstante bestræbelser på at integrere princippet om bæredygtig udvikling i aktioner og praksis med henblik på turistudvikling. Det skal understre- ges, at turismen er et af de fem grundlæggende områder, som Kommissionen udpegede med henblik på integration af princippet om bæredygtighed i andre politikker. Efter en evaluering af denne politik blev Fællesskabets aktiviteter splittet op dels i harmonisering af de eksisterende foranstaltninger og dels i lancering af selektive nye lovgivningsmæssige og finansielle midler, der specielt vedrører udvikling af turisme. Det er velkendt, at turismen i stor udstrækning drager 4. 12. nytte af finansiering fra EU’s strukturfonde, Fællesskabets initiativer og de andre EF-særprogrammer. Den får f. eks. midler til boligfaciliteter, særlige turistinfrastrukturer og speciel fremme fra den 2. EF-støtteramme, fra initiativer som INTER- REG II, LEADER II, LIFE osv. Turismen har også fordel af strukturfondenes midler via de store, generelle infrastruktur- projekter (de store veje, havnene, moderniseringen af jernbane- nettet osv. ). En fuldstændig analyse af de fremskridt, der er gjort i retning af at opnå økonomisk og social samhørighed, og af den måde, hvorpå de forskellige midler, som gives på fællesskabsplan, bidrager hertil, er anført i den første rapport om den økonomiske og sociale samhørighed, som blev vedtaget af Kommissionen i 1996. Som led heri blev der forelagt handlingsmodeller vedrørende turisme, som finansi- eres af Fællesskabet. Medens det med sikkerhed kan hævdes, at de skitserede fællesskabsforanstaltninger til fremme af turis- men bidrog markant til den økonomiske og sociale samhørig- hed, er det vanskeligt at få mere præcise holdepunkter for opfølgningen af disse foranstaltninger. Der er i hvert fald betydelige vanskeligheder, når der er tale om at foretage en nøje evaluering af strukturpolitikkernes følger, navnlig i tidsperiode. En evaluering af foranstaltningerne set fra turismens synsvinkel er endnu mere problematisk i den forstand, at turismen omfatter et bredt spektrum af økonomiske aktiviteter, der indgår i forskellig udstrækning. forbindelse med en kort 5. Forslag 5. 1. Medlemmerne af Regionsudvalget, som befinder sig tæt på turismens konkrete problemer og administrerer dem på decentraliseret plan, bør beskæftige sig med disse problemer efter eget skøn og bane vej for de andre EU-organer. 5. 2. Efter Regionsudvalgets mening vil det være en ganske væsentlig hjælp for de lokale og regionale myndigheders arbejde i retning af en bæredygtig udvikling, hvis: 5. 2. 1. Den Europæiske Union ved formuleringen af EU- politikker på områder, der berører turismeområdet, som f. eks. forbrugerbeskyttelse, miljøbeskyttelse og transportsektoren, også sørger for, at turismesektorens behov tilgodeses — specielt skal det frie markeds funktionsmåde lettes, det skal forhindres, at der opstår monopol- eller oligopoldannelser, ligesom de nationale politikker skal tilpasses princippet om fri bevægelighed for personer og kapital; og de lokale og regionale myndigheder skal i højere grad tilskyndes til at tage aktivt del i udarbejdelsen og forvaltningen af de politikker, der berører turistsektoren. Derfor er det nødvendigt at indføre en hørings- procedure vedrørende de ønskede mål og koordineringen af fremtidige initiativer, der vedrører sektoren. Det skal ske i tilknytning til de finansielle reformer, som gennemføres i EU (Agenda 2000 og rammeprogrammet for kulturen 2000). EU fremmer decentraliseringspolitikken, der sikrer, 5. 2. 2. at de lokale og regionale myndigheder kan udøve deres beføjelser på lige vilkår på det økonomiske plan med henblik på udvikling og mere specielt turistudvikling. Der tænkes her især på projekter til bevarelse af knowhow inden for gamle håndværk for derigennem at promovere de lokale særtræk og traditioner. 4. 13. Turismen forekommer mere og mere som en sektor, der skaber kvalificerede og varige arbejdspladser og desuden som en fysisk planlægningsfaktor: turismen er en industri, hvor arbejdskraften ikke kan flyttes, og den består af SMV, som er jobskabende, og som er etableret over et stort område. tilbagestående regioner kan ved Udvikling af udnyttelse af disses særpræg og aktiver føre til, at de indhenter det økonomiske og sociale efterslæb og at der opstår en bedre geografisk balance. turismen i EU bør sikre effektiv udnyttelse af ressourcerne og undgå at støtte isolerede aktioner, som ikke rummer nogen indlysende merværdi for EU, idet man bør koncentrere bestræbelserne om fremme af samarbejdsaktioner mellem lokale og regionale myndigheder, især hvis disse har en tværnational dimension eller hvis de kan medføre en mærkbar indvirkning på turistsek- toren som helhed. Disse muligheder taler for at anerkende turismen på europæisk niveau, således at der kan blive givet midler til at tage disse udfordringer op. 5. 2. 3. EU viderefører selvstændige støtteprogrammer og overlader det til de lokale og regionale myndigheder at anvende midlerne bæredygtigt, så de bedre kan varetage de funktioner, som de enten allerede har eller engang i fremtiden kan få. 13. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 293/39 5. 2. 4. Medlemsstaterne opfordres til forbindelse med opstilling af udviklingsplaner og -programmer at anvende en del af strukturfondsmidlerne på turisme for dermed at styrke det direkte samarbejde mellem EU og de lokale og regionale myndigheder og det interregionale, transnationale og grænse- overskridende samarbejde omkring udvikling af turismen. i Inden for rammerne af den tilladte statsstøtte bør 5. 2. 4. a man fremme en særlig integration mellem de europæiske finansieringsprogrammer og det nationale finansieringssystem til udvikling af iværksætterkulturen og beskæftigelsen på turistområdet. 5. 2. 5. Der gives støtte til bedre uddannelse og gensidig anerkendelse af eksamensbeviser på turistområdet. Uddannel- sen skal være i top, så den kan bidrage til kvalitetsturisme. 5. 2. 6. Der lægges mere vægt på beskæftigelseseffekten ved tildeling af støttemidler, og fuldtidsbeskæftigelse prioriteres højest. 5. 2. 7. Det interregionale samarbejde skal i højere grad sigte mod at åbne op for turistpotentialet uden for EU. Særlig nyttigt turistpakker, vil det være at oprette internationale net for udveksling af knowhow og fælles fremme af traditionelle produkter og erfaringer navnlig via de lokale og regionale myndigheder, bl. a. gennem tilskyndelse til indførelse af regio- nale køreplaner, opbakning til de aktioner, som gennemføres af De Europæiske Kommuners og Regioners Råd og Kommu- ners og Regioners Europæiske Kongres samt fremme af regioners og kommuners sektoriale og geografiske net. Særlig nyttigt ville det være at indføre et fælles system for statistiske oplysninger og kvalitetskontrol. Det, der er påkrævet 5. 2. 8. i den aktuelle europæiske virkelighed, er medlemsstaternes økonomiske og sociale kon- vergens, sikring af vilkår for udvikling af de nationale, regionale og lokale økonomier og sikring af arbejdspladser. Turismen er helt afgjort en udviklingsbranche med økonomisk, social, kulturel og miljømæssig karakter, som bidrager til oprettelsen af arbejdspladser. Derfor skal EU fremme partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor og overlade det til de lokale og regionale myndigheder at spille en ledende rolle i tilsvarende samarbejdsrelationer med henblik på at opfylde målsætningen om en integreret forvaltning på turistområdet, bl. a. gennem udbredelse af eksempler på god praksis på området. Bruxelles, den 3. juni 1999. Manfred DAMMEYER Formand for Regionsudvalget BILAG 1 til Regionsudvalgets udtalelse Oversigt over regionale pilot-beskæftigelsespagter I de regioner, der er understreget i oversigten, gennemføres der turisme- og kulturaktioner (Kilde: GD XVI) Liste des promoteurs techniques hommes des pactes territoriaux pour l’emploi Lan- gue Régions/Zones Organisme Fonction Nom Prénom Sexe Rue Pays Code postal Ville Téléphone Télécopieur E-Mail EN Abruzzi: Sangro Aventino FR Alentejo FR Alsace Molsheim Segreteria Tecnica del Patto Coord c/O Consorzio Mario Negri Sud Commissao de Coordenançao Coordenador da Regiao do Alentejo du Mission bassin locale d’emploi de Molsheim Schir- meck Trivilino Raffaele M Santa Maria Imbaro Lopez Figueira Francisco M Estrada das Piscinas, 193 Miecaze Philippe M 1 chemin de Dorlisheim I P F 66030 Santa Maria Imbaro 0039/0872/570223 0039/0872/570226 patto@comns. mnegri. it 7000 Evora 351/066740300 351/066/26562 67120 Molsheim Schirmeck 33/3/88488651 33/3/88488632 psilva@ccr- alt. pt//lopes. figueira@ccr-alt. pt pacte. territorial. molscheim@ wanadoo. fr F 112, rue Decatis Ematis Maiou EL 66100 Drama 301/521/26614 301/521/32722 aned@dias. gr EN EN Anatoliki Makedonia Drama Coordinateur local Diamanti Andalucia: Bahia de Cadiz Bahia de Cadiz Chacartegui Chopi- tea Smaro Fidel M Plaza de San Juan de Dios Edificio Amaya, 3 Planta FR Aquitaine: Périgord noir Pays du Périgord Noir Mairie de Sarlat Espace économique emploi EN Asturias: Cuencas Mineras de Comarcas Mineras del Princi- Asturias pado de Asturias Sr. Drilhole Patrice M Place Marc Busson Blanco Maria Teresa M Plaza de Espana, no 1-3 Planta E F E 11005 Cadiz 34/95/6290660 34/95/6272114 mancobahia@tsai. es 24200 Sarlat 33/5/53315604 33/5/53315634 33/5/53315604 e3. sarlat. europe@perigord. tm. fr 33007 Oviedo 34/98/510. 64. 01 34/98/510. 64. 12 EN Barnsley Barnsley MBC (Yorkshire) McAvan Lynda F Town Hall Barnsley UK S702TA Barnsley, South York- shire 44/1226773446 44/1226773449 EN Bayern: Amberg-Sulzbach EN Berlin: Neukölln IMU-Institut schung und Urbanistik e. V. für Medienfor- Dr. Wirtschaft Neukölln e. V. und Arbeit in EN EN EN EN Berlin: Neukölln gsub GmbH Birmingham and Solihull Economic Development De- partment Bornholm Bornholm Borough of St Helens EN Bremen Chief Executives Dept. St He- lens MBC für Arbeit der Freien Senat Hansestadt Bremen Sträter Aster Wunsch Cocker Toudal Hawkins Detlev M Hermann-Linggstr. 10 Reiner M Oranienstrasse 65 Gabriele F Oranienburger Strasse 65 D D D M Birmingham CC PO Box 2470 UK Baskerville House Broad Street 80336 München 49/89/544126-0 49/89/544126-11 imu-muenchen@t-online. de 10117 Berlin 4930283085-29/22/0 4930283085-10/55 Reiner. Aster@t-online. de 10117 Berlin 49/30/283085-42 49/30/283085-10 B12NF Birmingham 44/121/303. 49. 57 44/121/303. 30. 76 jcocker@eddbirm. co. uk M Ullasvej 23 DK 3700 Ronne 45/56959400 Ext2203 45/56957967 FFMTO@BORA DK M Victoria Square UK WA10IPH St Helens 44/1744/456. 066 44/1744/456. 889 Jim Mikkel John Henschen Joerg M Contrescarpe 73 D 28195 Bremen 49/421/361 6003 49/421/361-2072 henschen@unibremen. de FR EN EN Bruxelles Capitale ORBEM Campania: Agro Nocerino Sar- Presidenza della Provincia di Coord Salerno nese Campania: Area Nord Est Na- Castello Baronale del Comune Coord poli di Acerra (NA) Rauis Vaccaro Isabelle F bd. Anspach 65 Guglielmo M Via Roma Versace Silvio M Castello Baronale B I I 1000 Bruxelles 84123 Salerno 80011 Acerra (NA) 32/2/505. 77. 05 39/089 253424/ 0039 335 - 6246179 0039/081/8857999/ 0039 081 5219133 irauis@orbem. be 39/089 253638 gvaccaro@microsys. it 0039 081 8857799 argon@mclink. it C 2 9 3 / 4 0 D A D e E u r o p æ i s k e F æ l l e s s k a b e r s i T d e n d e. 1 3 1 0 1 9 9 9. Lan- gue Régions/Zones Organisme Fonction Nom Prénom Sexe Rue Pays Code postal Ville Téléphone Télécopieur E-Mail EN Castilla y Leon: Cuencas Mine- ras de Palencia de Junta de Castilla y Leon EN Cataluna: Valles occidental Conseil Comarcal del Vallès Occidental Sr. Romera Hernandez Aurora F Junta de Castilla y Leo´n Direc- cio´n General Gonzalez Olga M Carretera N-150, km 14. 5 FR Centro: Marinha Grande Caˆmara Municipal da Marinha Grande President Orfao Alvaro M Caˆmara Municipal da Marinha Grande FR Centro: Marinha Grande Câmara Municipal da Marinha Vereador Grande Constâncio Santos Armando M Câmara Municipal da Marinha Grande EN Ceuta Procesa Fernandes Nicolas M Calle Teniente Olmo no 2-3a Dujeux Joël M 43, rue Pasteur Immeuble CISE Planta E E P P E F 47001 Valladolid 34/983 41 41 00 34/983 41 45 17 aurora. romera@svf. dgtr. cict. jcyl. es 08200 Sabadell 34/93/727. 35. 34 34/93/727. 19. 69 promoeco@@ccvoc. org 2430 Marinha Grande 351/44/5703300 351/44/567154 2430 Marinha Grande 351/44/502. 051 351/44/502. 051 pte. mgrande@telepac. pt Ceuta 34956515171 34/956. 51. 16. 27 08320 Vireux-Molhain 33/3/24426766 33/3/24426768 cbeadepp@wanadoo. fr FR Champagne-Ardenne: des Ardennes EN Dublin Territorial ment Pact Pointe Association de développement économique du Pays de la Pointe CBE du Pays de la Pointe des Ardennes Employ- Dublin Regional Authority FR Dudelange: CLE Commune de Dudelange EN Dundalk/Drogheda Dundalk Employment Part- nership Doyle Wolff Gerard M North Great George’s street IRL Dublin 1 353/1/8788900 353/18788711 dra@itw. ie Eliette F Administration communale de Dudelange BP 73 L 3401 Dudelange 352/516121/204 352/5161121/205 addudel@pt. lu Mulholland Mark M Partnership Court, Park Street IRL Co Louth, Dundalk 353/42/30288 353/42/30552 partnership@dep. ie EN EN Dytiki Ellada: Achaïa Dytiki Makedonia: Kozani- Florina Coordinateur local Voukelatos Coordinateur pour Kozani local Tziouvaras Stathis Christos M Aratou 20 M 45, rue Delfon EL EL 26221 Patras 546 41 Salonique 003094 255059 3061 621 340 voukelatos@pat. forthnet. gr 30/31/868757 30/31/868758 003094 510800 30/31/868756 eurosyn@hol. gr EN East Midlands Derby, Nottingham, Leicester Rampton James M Derby City Council, The Coun- UK DEI 2FS St Derby 44/1332/258 455 44/1332/256 222 cil House Cooperation james. rampton@derby-city- council. gov. uk EN Emilia/Toscana/Umbria: Apen- Comunita Montana Val Tiberi- Coord nino centrale na Toscana EN Flevoland Provinciaal Bestuur Provincie Flevoland EN EN Hamburg Johan Daniel Lawaetz Stiftung Haringey and North London Tasias Fackeldey Kuhlmann Shellard Llias Jop Mathias Chris M Via San Giuseppe, 32 I 52037 Sansepolcro (AR) 0039 0575 7301/ 0039 335 374023 0039 0575 730201 leade2r-gubbio@krenet. it M Postbus 135 NL 8200 AC Lelystad 31/320-286747 31/320-286747 provincie@Flevoland. nl M Neumühlen 16-20 D 22763 Hamburg 49/40/3984120 49/40/3975483 mk@lawaetz. de M Civic Centre UK N224LE London Borough of Haringey 44/181/862. 29. 37 44/181/862. 29. 46 haringey. online@leevalley. co. uk EN Isku lisalmen Seudun EN Itae-Lappi Isku lisalmen Seudun kumppa- nuus kuntayhtymä/Itae-Lapin Kumppanuusprojekti Niininmäki Pekka M PI 99 Riistakatu 5,3. krs FIN 74101 lisalmi 358/17/8301/650 358/17/8301/471 pekka. niinimaki@iisalmi. fi Mustajärvi Markus M Kuumanienmenkatu 2 FIN 98100 Kemijärvi 358/16/878 434/ GSM 358/40/5932 834 358/16/878 291 markus. mustajarvi@kemijarvi. fi. 1 3 1 0 1 9 9 9. D A D e E u r o p æ i s k e F æ l l e s s k a b e r s i T d e n d e C 2 9 3 / 4 1 Lan- gue Régions/Zones Organisme Fonction Nom Prénom Sexe Rue Pays Code postal Ville Téléphone Télécopieur E-Mail EN Jömtland Kommunförbundet i Jämtland From Gun F Box 3123 EN Kalmar Län Regionförbundet i Kalmar län Niklasson Ingemar M Regional Council of Kalmar Box 762 S S 83103 O¨ stersund 46/63-144610 46/63-143064 39127 Kalmar 46/480-448364 46/480-54654 gun. from@komforb. oster- sund. se ingemar. niklasson@kalmar. regionforbund. se EN Kemi Kemin Kumppanuusprojekti Vaittinen Antti M Valtakatu 11-13 FIN 94100 Kemi EN Kentriki Makedonia Imathia Coordinateur local Rossakis Dimitri M 45 rue M. Alexandro EL 54641 Salonique 358/16/259 123 GSM 358/400-96 27 97 30/94/668820 30/331/23708 358/16/259 125 antti. vaittinen@Kemi. fi 30/331/20271 EN FR EN Lahti Kronjylland TemPact Kronjylland La Réunion: Les Hauts Commissariat à l’Aménage- ment des Hauts de la Réunion Lahden Seudun Kumppanuus FR Languedoc-Roussillon: Hérault Conseil Général de l’Hérault — Direction de l’action économi- que et emploi — Hôtel du Département EN Limburg Provinciaal Bestuur Provincie Limburg dhr. Andreasen Grosset Tayo Lill Isabelle M Odinsgade 4 F 10, rue de Nice DK 8900 Randers 45/8915/1278 45/8640/7214 tempact@randers. dk F 97400 Saint-Denis de la Ré- union 262/904750 262/413889 cah. reunion@datargouv. fr Riihikorpi Eva M Vapaudenkatu 9 C 3 FIN 15110 Lahti 358/3/7520/530 358/3/7520/538 GSM 358/50/514 7792 358/3/7520/602 eva. riihikorpi@iskump. pp. fi Pastoret Georges M 1000 rue d’Alco F 34080 Montpellier Cedex 04 33/4/67/67/6040 33/4/67/67/6007 economic@cg. 34. fr Eggen W. H. M. M Postbus 5700 NL 6202 MA MA Maastricht 31/43/3897863 31/43/3897107 egf@prv. limburg. nl EN Limerick City Paul Partnership Limerick McCarthy Elmarie F Unit 19, The Tait Centre, Do- minic Street IRL Limerick 353/61/419388 353/61/418098 limtep@lol. ie Limousin: Ussel CBE D’Ussel — Mairie FR EN Lohja EN Mecklenburg-Vorpommern: Gustrow EN Melilla EN Molise: Matese Lohjanseudun usprojekti kumppanu- WfG Güstrow mbH/Förderve- rein Region Güstrow e. V. Ciudad Autonoma de Melilla F. A. I. Azienda Speciale della Coord. Camera di Commerciodi Cam- pobasso Niedersachsen: Braunschweig- Berufsbildungs- und Beschäfti- Dr. Peine des gungsgesellschaft Landkreis Peine mbH EN EN FR Bourgès Linnapuomi Laurent Pekka M 26, avenue Marmontel F 19200 Ussel 33/5/55725878 33/5/55722118 cbeussel@internet19. fr M Kauppakatu 6 FIN 08100 Lohja 358/19/369 1853 GSM 0500/707910 358/19/3691860 pekka. linnapuomi@lohja. fi Treichel Manfred M Rövertannen 12 D 18273 Güstrow 49/3843/219140 49/3843/219141 aktiv@twfg. de Sua´rez Guillén Zollo Juan José Marco M Plaza de Espana, no 1 M Piazza della Vittoria n. 14 E I 52001 Melilla 34/95/2699158 34/95/2699160 86100 Campobasso 0039/0874/471202 0039/0874/418144 faicb@tin. it Wysocki Gerhard M Woltorfer Strasse 57-59 D 31224 Peine 49/5171/7791-37 49/5171/7791-50 GW@bbg-Peine. de Noord-Brabant Provincie Noord Brabant dhr Nord-Pas de Calais: Roubaix Comité de Bassin d’emploi CBE Roubaix-Tourcoing-Vallée de la Lys Overbeek Vanhuysse H. Eric M Postbus 90151 M 88, rue du Haze NL 5200 MC’s Hertogenbosch 31/73/681 2613 31/73/681 2217 bra pact@pt. net F 59200 Tourcoing 33/3/20241100 33/3/20704816 CBERTVL59@aol. com C 2 9 3 / 4 2 D A D e E u r o p æ i s k e F æ l l e s s k a b e r s i T d e n d e. 1 3 1 0 1 9 9 9. Lan- gue Régions/Zones Organisme Fonction Nom Prénom Sexe Rue Pays Code postal Ville Téléphone Télécopieur E-Mail FR Norde: Vale do Sousa Associaçao de Municipios do Dra Vale do Sousa Brandao Eduarda F F Praça D. Antonio Meireles Herner Strasse 10 P D 4620 Lousada 351/55/810700/8 351/55810709 valsousa@mail telepac. pt 45699 Herten 49/2366/1098-15 49/2366/1098-24 claudia-temps@ela-online. de Claudia EN Nordrhein Westfalen: réseau de Emscher-Lippe-Agentur trois pactes pour Ruhrgebiet EN North Wales EN Northern Ireland North Wales Economic Forum Welsh Development Agency Unit 7 Adelaide House Training and Employment Agency EN FR Øresund Pays de Loire Saint-Herblain Øresundskomiteen PLIE Saint-Herblain- Couédron-Indre FR Picardie: Pays de Valois EN Puglia: Nord Barese FR Rhône-Alpes: Albertville EN Sachsen: Chemnitz EN EN Sachsen Anhalt: Zeitz Sachsen: Chemnitz EN Salzburg Communauté de Communes du Pays de Valois Castello Svevo di Barletta c/o Coord. Assessorato Cultura Comité de Bassin d’Emploi de l’Arrondissement d’Albertville Stiftung Innovation und Arbeit Dr. Sachsen Chemnitzer Wirtschafstförde- rungs-und Entwicklungsgesell- schaft: Regionalagentur Ma- schinenbau Amt der Salzburger Landesre- gierung. Abt. 15 Associazione dustriali della Coord. Sicilia: Alto Belice Corleonese Sicilia: Calatino Sud Simeto Comune Di Caltagirone (CT) Coord. Sicilia: Catania Zona Sud Comune di Catania Coord. EN EN EN EN Sønderjyllands EN South Tyneside AF Sønderjylland Regional Of- fice Development Services Dept. South Tyneside MBC Temps Royles Boye Mothes Savarin Meurig M St Asaph Business Park UK LL17 OLJ St Asaph. North Wales 44/1745586247 44/1745586259 nweconomic. forum@dwa. co. uk//nwales-tep@wda. co. uk Rogan Gerry M Enterprise House W. I. N. Busi- UK BT 28FD Belfast 44/1232 257650 44/1232 257646 ness Park — Canal Quay Newry BT35 6PH M Holbergsgade 14 DK 1057 København 45/33121222 45/33120722 Niels Romain M 368, Boulevard Marcel Paul Erik M Mairie de Nanteuil le Haudouin Daluiso Emmanuele M Piazza Castello Delclos Richter Beret Krischer Marie-Claude F 85 rue Jean-Baptiste Mathias BP 180 Gerhard M Bertolt-Brecht-Allee 24 Rainhilde F Altmarkt 1 Thomas M Elsasser Strasse 7 F F I F D D D 44806 Saint-Herblain 33/2/40920263 33/2/40920258 rmothes@oceanet. fr 60440 Nanteuil-Le-Haudouin 33/344/88. 05. 09 33/3/44877596 com. valois@wanadoo. fr 70051 Barletta (BA) 39/0883/578601/05 39/0883/578604 daluiso@ulysse. it / infotep@ ulysse. it 73276 Albertville 33/04/79328925 33/04/79370059 cbealb@icor. fr 1309 Dresden 49/351/31992200 49/351/31992215 stiftung-ias@t-online. de 06712 Zeitz 49/3441/83-289 49/3441/83-373 wifoe-22@t-online. de 09120 Chemnitz 49/371/5605219 49/371/5605216 ra—mb—ias@t-online. de Tischler Peter M Postfach 527 A 5010 Salzburg 43/662/8042-3786 43/662/8042-3808 peter. tischler@landsbg. gv. at Faraone Garavini Bonura Kristiansen Pietro Roberto Harald Rikke M Via Sciuti 180 M Piazza Municipio, 5 M Palazzo degli Elefanti I I I I 9170 Oristano 0039/0783/303517 ou 19 0039/0783/73544 pattoris@tin. it 90144 Palermo 39/091/349 306 39/091/6262007 pto. alto. belice@mbox. infcom. it 95041 Caltagirone (CT) 0039/0933 41259 0039/0933 26622 Maria Samperi@casasturzo. it 95100 Catania 0039/095/7423329 0039/095/313152 h. bonura@ctonline. it M Kometcentret Kometvej 26 DK 6230 Rødekro 45/74694788 45/74694722 pagt-rk@po. ia. dk Magee Ciara F Town Hall, Westoe Road UK NE332RL South Shields 44/191/427/1717 44/191/427/7171 ciara. magee@s-tyneside- mbc. gov. uk EN Sardegna: Oristano Provincia di Oristano In- de Seneen Cristina F Via Brunelleschi n. 26. 1 3 1 0 1 9 9 9. D A D e E u r o p æ i s k e F æ l l e s s k a b e r s i T d e n d e C 2 9 3 / 4 3 Lan- gue Régions/Zones Organisme Fonction Nom Prénom Sexe Rue Pays Code postal Ville Téléphone Télécopieur E-Mail EN Sterea Ellada: Viotia Sterea Ellada: Viotia EN Stockholm del av Stockholm Kommun/stad Coordinateur local Christakakis Karatzalis Strand Stavros Loucas Lars M 74 rue Karajanopoulou M 15 rue Spiridonos M St Erik’s Management Consul- tants City Hall EN Strömstad Strömstads Kommun Stahlbrandt Kerstin F Bergsgatan 23 EL EL S S 32100 Livadia 32100 Livadia 3094620599 3094570430 3026134217 30 261 21 414 10535 Stockholm 46/850829821 46/850829829 45290 Strömstad 46/5261900 46 526 19 110 lars. strand@stadshuset. stockholm. se kerstin. stahlbrandt@stromstad. se EN Tampere Tampere-Pirkkalan Kumppa- nuusprojekti Luukinen Matti M PL 487 Aleksis Kivenkatu 10 E FIN 33101 Tampere 2. krs EN Thessalie: Magnesia Coordinateur local Markogiannopoulos Nicolas M 27, rue Metamorfoseos EL 38333 Volos EN Turun seutu Abonet Turun seudun kump- panuushanke Kirkkola Antti M Yliopsistonkatu 24 A 14 FIN 20100 Turku 358/3/219 6243 GSM 358/50/5669/883 GSM 358/40/5661/245 30/94/227/132 30/421/33/411-12 358/22/627/528 GSM 358/50/5590/528 358/3/219 6382 matti. luukinen@tt. tampere. fi 30/421/23/439 topsa@anem. gr 358/22/62/75/15 antti. kirkkola@turku. fi Tyrol: Imst, Landeck, Reutte Main coordinator Gohm Tyrol: Imst, Landeck, Reutte Verein IRI EN EN Viborg EN Viborg EN Vlaanderen: Halle-Vilvoorde EN Vlaanderen: Tongeren EN Vorarlberg Viborg Amt, Erhvervs-og Ar- bejdsmarkedsafdelingen Viborg Amt. Erhvervs-og Ar- bejdsmarkedsafdelingen Subregionaal comité Halle-Vilvoorde tewerkstellings- Coordinator Subregionaal comité Limburg tewerkstellings- Coordinator Arbeitsmarktservice berg Vorarl- EN Värmland Värmlandsradet FR Wallonie: Hainaut Charleroi, Soignies) (Mons, ASBL Cellule F. S. E. ,WT. C. FR Wallonie: Ouest Brabant Centre d’Entreprises et d’Inno- Administrateur vation Conseiller EN West Cornwall (Cornwall and Devon) EN West Scotland Scotland Europa Mayr Theut Maes Hug Helleqvist Miroir Parez Bawden Russell EN Western Areas of Athens Coordinatrice locale pour Attique Loukina Siegfried Anette M Schentensteig 1a F Ing. Ballerstrasse 1 Hans Chr. M Skottenborg 26 A A DK 6500 6460 8800 Landeck Imst Viborg 0043 5442 677804 0043 5442 6444053 wktla1@tirol. wk. or. at 0043 5412 66101 0043 5442 66101 verein. Iri@tirol. com 45/87271700 45/86626862 crbgv@vibamt. dk Vestergaad Gitte Decrick Annemie F F Toekomststraat 36-38 Skottenborg 27 DK 8801 Viborg 45/87271700 45/86626862 crbgv@vibamt. dk Patrick M Overhaem, 37 Claus Björn M Rheinstrasse 32 M Länsstyrelsen Geraldine F Rue Hamoir, 3 Bte 1 Léon-Philippe M Centre ID avenue Léon Cham- pagne 3 bte 6 B B A S B B 1800 Vilvoorde 32/2/257. 0333 32/2/252. 45. 94 TWP. Halle- Vilvoorde@village. uunet. be 3700 Tongeren 012/241160 12241162 TEP. maes. patrick@skynet. be 6900 Bregenz 43/5574/691-271 43/5574/691-200 claus. hug@800. ams. or. at 65186 Karlstad 46/54-19 75 42 46/54-19 73 00 björn. hellqvist@s. lst. se 7100 La Louvière 064/214192 064/214298 pactehainaut. GM@skynet. be 1480 Saintes 322/390/92/72 322/390/93/86 id. bw@skynet. be W. M. Laurie Georgie M Rural Partnership Ltd UK TR140AB Rosewarne Camborne 44/1209716674 44/1209612215 wmbawden@aol. com Cornwall Strathclyde European Partners- UK G24DL Glasgow hip, 94 Elmbank Street, Stra- tclyde House 6 44/131 244 06 92 44/131 244 0718 9, Alopekis st. EL 10675 Athens 30/1/7219323 30/1/3228778 nll@itel. gr F F C 2 9 3 / 4 4 D A D e E u r o p æ i s k e F æ l l e s s k a b e r s i T d e n d e. 1 3 1 0 1 9 9 9. Lan- gue Régions/Zones Organisme Fonction Nom Prénom Sexe Rue Pays Code postal Ville Téléphone Télécopieur E-Mail EN Western Areas of Attique- Pireus EN Westmeath Area EN Wien EN Westmeath TEP Partnership/ Westmeath Community Development Limited WAFF Coordinatrice pour Kikiri le Pirée Angeliki F 12, rue Elispontou EL 162 32 Vironas 30/94/746/024 30/93/447/628 30/1/324 12 37 Monaghan Ciara M Presentation House, Harbour IRL Westmeath 353/44/48571 353/44/48441 TEP@westco. iol. ie Street, Winkelbauer Coordinateur pour Florina local Tabakis Elisabeth Georges F Nordbahnstrasse 36/1/4 M Tripotamos A EL 1020 Wien 53100 Florina 00431 21748 315 00431 217 48 333 elisabeth—winkelbauer@waff. at 30/385/23/666 30/385/26/626 30/385/41/571 Loukina Georgie 125-127 rue Kifissias EL 11524 Athens. 1 3 1 0 1 9 9 9. D A D e E u r o p æ i s k e F æ l l e s s k a b e r s i T d e n d e C 2 9 3 / 4 5 C 293/46 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 10. 1999 BILAG II til Regionsudvalgets udtalelse TABLEAU No 1 Nombre d’emplois culturels directs dans les pays de l’Union Européenne Pays Ensemble Spectacle vivant Patrimoine et Enseignt. Cinéma et Audiovisuel Autres Ind. Culturelles Métiers d’art Allemagne Autriche Belgique Danemark Espagne Finlande France Grèce Irlande Italie Luxembourg Pays-Bas Portugal R. U. Suède 1 065 000 100 000 80 000 44 354 26 000 249 000 33 000 434 500 28 950 345 000 113 672 33 544 421 720 63 657 12 400 42 400 9 060 160 000 6 150 104 000 35 000 12 000 90 100 33 000 10 970 2 900 20 000 8 560 59 000 1 500 36 413 15 961 4 000 71 000 3 500 75 000 3 681 7 590 5 303 38 600 7 025 27 000 8847 3 500 87 000 747 16 111 6 544 91 000 10 907 170 000 450 000 6 485 6 909 72 000 1 971 38 500 1 800 34 000 22 500 2 500 20 200 3 500 72 000 6 950 150 000 16 000 83 000 21 000 8 500 25 000 10 000 Total 2 858 397 604 110 313 804 388 855 373 456 849 359 NB: Le chiffre de la rubrique «ensemble» ne correspond pas nécessairement à la somme des différentes catégories car les origines statistiques peuvent être différentes pour un même pays. Nombre d’emplois culturels directs dans les pays de l’Union Européenne, sans les métiers d’art TABLEAU No 2 Pays Ensemble Spectacle vivant Patrimoine et Enseignt. Cinéma et Audiovisuel Autres Ind. Culturelles Métiers d’art Allemagne Autriche Belgique Danemark Espagne Finlande France Grèce Irlande Italie Luxembourg Pays-Bas Portugal R. U. Suède 615 000 100 000 80 000 37 445 26 000 177 000 26 050 284 500 12 950 262 000 92 672 25 044 396 720 53 657 12 400 42 400 9 060 160 000 6 150 104 000 35 000 12 000 90 100 33 000 10 970 2 900 20 000 8 560 59 000 1 500 36 413 15 961 4 000 71 000 3 500 75 000 3 681 7 590 5 303 38 600 7 025 27 000 8 847 3 500 87 000 747 16 111 6 544 91 000 10 907 170 000 6 485 72 000 1 971 38 500 1 800 34 000 22 500 2 500 20 200 3 500 Total 2 015 038 604 110 313 804 388 855 373 456 — — — — — — — — — — — — NB: Le chiffre de la rubrique «ensemble» ne correspond pas nécessairement à la somme des différentes catégories car les origines statistiques peuvent être différentes pour un même pays. 13. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 293/47 Nombre d’emplois culturels directs dans les pays de l’Union Européenne en % de la population active TABLEAU No 3 Pays Ensemble Spectacle vivant Patrimoine et Enseignt. Cinéma et Audiovisuel Autres Ind. Culturelles Métiers d’art Allemagne Belgique Danemark Espagne Finlande France Grèce Irlande Italie Luxembourg Pays-Bas Portugal Royaume-Uni Suède 2,8 1,16 1,1 1,8 1,46 1,9 2,6 1,53 1,57 0,72 1,52 1,54 0,263 0,32 0,3 0,40 0,63 0,5 0,46 0,48 0,26 0,32 0,79 0,210 0,28 0,12 0,14 0,37 0,23 0,13 0,16 0,22 0,08 0,25 0,14 0,19 0,19 0,22 0,27 0,31 0,11 8 847 0,31 0,38 747 0,24 0,14 0,32 0,24 0,44 0,17 0,52 0,08 0,15 0,16 0,15 0,31 0,05 0,08 0,08 1,18 0,18 0,52 0,30 0,59 1,4 0,38 0,29 0,18 0,10 0,24 NB: Le chiffre de la rubrique «ensemble» ne correspond pas nécessairement à la somme des différentes catégories car les origines statistiques peuvent être différentes pour un même pays. Nombre d’emplois culturels directs dans les pays de l’Union Européenne en % de la population active, métiers d’art exclus TABLEAU No 4 Pays Ensemble Spectacle vivant Patrimoine et Enseignt. Cinéma et Audiovisuel Autres Ind. Culturelles Métiers d’art Allemagne Belgique Danemark Espagne Finlande France Grèce Irlande Italie Luxembourg Pays-Bas Portugal Royaume-Uni Suède 1,56 0,91 1,1 1,10 1,09 1,13 0,90 1,16 1,29 0,52 1,44 1,36 0,25 0,30 0,26 0,37 0,63 0,41 0,46 0,49 0,24 0,32 0,83 0,20 0,26 0,12 0,12 0,35 0,23 0,10 0,16 0,22 0,08 0,25 0,08 0,19 0,18 0,22 0,23 0,29 0,11 0,27 0,38 0,23 0,13 0,32 0,27 0,43 0,15 0,44 0,08 0,17 0,12 0,15 0,30 0,05 0,08 0,08 — — — — — — — — — — — NB: Le chiffre de la rubrique «ensemble» ne correspond pas nécessairement à la somme des différentes catégories car les origines statistiques peuvent être différentes pour un même pays. Source 1,2,3,4: X. Greffe, «L’emploi culturel en Europe», Rapport pour la DG V, janvier 1997, Bruxelles


title: Τροπολογία στον εσωτερικό κανονισμό που υιοθετήθηκε από την ΕΤΠ κατά την 29η σύνοδο ολομέλειας της 2ας και 3ης Ιουνίου

eurovoc_concepts:
European Committee of the Regions
rules of procedure

formats: html pdf print

text: 21. 7. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 188/53 II (Πράξεις για την ισχύ των οποίων δεν απαιτείται δηµοσίευση) ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΠΕΡΙΦΕΡΕΙΩΝ ΤΡΟΠΟΛΟΓΙΑ ΣΤΟΝ ΕΣΩΤΕΡΙΚΟ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ που υιοθετήθηκε από την ΕΤΠ κατά την 29η σύνοδο ολοµέλειας της 2ας και 3ης Ιουνίου Κατά την 29η σύνοδο ολοµέλειας της 2ας και 3ης Ιουνίου 1999, η ΕΤΠ υιοθέτησε την ακόλουθη τροποποίηση στον εσωτερικό κανονισµό της: 1. Μετά το άρθρο 20 πρέπει να εισαχθεί ένα νέο άρθρο, µε τον αριθµό 30 Α, µε την ακόλουθη διατύπωση: «Άρθρο 30 Α Το προεδρείο προσλαµβάνει το γενικό γραµµατέα κατόπιν απόφασης που θα ληφθεί µε την πλειοψηφία 1. των δύο τρίτων των µελών του, σύµφωνα µε τις διατάξεις του άρθρου 8 του καθεστώτος που εφαρµόζεται επί του λοιπού προσωπικού των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. Ο γενικός γραµµατέας προσλαµβάνεται για περίοδο πέντε ετών. Οι όροι της σύµβασης εργασίας του 2. καθορίζεται από το προεδρείο. 3. Οι εξουσίες που ανατίθενται από το καθεστώς που εφαρµόζεται επί του λοιπού προσωπικού των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων στην αρµόδια αρχή για τη σύναψη συµβάσεων πρόσληψης, στην περίπτωση του γενικού γραµµατέα, θα ασκηθούν από το προεδρείο. » 2. Στο άρθρο 31, καταργείται η πρώτη περίπτωση της παραγράφου 1. 3. Στο άρθρο 43, η παράγραφος 3 ανιτκαθίσταται από την εξής: «Οι νέες διατάξεις τίθενται σε ισχύ την επόµενη ηµέρα από τη δηµοσίευσή του στην Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. » Βρυξέλλες, 3 Ιουνίου 1999. Για την Επιτροπή των Περιφερειών Ο Πρόεδρος Manfred DAMMEYER


title: alla «Proposta di decisione del Parlamento europeo e del Consiglio che modifica la decisione di base relativa al programma Socrate per includere la Turchia tra i paesi beneficiari"; alla «Proposta di decisione del Parlamento europeo e del Consiglio che modifica la decisione di base relativa alla terza fase del programma «Gioventù per l'Europa" per includere la Turchia tra i paesi beneficiari" e alla «Proposta di decisione del Consiglio che modifica la decisione di base relativa al programma «Leonardo" per includere la Turchia tra i paesi beneficiari"

eurovoc_concepts:
EU programme
Türkiye
vocational training
young person

text: 13. 10. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 293/23 Parere del Comitato delle regioni in merito: — alla «Proposta di decisione del Parlamento europeo e del Consiglio che modifica la decisione di base relativa al programma Socrate per includere la Turchia tra i paesi beneficiari»; — alla «Proposta di decisione del Parlamento europeo e del Consiglio che modifica la decisione di base relativa alla terza fase del programma “Gioventù per l’Europa” per includere la Turchia tra i paesi beneficiari» e — alla «Proposta di decisione del Consiglio che modifica la decisione di base relativa al programma “Leonardo” per includere la Turchia tra i paesi beneficiari» (1999/C 293/06) IL COMITATO DELLE REGIONI, visto l’elenco delle proposte della Commissione in sospeso alla data del 1o maggio 1999, per le quali l’entrata in vigore del Trattato di Amsterdam determina un cambiamento della base giuridica e/o della procedura [SEC(1999) 581 def. ]; viste la «Proposta di decisione del Parlamento europeo e del Consiglio che modifica la decisione di base relativa al programma Socrate per includere la Turchia tra i paesi beneficiari», la «Proposta di decisione del Parlamento europeo e del Consiglio che modifica la decisione di base relativa alla terza fase del programma “Gioventù per l’Europa” per includere la Turchia tra i paesi beneficiari» e la «Proposta di decisione del Consiglio che modifica la decisione di base relativa al programma “Leonardo” per includere la Turchia tra i paesi beneficiari» [COM(1996) 199 def. ; 96/0130 (COD), 96/0131 (COD) e 96/0132 (COD) già 96/0132 SYN] (1); vista la decisione del Consiglio dell’11 maggio 1999 di consultare il Comitato delle regioni su tale argomento, conformemente agli articoli 149, 150 e 265, paragrafo 1, del Trattato che istituisce la Comunità europea; vista la decisione del proprio Ufficio di presidenza del 7 maggio 1999 di nominare relatore generale Evans incaricandolo dell’elaborazione del parere al riguardo, conformemente all’articolo 39 del Regola- mento interno del Comitato delle regioni; visto il proprio parere in merito ai nuovi programmi «Socrate», «Leonardo» e «Gioventù per l’Europa» [COM(1998) 329 def. , COM(1998) 330 def. , COM(1998) 331 def. ] (CdR 226/98 fin), adottato il 19 novembre 1998 (relatore: Evans) (2), ha adottato il 3 giugno 1999, nel corso della 29a sessione plenaria, il seguente parere. In data 18 maggio 1999, il Comitato delle regioni è stato invitato dal Consiglio dell’Unione europea ad elaborare un parere sulle proposte di decisione del Parlamento europeo e del Consiglio che modificano le decisioni di base relative ai programmi «Socrate» e «Gioventù per l’Europa», e sulla propos- ta di decisione del Consiglio che modifica il programma «Leonardo», per includere la Turchia tra i paesi beneficiari e riguardanti il periodo di programmazione compreso tra il 1995 e il 1999. Il Comitato deplora vivamente il mancato rispetto da parte del Consiglio della procedura prevista all’articolo 265 del Trattato, che fissa un termine che non puo` essere inferiore a un mese a decorrere dalla data in cui la comunicazione del Consiglio viene ricevuta dal Presidente del Comitato delle regioni. La lettera del Consiglio relativa a tale consultazione porta la data dell’11 maggio 1999, risulta pervenuta al Comitato delle regioni il 20 maggio 1999 e fissa all’11 giugno 1999 il termine per la presentazione del parere. (1) GU C 186 del 26. 6. 1996, pagg. 8, 9 e 10. (2) GU C 51 del 22. 2. 1999, pagg. 77-85. Nel parere sui nuovi programmi «Socrate», «Leonardo» e «Gioventù per l’Europa», relativo alla nuova fase dei programmi a partire dall’anno 2000, adottato il 19 novembre 1998, il Comitato ha approvato la proposta della Commissione di aprire i tre nuovi programmi alla partecipazione della Turchia. C 293/24 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 13. 10. 1999 Il Comitato osserva che la proposta di includere la Turchia tra i beneficiari dei programmi nell’attuale periodo di programma- zione consentirà l’adozione di misure preparatorie con l’obiet- tivo di sostenere la partecipazione della Turchia ai futuri programmi. Per concludere, il Comitato appoggia la proposta della Com- missione di inserire la Turchia nel periodo di programmazione in corso (1995-1999) dei programmi «Socrate», «Leonardo» e «Gioventù per l’Europa». Bruxelles, 3 giugno 1999. Il Presidente del Comitato delle regioni Manfred DAMMEYER Parere del Comitato delle regioni sul tema «Il problema dei senzatetto e dell’alloggio» (1999/C 293/07) IL COMITATO DELLE REGIONI vista la decisione del proprio Ufficio di Presidenza del 16 dicembre 1998, conformemente al disposto dell’art. 198 C, quarto comma, del Trattato che istituisce la Comunità europea, di elaborare un parere al riguardo, e d’incaricare la Commissione 4 «Assetto territoriale, questioni urbane, ambiente, energia» della preparazione di detto documento; visto il progetto di parere formulato dalla Commissione 4 il 4 febbraio 1999 (CdR 376/98 riv. 1) (relatore: Geindre), ha adottato all’unanimità il 3 giugno, nel corso della 29a sessione plenaria, il seguente parere. 1. Introduzione 1. 1. 2. ai senzatetto si possono utilizzare diverse basi giuridiche. Per promuovere le azioni di sostegno e di assistenza Con il presente documento, il Comitato delle regioni ha voluto occuparsi del problema dei senzatetto. Per quanto tale fenomeno assuma forme diverse nei vari Stati membri dell’Unione europea e benché a prima vista esso non sembri rientrare tra le competenze comunitarie, la presenza di senza- tetto nelle città resta una delle manifestazioni più gravi dei fenomeni di esclusione sociale nell’Unione europea, i quali interessano in primo luogo gli enti territoriali. Ed è essenzial- mente il punto di vista di regioni e comuni che si esprime nel presente parere. 1. 1. Principi basilari delle azioni dell’Unione europea nei confronti dei senzatetto 1. 1. 1. La questione dei senzatetto rientra parzialmente nei dibattiti comunitari sul problema degli alloggi. Essa rientra altresı` tra le preoccupazioni sul rafforzamento di una politica sociale europea, e nel quadro delle iniziative e dei programmi europei in materia di lotta all’esclusione, nonché nel quadro degli orientamenti relativi alla politica urbana. 1. 1. 3. Nell’ambito del Trattato che istituisce la Comunità europea (il Trattato di Maastricht), il Titolo 14 verte sulla coesione economica e sociale, mentre gli articoli 130 A e 130 E disciplinano l’azione della Comunità intesa a ridurre il divario tra i livelli di sviluppo delle varie regioni e il ritardo delle regioni meno favorite (disposizioni che regolano i meccanismi dei fondi strutturali). 1. 1. 4. L’articolo 13 del Trattato di Amsterdam, che sarà applicabile con l’entrata in vigore del Trattato, mira a combat- tere le disparità e le discriminazioni nell’accesso al mercato del lavoro, e consentirà di sostenere i progetti per prevenire e ridurre i processi di esclusione sociale. L’articolo 137 del Trattato di Amsterdam darà la facoltà esplicita di agire nel settore dell’esclusione sociale. Oggi l’Unione europea è costretta a ricorrere all’articolo 235 del Trattato che istituisce la Comunità europea, in base al quale, una volta che il Consiglio abbia deliberato all’unanimità, è possibile avviare un’azione non prevista espressamente dal Trattato. Questa situazione pone degli ostacoli molto dannosi all’azione sociale della Comunità


title: Yttrande från Regionkommittén om "Alternativ trafik i städer"

eurovoc_concepts:
motor vehicle pollution
pollution control measures
road traffic
traffic regulations
urban transport

text: 13. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 293/55 Yttrande från Regionkommittén om ”Alternativ trafik i städer” (1999/C 293/11) BAKGRUND i enlighet med artikel 198c fjärde stycket i Regionkommitténs beslut av den 10 mars 1999 att EG-fördraget ge utskott 4 ”Fysisk planering, stadsfrågor, energi och miljö” i uppdrag att utarbeta ett yttrande om ”Alternativ trafik i städer”. Bidraget från utskott 3 — Transeuropeiska nät, transporter och informationssamhället (medföredragande var Anders Gustâv). Det utkast till yttrande (CdR 105/99 rév. 1) som utskott 4 antog den 16 april 1999 (föredragande var Sally Powell och medföredragande var Anders Gustâv). Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid plenarsessionen den 2–3 juni 1999 (sammanträdet den 3 juni). 1. Inledning 2. Allmänna synpunkter Alter-projektet presenterades vid det första gemensamma europeiska ministerrådssammanträdet för ministrar för trans- port- och miljöfrågor i april 1998 av Storbritanniens vice premiärminister John Prescott, med stöd av kommissionärerna Ritt Bjerregaard, Neil Kinnock och Christos Papoutsis. Syftet med projektet är att skapa en tydlig och växande efterfrågan på fordon utan eller med mycket begränsade utsläpp bland europeiska lokala och regionala myndigheter. På så sätt hoppas man kunna skapa förutsättningar för stora produktionsvolymer och därmed lägre kostnader för både offentliga och privata användare av sådana fordon. Alter-projektet har tre huvudsakliga villkor, som lokala och regionala myndigheter anmodas samtycka till. Dessa villkor är: Regionkommittén ger sitt helhjärtade stöd till målsättningarna för Alter-projektet. ReK menar att projektet lyfter fram det faktum att trafiken alltid behövs för det dagliga livet i våra städer, och att främjandet av fordon med mycket begränsade utsläpp inte får inverka negativt på transportens effektivitet. Kommittén betonar att lokala myndigheter kan anpassar sina åtgärder efter de ekonomiska och sociala förhållanden och de trafikförhållanden som råder i de olika delarna av unionen. Alternativ trafik i städer är en synnerligen angelägen fråga för europeiska lokala och regionala myndigheter. Regionkom- mittén vill därför bidra till att säkerställa framgången för detta projekt. • Att så snart som möjligt förnya de kommunala transport- medlen mot bakgrund av målsättningen om inga eller mycket begränsade utsläpp. • Att där det är praktiskt genomförbart bygga om fordon med utsträckt livslängd så att de orsakar lägre utsläpp eller kan använda renare bränsle. Alter-projektet framhåller behovet av samverkan mellan olika politikområden, något som Regionkommittén länge har argu- menterat för. Vidare återspeglar Alter-projektet ett holistiskt synsätt som omfattar alla regeringsnivåer och täcker transpor- ter, energi, fysisk planering och miljö. Projektet underlättar bruk av fordon utan eller med mycket begränsade utsläpp och uppmuntrar samtidigt till en utvidgning av de områden dit enbart denna typ av fordon har tillträde. • Att införa och gradvis utöka områden i städerna dit enbart fordon utan eller med mycket begränsade utsläpp har tillträde. Dessa villkor finns upptagna i Deklarationen om alternativ trafik i städer som lokala och regionala myndigheter ombedes underteckna. Hela deklarationen finns med som bilaga till denna rapport. Projektet utgår från en helhetssyn som omfattar sysselsättning och social integration. Det finns intressanta sysselsättnings- vinster kopplade till Alter-projektet. Till exempel den betydan- de mängd arbetstillfällen som uppkommer när man skall bygga om befintliga fordon. Utbildning i nödvändiga färdighe- ter skulle kunna erbjudas åt arbetslösa. Deklarationen presenterades vid en konferens i Florens i oktober 1998. Redan nu har cirka 130 europeiska kommuner undertecknat Alter-deklarationen. Vid konferensen kunde man notera ett stort intresse från bilindustrin, som fanns flitigt representerad. Genom att samordna åtgärderna inom ett mycket stort antal kommuner i Europa kan Alter-projektet visa att det finns en stor potentiell efterfrågan på rena fordon, vilket skulle möjliggöra en övergång från prototyp till massproduktion, med lägre enhetskostnader för producenterna och lägre priser för både kommuner och privata användare. C 293/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 10. 1999 Genom en så stor förändring av efterfrågan kan Alter-projektet stimulera ett stort antal kommissionsunderstödda projekt som främjar inköpen av prototyper av rena fordon eller användningen av renare bränslen. På så sätt kan man underlätta för regeringar, Europeiska kommissionen samt lokala och regionala myndigheter att uppfylla sina åtaganden när det gäller att förbättra kvaliteten på stadsmiljön. Projektet syftar till att engagera alla sektorer — regeringar, lokala myndigheter, näringsliv och andra. Regionkommittén stöder till fullo detta synsätt. Det är viktigt att framhålla behovet av att myndigheter på alla nivåer och övriga samhälls- sektorer samarbetar för att på ett främja Alter-projektet. integrerat sätt Alter-projektet understryker behovet av ett nedifrån-och-upp- synsätt. I linje med principerna för den lokala Agenda 21 utgår Alter-projektet från att man kan uppnå globala effekter genom lokala åtgärder. Regionkommittén välkomnar därför indikationerna från Euro- peiska investeringsbanken att man är beredd att samverka till finansieringen av både urbana infrastrukturprojekt kopplade till Alter-projektet och till inköp av rena fordon. Kommittén välkomnar också signalerna från Europeiska investeringsfon- den om att de kan erbjuda riskkapital och lånegarantier till små och medelstora företag som vill investera i utveckling och produktion av ren fordonsteknik och till små och medelstora företag som vill utveckla metoder för att anpassa motorfordon till renare bränsle. Scheman för införande av stödåtgärder för att främja använd- andet av fordon med mycket begränsade utsläpp, såsom zoner för enbart ”rena fordon”, måste vara utformade så att hänsyn tas till lokala förhållanden, alternativa vägar och så vidare samt att operatörer under en rimlig övergångsperiod får vänja sig vid de nya bestämmelserna. Detta är i synnerhet viktigt för varudistributörer och inom kollektivtrafiken. ReK anser att det är mycket viktigt att Alter-projektet planeras så att de lokala och regionala myndigheternas inflytande garanteras, att samarbete och utbyte av erfarenheter mellan alla parter främjas och att information ges om projektets framgång i olika städer och regioner i unionen. Regionkommittén uppmanar övriga EU-institutioner, med- lemsstaternas regeringar, näringslivet — särskilt bilindustrin — och alla andra intresserade organisationer att sluta upp bakom Alter-projektet och att underlätta för lokala och regionala myndigheter att delta. Kommittén uppmanar dessa organisationer att Utbyte av bästa praxis mellan lokala myndigheter är nödvän- digt för att utöka Alter-projektets räckvidd. Det är dessutom viktigt att informationspolitiken för de projekt som genomförs inom ramen för programmet är konsekvent så att EU:s medborgare känner att projekten berör dem. 3. Rekommendationer Regionkommittén välkomnar initiativet från EU-ministrar och kommissionärer att lägga fram Alter-förslaget. Om man lyckas kan Alter-projektet leda till avsevärda förbättringar av livskvali- teten för Europas medborgare. Kommittén kommer att verka för att främja initiativet och för att säkerställa att projektet når framgång. Genom att ge sitt stöd till Alter-projektet uppmanar Region- kommittén alla Europas lokala och regionala myndigheter att skriva under Alter-deklarationen för att därigenom öka och påskynda dess effekt. A¨ ven om viljan finns hos lokala och regionala myndigheter förmår de inte alltid att på egen hand främja alternativa transportformer. Många kommuner har inte de ekonomiska resurser eller befogenheter som krävs för att genomföra denna uppgift. • • • • • offentligt sluta upp bakom Alter-projektet och därigenom öka människors medvetenhet om detta projekt, säkerställa en tillräcklig grundfinansiering så att Alter- projektet kan upprätthålla integrerade förbindelser mellan kommuner, fordonsproducenter och producenter av rena- re bränsle under projektets genomförande, att tillsammans med kommunerna (framför allt de ekonomiskt svagare kommunerna) vidta nödvändiga kompletterande åtgärder för att främja användningen av mer miljövänliga fordon samt att byta ut eller anpassa sin fordonspark, öka det ekonomiska stödet till organisationer som är främja ”Alternativ trafik i städer”, intresserade av att eftersom lokala och regionala myndigheter inte alltid har tillräckliga resurser, uppmuntra användningen av fordon med låga utsläpp som en del av en integrerad och hållbar transportpolitik. Kompletterande åtgärder kan till exempel omfatta parke- ringszoner, parkerings- och bilkörningsscheman, cykel- och gångbanor o. s. v. beroende på lokala förhållanden, öka stödet till forskning och tekniskt utvecklingsarbete när det gäller frågor som berör alternativ trafik, särskilt användning av renare bränsle, 13. 10. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 293/57 • samarbeta fullt ut för att möjliggöra lokala initiativ till att införa och utöka de områden där endast trafik utan eller med mycket begränsade utsläpp har träde. till- Bryssel den 3 juni 1999. Regionkommitténs ordförande Manfred DAMMEYER BILAGA II till Regionkommitténs yttrande Florensdeklarationen om Alternativ Stadstrafik Med tanke på de luft- och ljudföroreningar som trafiken i våra städer ger upphov till, på de hälsoproblem som det ger våra stadsinvånare och deras barn, och på den försämring av vårt arv och vår miljö som detta leder till, Medverka till att främja de mellanstatliga miljööverenskommelserna från Rio och Kyoto, Inse, att det finns ett fortsatt behov av stadstrafik för att livet i våra städer ska kunna fungera, och att detta behov, först och främst ska tillgodoses av att en effektiv och miljömässigt hållbar kollektivtrafik utvecklas, Tydliggöra de framsteg biltillverkarna gjort för att ta fram prototyper och producera fordon med lägre utsläppsnivåer, Vara medveten om att en effektiv samordning av information europeiska städer emellan kan identifiera, organisera och styra en stegrande ökning av efterfrågan som gör det möjligt för tillverkarna att planera produktionen av renare fordon och på så vis förkorta övergångstiden från prototyp till massproducerade fordon, Förstå att en ökad efterfrågan på renare fordon gör det möjligt för tillverkarna att sänka kostnaderna och nå mer konkurrenskraftiga priser när offentliga myndigheter företag och privata användare vill köpa fordon med låga eller så gott som inga utsläpp, Erkänna att städer i de flesta fall inte är ansvariga för lokala, regionala och nationella vägar, men, Förvänta att städers gemensamma initiativ, genom att ändra kostnaderna för rena transporter, kommer att göra beslutsfattande vägmyndigheter mer villiga att delta i ett samarbete för fler miljövänliga trafikzoner, Förstå att Alter (Alternative Traffic in Towns) innebär att de undertecknande städerna, • • • • • Kommer överens om att så snart som möjligt förnya sina egna fordon utifrån ett låg- eller nära nollutsläppsperspektiv, Börjar ställa om fordon med lång livslängd så att bränslen med små eller så gott som inga utsläpp kan användas, Introducerar och stegvis utökar de områden i staden där enbart låg- eller nära nollutsläppstrafik tillåts, Att var stad för sig bestämmer vilka kategorier av fordon som ska omfattas och när arbetet ska sätta igång så att de tre nämnda förpliktelserna ovan efterlevs, Åtar sig att informera Alter-Europa om vilka typer av och hur många fordon det är som berörs när dessa åtgärder genomförs så att den nya efterfrågan av sådana typer kan ställas samman och sändas till tillverkare och bränsleleverantörer, C 293/58 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 10. 1999 Med hänsyn till det ovanstående härmed vördnadsfullt undertecknar. stad/kommun och instämmer i ovan beskrivna mål och perspektiv som enligt diskussion och föreslagna tillägg, utgör grunden för en förenad förklaring som kommer att signeras av alla närvarande städer vid den Europeiska Stadskonferensen i Florens den 23-24 oktober. Namn Titel Yttrande från Regionkommittén om Europeiska kommissionens meddelande ”En hållbar utveck- ling i Europeiska unionens städer: Ett handlingsprogram” (1999/C 293/12) BAKGRUND Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om ”En hållbar utveckling i Europeiska unionens städer: Ett handlingsprogram” [KOM(1998) 605 slutlig]. Kommissionens beslut av den 4 november 1998 att i enlighet med artikel 198c första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i detta ärende. Presidiets beslut av den 15 juli 1998 att ge utskott 4 — fysisk planering, stadsfrågor, energi, miljö — ansvaret för att bereda ärendet. Det utkast till yttrande (CdR 115/99 rév. 1) som antogs av utskott 4 den 16 april 1999 (föredragande: Sally Powell och Eva-Riitta Siitonen). Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén vid sin plenarsession den 2-3 juni 1999 (sammanträdet den 3 juni) enhälligt följande yttrande. 1. Inledning nya århundradet och fungera som vägledning för stadspoliti- kens framtida utformning. Åtgärder inom stadspolitiken får dock inte leda till att EU:s befogenheter utvidgas. 1. 1. Regionkommittén välkomnar den utveckling av stads- politiken som detta handlingsprogram innebär och ställer sig särskilt positiv till att man redan nu, kort tid efter publiceringen av det tidigare meddelandet ”Mot ett program för städer inom Europeiska unionen”, förstärker fokuseringen på städerna. Det senaste meddelandet, ”En hållbar utveckling i Europeiska unionens städer: Ett handlingsprogram”, utgör ett viktigt steg framåt både vad gäller stadsområdenas särskilda problem och samordningen av EU:s politik för städer och kommuner. Regionkommittén ställer sig också bakom och välkomnar det övergripande synsätt man i handlingsprogrammet anlägger på stadspolitiken. Handlingsprogrammet utgör ett framsteg mot att utveckla en sant övergripande syn på stadspolitiken. Det kommer att föra in EU:s politik för städer och kommuner i det 1. 2. Både städernas och kommunernas centrala roll och vikten av att stadspolitiken står högt på EU:s dagordning erkänns, och detta är ett resultat av många års arbete, särskilt det som de lokala myndigheterna och deras organisationer utfört. ReK har också förespråkat ett sådant erkännande, exempelvis i yttrandet om ”Städernas utveckling i europeiska unionen” (1995), där kommittén framhöll behovet av ett starkare stadsperspektiv i EU:s politik och i yttrandet om ESDP — Regional utvecklingsplanering i europeiskt perspektiv — i vilket städernas avgörande roll för regionernas ekonomiska livskraft och Europeiska unionens konkurrenskraft betonas. ReK välkomnar särskilt kommissionens erkännande av den avgörande roll städerna har för att EU:s huvudmål skall


title: Commission Regulation (EC) No 1167/1999 of 3 June 1999 amending Regulation (EC) No 831/97 laying down marketing standards applicable to avocados

eurovoc_concepts:
fresh fruit
marketing standard
preparation for market
product quality
tropical fruit

text: L 141/4 EN Official Journal of the European Communities 4. 6. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 1167/1999 of 3 June 1999 amending Regulation (EC) No 831/97 laying down marketing standards applic- able to avocados THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 2200/96 of 28 October 1996 on the common organisation of the market in fruit and vegetables (1), as last amended by Regulation (EC) No 857/1999 (2), and in particular Article 2(2) thereof, (1) Whereas the Annex to Commission Regulation lays down the marketing (EC) No 831/97 (3) standard applicable to avocados; for Standard (2) Whereas UN/ECE (United Nations Economic FFV-42 Europe) Commission concerning the marketing and commercial quality control of avocados moving in international trade between and to UN/ECE member countries has been amended at recent meetings of the ECE Working Party on Standardisation of Perishable Produce and Quality Development; whereas Article 2(2) of Regulation (EC) No 2200/96 provides that account is to be taken of the UN/ECE standards that Working Party when recommended by standards are adopted on fruit and vegetables; whereas the Community standard for avocados should accordingly be brought into line with the corresponding UN/ECE standard; (3) Whereas the measures provided for in this Regula- tion are in accordance with the opinion of the Management Committee for Fresh Fruit and Veget- ables, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The Annex to Regulation (EC) No 831/97 is amended as follows: 1. in Title II ‘PROVISIONS CONCERNING QUALITY', point A ‘Minimum requirements', second paragraph, first sentence, ‘firm at the point of dispatch, and' is added after ‘must be'; 2. in Title V ‘PROVISIONS CONCERNING PRESENTA- the first paragraph is TION', point A ‘Uniformity', replaced by the following (including footnote (1)): ‘The contents of each package must be uniform and contain only avocados of the same origin, variety, quality, coloration (1) and size. (1) A change in the colour of the dark-skinned varieties is not considered as a defect, but the colouring of the fruit in each package must be uniform at the point of dispatch. ' Article 2 This Regulation shall enter into force on the third day following its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 3 June 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 297, 21. 11. 1996, p. 1. (2) OJ L 108, 27. 4. 1999, p. 7. (3) OJ L 119, 8. 5. 1997, p. 13