title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 1728/1999, 29. juuli 1999, millega kehtestatakse Taiwanist pärinevate polüestersünteeskiudude impordi suhtes kohaldatav lõplik dumpinguvastane tollimaks ning lõpetatakse Korea Vabariigist pärinevate polüestersünteeskiudude impordi suhtes kohaldatav menetlus

text: 94 ET Euroopa Liidu Teataja 31999R1728 4. 8. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 11/32. kd L 204/3 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1728/1999, 29. juuli 1999, millega kehtestatakse Taiwanist pärinevate polüestersünteeskiudude impordi suhtes kohaldatav lõplik dumpinguvastane tollimaks ning lõpetatakse Korea Vabariigist pärinevate polüestersünteeskiudude impordi suhtes kohaldatav menetlus EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, b) Korea Vabariik võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikleid 9 ja 11, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsultee- rimist nõuandekomiteega, (2) (3) ning arvestades, et: A. MENETLUS 1. Varasemad uurimised a) Taiwan (1) 1988. aasta detsembris kehtestas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3946/88 (2) lõplikud dumpinguvastased tolli- maksud muu hulgas Taiwanist pärinevate polüestersün- teeskiudude impordi suhtes. (4) 1990. aasta septembris algatas Komisjon pärast importi- jate ühenduse Association of Importers of Synthetic Polyester Fibres ning teatavate asjaomaste riikide eksporti- jate taotluse saamist määruse (EMÜ) nr 3946/88 läbivaa- tamise kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2423/88 (3) artik- liga 14. Selle läbivaatamise tulemusel muutis nõukogu 1992. aasta oktoobris määrusega (EMÜ) nr 3017/92 (4) muu hulgas Taiwani suhtes kehtestatud dumpinguvasta- seid tollimakse. 1993. aasta jaanuaris kehtestas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 54/93 (5) lõplikud dumpinguvastased tollimaksud muu hulgas Korea Vabariigist (edaspidi “Korea”) pärinevate polüestersünteeskiudude impordi suhtes. c) Teiste riikide vastu suunatud kehtivad meetmed Määrusega (EMÜ) nr 3017/92 muutis nõukogu muu hul- gas Rumeenia, Türgi, Serbia ja Montenegro vabariigi ning endise Jugoslaavia vabariigi Makedoonia vastu suunatud dumpinguvastaseid meetmeid ning tühistas Mehhikost ja Ameerika Ühendriikidest pärineva impordi suhtes kehtes- tatud meetmed. Ülejäänud eespool nimetatud riikide suh- tes kehtestatud dumpinguvastased meetmed tunnistati kehtetuks 23. oktoobril 1997. Peale selle kehtestas nõu- kogu määrusega (EÜ) nr 1490/96 (6) lõplikud dumpingu- vastased meetmed Valgevenest pärinevate polüestersün- teeskiudude impordi suhtes. Seega on praegu kehtivad dumpinguvastased meetmed seotud Taiwanist, Koreast ja Valgevenest pärineva impordiga. 2. Läbivaatamistaotlus avaldati seda, kui Pärast teadaanded muu hulgas Taiwanist (7) ja Koreast (8) pärinevate polüestersünteeskiu- dude impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtimise eelseisva lõppemise kohta, sai komis- jon vastavalt 1997. aasta juulis ja augustis taotluse kõne- aluse kahe riigi suhtes kehtestatud meetmete läbivaatami- seks vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (edaspidi “algmäärus”) artikli 11 lõikele 2. Taotlused esitas Rahvusvaheline Keemiliste Kiudude Komi- tee (International Rayon and Synthetic Fibres Committee – IRSFC) selliste ühenduse tootjate nimel, kelle toodang moo- dustab ühtekokku valdava osa vaatlusaluse toote kogutoo- dangust ühenduses. (1) EÜT L 56, 6. 3. 1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 905/1998 (EÜT L 128, 30. 4. 1998, lk 18). (2) EÜT L 348, 17. 12. 1988, lk 49. (3) EÜT L 209, 2. 8. 1988, lk 1. (4) EÜT L 306, 22. 10. 1992, lk 1. (5) EÜT L 9, 15. 1. 1993, lk 2. (6) EÜT L 189, 30. 7. 1996, lk 13. (7) EÜT C 125, 22. 4. 1997, lk 4. (8) EÜT C 213, 15. 7. 1997, lk 4. 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 95 (5) (6) (7) (8) Taotlused põhinesid eeldusel, et meetmete kehtivuse lõp- pemisega võib kaasneda dumpingu ja ühenduse tootmis- harule tekitatava kahju jätkumine või kordumine. Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et läbi- vaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, ning algatas uurimise (1) kooskõlas algmääruse artikli 11 lõi- kega 2. Kuigi aegumise läbivaatamist käsitlevad taotlused esitati kahe eri menetluse raames, on need siiski seotud ühe ja sellesama toote impordiga. Seepärast on mõlemad läbi- vaatamised tõhusa haldamise huvides ühendatud üheks uurimiseks. 3. Uurimine Komisjon teavitas ametlikult läbivaatamistaotlust toetavaid ühenduse tootjaid, eksportivaid tootjaid, importijaid, tea- daolevaid kasutajaid ja ekspordiriikide esindajaid ning andis otseselt seotud pooltele võimaluse esitada oma sei- sukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist. Komisjon saatis kõigile teadaolevatel andmetel asjaga seo- tud pooltele küsimustikud ning sai vastused kaheksalt ühenduse tootjalt, neljalt Taiwani ja viielt Korea eksporti- valt tootjalt. Komisjon saatis küsimustikud ka paljudele ettevõtjatele, keda käsitletakse ühenduses polüestersüntees- kiudude ostjatena, kasutajatena ja importijatena või nende esindajatena. Vastused on esitanud ainult kaks kasutajate ühendust. Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta seoses dum- pingu, tekitatud kahju ja ühenduse huvide kindlakstegemi- sega vajalikuks pidas, ja kontrollis nimetatud andmeid. Kontrollimised tehti järgmiste ettevõtjate ruumides: a) Eksportivad tootjad: — TAIWAN — Nan Ya Plastics Corporation, Taipei, — Shingkong Synthetic Fibres Corporation, Taipei, — Tuntex Distinct Corporation, Taipei, — Far Eastern Textile Corporation, Taipei, — KOREA — Saehan Industries Inc. (endine Cheil Synthetics Textiles Inc. ), Seoul, — Daehan Synthetic Fiber Corporation, Ltd, Seoul, — Kohap Ltd, Seoul, — Samyang Corporation, Seoul, — Sunkyong Industries Ltd, Seoul; b) Ühenduse tootjad: — Hoechst AG, Frankfurt/Main, Germany, — Tergal, Gauchy, France, (1) EÜT C 321, 22. 10. 1997, lk 12. — Montefibre Spa, Milano, Italy, — Catalana de Polimers, Barcelona, Spain. (9) Dumpingut käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 1996 kuni 30. septembrini 1997 (edaspidi “uurimisperiood”). Ühenduse tootmisharu olukorra uuri- mine hõlmas ajavahemikku 1994. aastast kuni uurimispe- rioodi lõpuni. (10) Uurimise keerukuse tõttu ning eelkõige raskuste tõttu Kaug-Ida vääringute devalveerimist ja selle mõju kahjus- tava dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosusele käsitlevate andmete saamisel ja hindamisel kestis käesolev uurimine algmääruse artikli 11 lõikes 5 sätestatud aasta- sest tähtajast kauem. (11) Kõiki asjaomaseid pooli teavitati olulistest faktidest ja arva- mustest, mille põhjal kavatseti teha ettepanek Taiwanist pärineva impordi suhtes kohaldatavate meetmete säilita- mise ning Koreast pärineva impordi suhtes kohaldatava menetluse lõpetamise kohta. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealust teavitamist võimalus esitada teatava ajavahe- miku jooksul oma märkused. Poolte märkusi võeti arvesse ja vastavalt võimalustele on järeldusi asjakohaselt muude- tud. B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE 1. Vaatlusaluse toote kirjeldus (12) Käesolevas uurimises vaadeldav toode on sama kui varase- mate uurimiste puhul, nimelt polüestrist valmistatud sün- teesstaapelkiud, mis on kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ette valmistamata; üldjuhul kasutatakse selle puhul mõistet “polüestersünteeskiud” ning see kuulub praegu CN-koodi 5503 20 00 alla. Kõnealune toode on põhiaine, mida kasutatakse tekstiili- kaupade tootmisprotsessi eri etappides sõltuvalt asja- omaste tekstiilmaterjalide omadustest. Umbes 60 protsenti ühenduses tarbitavatest polüestersünteeskiududest, mis võivad olla segatud muude kiudude, näiteks puuvilla- või villakiududega, kasutatakse ketramiseks, st tekstiilmaterja- lide tootmises kasutatavate kiudude valmistamiseks. Umbes 25 protsenti polüestersünteeskiududest kasutatakse teatavate tekstiiltoodete (nt padjad, autoistmed, pintsakud) täitematerjaliks või polstriks ning ülejäänud 15 protsenti kasutatakse muutmata kujul muude lausriidest toodete, eelkõige vaipade tootmiseks. Kõnealust toodet müüakse eri kvaliteediklassides: A-klass vastab tavapärastele kvaliteedi- nõuetele ning ebastandardsed tooted kuuluvad B- ja C-klassi. Uurimine näitas, et ühendusse eksporditakse ainult A-kvaliteediklassi tooteid. Polüestersünteeskiudude tootjad liigitavad tooteid oma kriteeriumide järgi, lähtudes peamiselt toote kasutusotstarbest, paksusest ja kiupikku- sest. 96 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd (13) Taiwani eksportivad tootjad taotlesid, et lausmaterjalitöös- tuse kiude ja erikiude, st eriomadustega polüestersüntees- kiude, nagu näiteks konjugeeritud õõneskiud, kergsulavad kiud ja mustadkiud, tuleks käsitleda eespool kirjeldatud tootest erineva tootena ning need tuleks käesolevast uuri- misest välja jätta. Uurimine näitas siiski, et ehkki on olemas mitut liiki polüestersünteeskiude, millel on eriomaste vajaduste rahul- damiseks erinevad omadused, on neil kõigil ühesugused füüsikalised põhiomadused. Lisaks sellele moodustavad kõnealuse toote turu erinevad polüestersünteeskiudude lii- gid, mis kattuvad ja mille erinevused ei ole selgelt määrat- letud. Sellest tulenevalt leiti, et ükski eriomadus ei muutnud väi- detavalt eriomadustega polüestersünteeskiudu erinevaks ning seetõttu peaksid need kõik olema hõlmatud käesoleva menetlusega. Seetõttu käsitleti kõiki polüestersünteeskiu liike käesolevas uurimises ühe tootena. C. DUMPING JA DUMPINGU KORDUMISE TÕENÄOSUS 1. Sissejuhatavad märkused (16) Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt oli käesoleva uuri- mise eesmärk kindlaks teha, kas meetmete kehtivuse lõp- pemisega võib kaasneda dumpingu jätkumine või kordu- mine, uurides eelkõige, kas dumping jätkus ka pärast dumpinguvastaste meetmete vastuvõtmist. a) Taiwan (17) Viiest Taiwani eksportivast tootjast, kes küsimustikule vas- tasid, kinnitas üks, et ta ei ole uurimisperioodil tegelnud eksportimisega ühendusse, ning väljendas valmisolekut teha uurimise käigus koostööd. Pealegi oli mõlema ekspor- tiva tootja, Tuntex Distinct Corporation’i ja Shingkong Synthetic Fibres Corporation’i eksport ühendusse uurimis- perioodil kummalgi vähem kui 100 tonni. Kõnealuse kahe Taiwani ettevõtja ekspordi väikest mahtu silmas pidades ning arvestades, et seetõttu ei ole nende vastavad ekspor- dihinnad representatiivsed, ei ole peetud asjakohaseks arvutada nende hindade alusel kõnealuste ettevõtjate dum- pingumarginaali. 2. Samasugune toode b) Korea (14) Uurimine näitas, et Taiwanis ja Koreas toodetavad ja müü- davad erinevad polüestersünteeskiu liigid ning kõnealustest riikidest ühendusse eksporditavad polüestersünteeskiu lii- gid on pikkuses, paksuses või kvaliteedis esinevatest eba- olulistest erinevustest hoolimata samasugused tooted alg- määruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. (18) Kõik viis Korea eksportivat tootjat, kes küsimustikule vas- tasid, olid uurimisperioodil eksportinud ühendusse märki- misväärses koguses polüestersünteeskiudu. 2. Normaalväärtus a) Taiwan (15) Taiwani eksportivate tootjate väitel koosnes nende eksport põhiliselt lausmaterjalitööstuse kiududest ja erikiududest, mida ühenduse tootmisharu eriti palju ei valmista ja mis kõigis aspektides erinevad selgelt ühenduse tootmisharus toodetavast polüestersünteeskiu liikidest, mis väidetavalt koosnevad peamiselt harilikest ketrustööstuse kiududest ja õõneskiududest. Uurimine on näidanud, et erikiud moo- dustavad üksnes väikese osa Taiwanist ühendusse suundu- vast ekspordist ning kõnealuse ekspordi põhiosa moodus- tavad ketrustööstuse kiud ja õõneskiud. Ühenduses toodetakse samuti suures koguses erikiude ja lausmaterja- litööstuse kiude. Nagu preambuli põhjenduses 13 tõdetud, on käesoleva uurimise käigus igatahes kindlaks tehtud, et moodustavad lausmaterjalitööstuse kiud ja erikiud koos ülejäänud polüestersünteeskiu liikidega ühe toote. (19) Preambuli põhjenduses 17 esitatud põhjustel on normaal- väärtused kindlaks määratud ainult kahe Taiwani ekspor- tiva tootja puhul, kelle arvele langes uurimisperioodil pea- aegu kogu Taiwani polüestersünteeskiudude eksport ühendusse. Mõlemal juhul on normaalväärtus kindlaks määratud kõigi polüestersünteeskiu liikide puhul, mida on kõnealused ettevõtjad tootnud ja ühendusse eksportinud. Ühe eksportiva tootja puhul põhines iga tooteliigi nor- maalväärtus täielikult omamaisel turul tavakaubanduse representatiivsete puhul koguste eest makstud hindadel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 1 ning artikli 2 lõikega 2. sõltumatute klientide poolt Järelikult olid Taiwanist ja Koreast ühendusse eksporditud polüestersünteeskiu liigid ühenduse tootjate toodetud ja ühenduse turul müüdud polüestersünteeskiuliikidega võr- reldes samasugused tooted algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. Teise eksportiva tootja puhul leiti, et teatavate ühendusse eksporditud polüestersünteeskiudude puhul samasuguse toote omamaine müük puudus või oli ebapiisav. Et teise koostööd teinud eksportiva tootja hindu ei olnud võimalik kasutada, arvutati normaalväärtus nendel juhtudel kooskõ- kõnealuste 2 las algmääruse lõikega artikli 3 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 97 polüestersünteeskiu liikide tootmiskulude alusel, millele lii- deti sobiv summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi tarvis. Müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit sisaldava sobiva summa kindlaksmääramiseks on kooskõ- las algmääruse artikli 2 lõikega 6 kasutatud tegelikke and- meid samasuguse toote tootmise ja tavakaubanduses müü- mise kohta kõnealuse eksportiva tootja poolt. Ülejäänud eksporditud tooteliikide normaalväärtus põhines omamai- sel turul tavakaubanduse puhul sõltumatute klientide poolt makstud hindadel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 1 ning artikli 2 lõikega 2, kuna nii kogu omamaine müük kui ka kõnealuste tooteliikide müük oli representatiivne. Sellega seoses märgitakse, et algmääruse artikli 2 lõike 10 punkti c kohast kogustega seotud kohandust saab teha ainult erinevate koguste ostmisel tegelikult tehtud hinna- alanduste puhul. Pealegi leiti, et mitte kõik ühenduses asu- vad kliendid ei ostnud kõnealust toodet koguses, mis üle- tas uurimisperioodil hinnaalandust võimaldanud koguse. Vastupidi, ühenduses asuvatele väikeklientidele suunatud eksportmüügi osa oli peaaegu sama suur kui väikeklienti- dele suunatud omamaine müük, mis näitab, et nii omamai- sel kui ka eksporditurul on sarnane tarbijaskond. Järelikult on õiglase võrdluse seisukohalt põhjendatud ainult sellised kohandused, mis tehakse eksportivate tootjate poolt oma- maistele suurklientidele ostukogustelt tegelikult tehtud allahindluste alusel. b) Korea sõltumatute klientide poolt (20) Normaalväärtus põhines omamaisel turul tavakaubanduse puhul representatiivsete koguste eest makstud hindadel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 1 ning artikli 2 lõikega 2. Tooteliikide puhul, mida ei müüdud representatiivsetes kogustes või omamaisel turul tavakaubanduse käigus, on normaalväär- tus arvutatud kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3, sest teiste koostööd teinud eksportivate tootjate hindu ei saa- nud kasutada. Sel puhul on müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum kindlaks määratud kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 6 samal viisil nagu Taiwani puhul. 5. Dumpingumarginaal (23) Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 võrreldi polües- tersünteeskiuliigi kaalutud keskmist normaalväärtust vas- tava tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil ja samal kaubandustasemel. 3. Ekspordihind (21) Mõlema riigi eksportivate tootjate puhul määrati ekspor- dihinnad kindlaks ühenduses sõltumatute ostjate poolt tegelikult makstud hindade alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8. (24) 4. Võrdlus (22) Selleks et tagada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mis väidetavalt ja tõendatult mõjutavad hindade võrreldavust. Sellega seoses korrigee- ja merevedude kulusid, kindlustus-, riti maismaa- käitlemis-, laadimis-, lisa- ja laenukulusid ning vahendus- tasusid ja impordimakse. Kaks Taiwani eksportivat tootjat väitis ja tõendas, et oma- maised kliendid, kelle polüestersünteeskiudude aastane ostukogus ületas teatava mahu, said koguselt hinnaalan- dust. Nende eksportivate tootjate väitel said sama allahind- lust, ehkki seda ei märgitud kaubaarvele, kõik ühenduses asuvad kliendid, sest nende ostud ületasid koguse, millest alates tehti allahindlust. Seepärast on õiglase võrdluse taga- miseks nõutud omamaiste väikeklientide puhul kohandust, mis vastab omamaistele suurklientidele tehtud allahindlu- sele. Võrdlusel ilmnes dumpingu olemasolu kahe Taiwani ja nelja Korea uuritud eksportiva tootja puhul, kusjuures dumpingumarginaal võrdus summaga, mille võrra kind- laksmääratud normaalväärtus ületas ühendusse eksporti- mise hinna. Protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse tollipiiril väljendatud kaalutud keskmine dumpingumäär on märki- misväärselt suur kahe Taiwani eksportiva tootja, Far Eas- tern Textile Corporation’i ja Nan Ya Plastics Corporation’i puhul, kelle eksport moodustab sisuliselt kogu Taiwani ekspordi ühendusse. Kõnealuste eksportivate tootjate hin- nakujunduspoliitikat arvesse võttes võib järeldada, et meet- mete kõrvaldamise korral dumping tõenäoliselt jätkub või isegi suureneb. Ülejäänud kolme koostööd teinud Taiwani eksportiva tootja puhul ei ole dumpingumarginaali arvu- tatud preambuli põhjenduses 17 esitatud põhjustel. Komis- jon hindas siiski dumpingu kordumise tõenäosust juhul, kui meetmed kõrvaldatakse. Kahelt Taiwani ettevõtjalt, kelle arvele langeb suur osa müügi kogumahust, saadud teabe alusel on leitud, et nende eksport muudesse riikidesse peale ühenduse toimub dumpinguhindadega. Et see eks- port moodustab põhiosa kõnealuste äriühingute müügist, võib nende ekspordihindade kujundamise poliitikat arvesse võttes järeldada, et pärast meetmete kehtetuks tunnistamist dumpinguhindadega eksport tõenäoliselt jätkub. (25) Taiwani eksportivad tootjad kinnitasid, et kõik dumpingu- marginaalid tasaarvestatakse Taiwani vääringu (NT$) deval- veerimisega USA dollari (USD) suhtes, mis leidis aset pärast uurimisperioodi lõppu. Lisaks sellele väideti, et Taiwani vääringu (NT$) tase USA dollari suhtes 1998. aasta esimese 98 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd kvartalis peaks jääma eelseisvatel aastatel stabiilseks ja et asjaomaste äriühingute poolt USA dollarite eest ostetava polüestersünteeskiudude põhitooraine, puhta tereftaal- happe (ESP) USA dollarites väljendatud hinna langus on piisavalt kompenseerinud Taiwani vääringu devalveerimise USA dollari suhtes. kogutoodangust ühenduses. Seepärast moodustavad need tootjad ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. Edaspidi kasutatakse nendele koostööd teinud ühenduse tootjaile osutamiseks nimetust “ühenduse toot- misharu”. Seda küsimust uuriti. 1998. aasta esimeses kvartalis odav- nes Taiwani vääring (NT$) USA dollari suhtes, st vääringu suhtes, milles üldjuhul vääringustatakse ühendusse suun- duva ekspordi hinnad, uurimisperioodil kindlaks määratud keskmisega võrreldes peaaegu 17 protsenti. 1998. aasta ülejäänud kuudel täheldati Taiwani vääringu (NT$) tugev- nemist, nii et 1999. aasta alguses registreeritud odavne- mine piirdus 14 protsendiga. 2000. aastal peaks eksporti- vate tootjate finantsprognooside kohaselt odavnemine jääma koguni alla 10 protsendi (võrrelduna uurimisperioo- dil valitsenud tasemega). Samade prognooside kohaselt peaks Taiwani vääringu (NT$) tugevnemistendents jätkuma ka järgnevatel aastatel. Seetõttu ei saa Taiwani vääringu (NT$) odavnemise kõikuvat laadi silmas pidades Taiwani eksportivate tootjate esitatud väidet aktsepteerida. Igal juhul tuleb märkida, et vahetuskursimuutuste laadi silmas pidades ei ole võimalik neid usaldusväärselt prognoosida ning minevikus toimunud muutused ei pruugi näidata teed tulevikus. E. ÜHENDUSE TURUOLUKORRA ANALÜÜS 1. Tarbimine ühenduses (28) Ühenduse tarbimine põhines ühenduse tootmisharu müü- gimahul ühenduse turul, koostööst keeldunud ülejäänud ühenduse tootjate müügimahul ning impordi kogumahtu käsitlevatel Eurostati andmetel. Kättesaadava teabe põhjal moodustas menetluse käigus koostööst keeldunud ühen- duse tootjate müügimaht umbes 30 protsenti kõigi ühen- duse tootjate kogumüügist. Seetõttu järgis ühenduse polüestersünteeskiudude tarbi- mine vaatlusalusel perioodil teatavat vähenemistendentsi: 1994. aastal oli see 540 000 tonni, 1995. aastal vähenes tarbimine 490 000 tonnini ning pärast 1996. aastal aset leidnud ajutist langust 460 000 tonnini kasvas tarbimise maht uurimisperioodil uuesti 520 000 tonnini, st vaatlu- salusel perioodil toimus kolmeprotsendiline langus. (26) Korea puhul tuleks märkida järgmist: läbivaadatavad meet- med põhinevad eelmise uurimise käigus kindlaksmääratud dumpingumarginaalidel ning neid, välja arvatud dumpingu jääkmarginaal, tuleks praeguse algmääruse kohaselt käsit- leda miinimumtasemena. Esialgsete marginaalide tase oli madal ning olukord ei ole muutunud. Käesoleva uurimise käigus kindlakstehtud keskmine kaalutud dumpingumäär väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühen- duse tollipiiril oli 1,8 protsenti. Lõpuks ei viita miski selle- le, et olemasolevate meetmete kõrvaldamine võiks lähitu- järeldusele, et levikus olukorda muuta. Seetõttu jõuti dumpingu kordumine ei ole tõenäoline. 2. Ühenduse import Taiwanist ja Koreast a) Koreast pärinev import (29) Jõuti järeldusele, et ühenduse polüestersünteeskiudude turu olukorda seoses Koreast pärineva impordiga ei ole vaja analüüsida, võttes arvesse järeldust, mis kõnealuse impordi puhul tehti dumpingu ja dumpingu kordumise tõenäosuse kohta. D. ÜHENDUSE TOOTMISHARU (27) Üheksast läbivaatamistaotlust toetanud ühenduse tootjast kaks ei teinud uurimise käigus koostööd. Uurimine näitas, et seitsme läbivaatamistaotlust toetanud ja koostööd tei- nud ühenduse tootja osa ühenduse kogutoodangus ületas toote protsenti uurimisperioodil vaatlusaluse 65 b) Taiwanist pärineva impordi maht, väärtus ja turuosa (30) Taiwanist pärineva impordi maht kasvas 8 000 tonnilt 1994. aastal 27 000 tonnini uurimisperioodil, suurenedes umbes 240 protsenti. Taiwanist pärineva impordi väärtus kasvas 9,9 miljonilt eküült 1994. aastal 29,3 miljoni eküüni uurimisperioodil, suurenedes umbes 196 protsen- ti. Ühenduse kogutarbimisel põhineva turuosana väljendatult suurenes Taiwanist pärineva dumpinguhinnaga impordi poolt hõlvatud turg uurimisperioodil mahus väljendatuna 1,5 protsendilt 5,3 protsendini, suurenedes 253 protsenti. 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 99 c) Taiwanist pärineva impordi hinnad (31) Taiwanist pärineva impordi hinnad vähenesid 1994. aasta ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus 14 protsenti. Tuleb märkida, et need hinnad olid madalamad kui ühen- duse tootmisharu hinnad vaatlusalusel perioodil. d) Hinna allalöömine seoses Taiwanist pärineva impordiga (32) Hinna allalöömise kindlaksmääramiseks analüüsiti uuri- misperioodi käsitlevaid andmeid. Hinna allalöömine tehti kindlaks ekspordihinna võrdlemisel ühenduse tootmisharu poolt samal kaubandustasemel kehtestatud hindadega. Ühenduse tootmisharu müügihindadena käsitleti sõltuma- tutele klientidele kehtestatud müügihindu, mida vajaduse korral kohandati tehasehinna tasemele, st arvesse ei võe- tud transpordikulusid. Tasutud tollimaksude ja dumpingu- vastaste tollimaksude arvesse võtmiseks kohandati ekspor- tivate tootjate müügihindu (CIF-hind ühenduse tollipiiril). Kõiki hindu võrreldi pärast hinnaalanduste ja hinnavähen- dite välistamist. tootmisharu mitme äriettevõtte tootmisrajatiste sulgemine. Tootmine vähenes kokku 8 protsenti. Tootmistase vähe- nes kiiremini kui ühenduse tarbimine, mis vaatlusalusel perioodil vähenes 3 protsenti. (36) Tootmisvõimsuse puhul tuleks märkida, et polüestersün- teeskiudude tootmisrajatisi kasutatakse ka käesoleva menetlusega hõlmamata toodete, näiteks takkude ja tulenevalt hinnati kammlintide valmistamiseks. Sellest ühenduse tootmisharu tavapärast tootmisvõimsust vaatlus- aluse toote tootmisel. Leiti, et tootmisvõimsus vähenes 432 300 tonnilt 1994. aastal 401 500 tonnini uurimispe- rioodil, vähenedes 7 protsenti. See vastab üldjoontes toot- mise vähenemisele, mida käsitleti eelmises preambuli põh- jenduses. tootmisvõimsuse rakendusaste pisut vähenes ja langes 86,6 protsendilt 1994. aastal 85,7 protsendile uurimisperioodil. Vaatlusalusel perioodil c) Ühenduse tootmisharu müügimaht (33) Võrdlustulemused (kaalutud keskmiste väärtuste põhjal) näitasid, et Taiwanist pärineva impordi puhul on kaalutud keskmine hinna allalöömismarginaal 16,7 protsenti, väl- jendatuna protsendimäärana ühenduse tootmisharu kesk- mistest müügihindadest. (37) Ühenduse tootmisharu müügimaht ühenduse turul vähe- nes vaatlusalusel perioodil 330 000 tonnilt 1994. aastal 295 000 tonnini uurimisperioodil. Müügimaht vähenes kokku 11 protsenti. See suundumus näitab, et ühenduse tootmisharu müük ei järginud suundumusi tarbimises, mis vähenes vaatlusalusel perioodil 3 protsenti. Seda arvu tuleb võrrelda eelmisel uurimisperioodil kind- lakstehtud hinna allalöömisega, mis Taiwani puhul oli 22–30 protsenti. d) Turuosa Hoolimata sellest, et olemasolevate dumpinguvastaste meetmete tulemusel on impordihinnad teataval määral tõusnud, jäi eksportivate tootjate puhul täheldatud hinna allalöömise keskmine tase siiski märgatavaks. 3. Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord (38) Müügimahu arengu ja ühenduse tarbimise arengu võrdle- mine näitab, et vaatlusalusel perioodil ühenduse tootmis- haru turuosa vähenes. Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes 61 protsendilt 1994. aastal 60 protsendini 1995. aastal, 59 protsendini 1996. aastal ning 56 protsendini uurimisperioodil. 1994. aasta ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus vähenes turuosa kokku viis protsendipunk- ti. a) Sissejuhatavad märkused e) Varud (34) Ühenduse tootmisharu olukorra uurimine hõlmab ajava- hemiku 1994. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni. Tuleb märkida, et kõnealusel perioodil kehtisid preambuli põh- jenduses 1 ja järgmistes põhjendustes nimetatud meetmed, mis mõjutasid ühenduse tootmisharu. (39) Varud suurenesid 1994. aasta ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus märkimisväärselt ehk 33 protsenti. b) Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine f) Keskmine müügihind ja hindade areng (35) Ühenduse tootmisharu toodang vähenes vaatlusalusel perioodil 374 000 tonnilt 1994. aastal 343 000 tonnini uurimisperioodil. Tootmise vähenemise tingis ühenduse (40) Ühenduse tootmisharu poolt ühenduse turul müüdud vaat- lusaluse toote kaalutud keskmised hinnad kõikusid vaatlu- saluse perioodi vältel ning suurenesid kokku 3 protsenti. 100 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd (DMT) Tuleks märkida, et kõigi turul tegutsevate ettevõtjate puhul on polüestersünteeskiudude hindu mõjutanud selliste põhitoorainete nagu näiteks puhta tereftaalhappe (ESP), dimetüültereftalaadi ja glükooli hindade areng; nimetatud toorainete arvele langeb umbes 60–70 protsenti valmistoote tootmiskuludest. Kõnealuste toorainete1993. aasta lõpust alanud ning 1994. ja 1995. aastal jätkunud nappuse tõttu kõikjal maailmas on nende hinnad tõusnud, mis kajastub tootmiskulude vastavas suurenemises. Alates 1995. aastast hakkasid toorainehinnad siiski langema. g) Tasuvus (41) 1994. aastal oli ühenduse tootmisharu kaalutud keskmine kahjum 3,5 protsenti väljendatuna müügi netokäibe prot- sendimäärana. Edaspidi hakkas finantsolukord paranema, seda eelkõige 1995. aastal (kasum 7,5 protsenti). Parane- mine oli osaliselt tingitud sellest, et pärast toorainehindade tõusu (vt preambuli põhjendus 40) said ühenduse turul tegutsevad ettevõtjad tõsta oma hindu ning üldkulude vähenemise tulemusel paranes ühenduse tootmisharu finantsolukord. Tuleks siiski märkida, et alates 1995. aas- tast on ühenduse tootmisharu majandustulemused halve- nenud ning uurimisperioodil vähenes kasum 7,5 protsen- dilt 5,6 protsendini. h) Investeeringud (42) Uurimisega hõlmatud perioodil tegi ühenduse tootmisharu märkimisväärses mahus iga-aastaseid investeeringuid, mis moodustasid 58 miljonit eküüd 1994. aastal, 44 miljonit eküüd 1995. aastal ning ulatusid 81 miljonini 1996. aas- tal. Uurimisperioodil tehti investeeringuid 14 miljoni eküü ulatuses. Tuleks märkida, et kõnealused suuremahulised investeeringud tehti peamiselt masinate asendamiseks üldise ümberkorraldamisprogrammi raames. i) Tööhõive ja varad, arengusuund püsis jätkuvalt negatiivsena. Ehkki seda tuleb näha tarbimise teatava vähenemise taustal, tuleb siiski silmas pidada, et kõnealusel perioodil kaotas ühen- duse tootmisharu oma turuosa. Peale selle näitas uurimine, et ühenduse tootmisharule on avaldatud tõsist hinnasur- vet ning Taiwanist pärineva impordi puhul esines märki- misväärne hinna allalöömine. (45) Seoses ühenduse tootmisharu finantsolukorraga tuleks märkida, et 1995. aastal saadi kasumit pärast toorainehin- dade tõstmist ning dumpinguvastase uurimise algatamist Valgevenest pärineva impordi suhtes. Sellest hoolimata hakkasid ühenduse tootmisharu majandustulemused ala- tes 1995. aastast halvenema ning samal ajal suurenes Tai- wanist pärinev import, mis täitis Valgevenest pärineva impordi ärajäämisel tekkinud tühiku. (46) Eespool esitatud analüüsi alusel jõuti järeldusele, et ühen- duse tootmisharu majanduslik olukord on jätkuvalt halb. F. KAHJUDE KORDUMISE TÕENÄOSUS (47) Lisaks analüüsidele, mis käsitlesid dumpingu olemasolu, selle kordumise tõenäosust Taiwanist pärineva impordi puhul ning ühenduse tootmisharu olukorda, uuriti ka kah- jude kordumise tõenäosust juhul, kui Taiwanist pärineva impordi suhtes kohaldatavad meetmed kõrvaldatakse. 1. Ekspordiriigi asjaomaste tootjate olukorra analüüs (48) On leitud, et 1995. aasta ja uurimisperioodi vahelises aja- vahemikus suurenes Taiwani üldine tootmisvõimsus 21,3 protsenti ehk 135 000 tonni. Taiwani eksportivad tootjad kavatsevad 1998. aastal tõsta oma tootmisvõim- sust ja tootmisvõimsuse rakendamist 90 protsendini, mille tulemusena toodang suureneb 30 000 tonnini. (43) Tootmisvõimsuse teatava vähenemise ja ümberkorralda- mismeetmete tagajärjel vähenes tööhõive 2 300 töötajalt 1994. aastal 2 000 töötajani uurimisperioodil ehk umbes 9,2 protsenti. (49) 4. Kokkuvõte ühenduse tootmisharu olukorra kohta (44) Eespool esitatud analüüs näitab, et selliste majandusnäita- jate nagu tootmine, tootmisvõimsuse rakendamine, müük Peale selle leiti, et kehtivatest dumpinguvastastest meetme- test hoolimata suurenes Taiwanist pärineva impordi maht 1994. aasta ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus märkimisväärselt (+ 242 protsenti). Tuleks märkida, et aja- vahemikus 1995–1996 kõnealuse ühendusse suunatud impordi maht peaaegu kahekordistus ning 1994. aasta ja uurimisperioodi vahelises ajavahemikus rohkem kui kol- mekordistus. Vastav turuosa suurenes 1994. aasta ja uuri- misperioodi vahelises ajavahemikus märkimisväärselt, tõustes 1,5 protsendilt 5,3 protsendini. Peale selle on kind- laks tehtud, et uurimisperioodil toimus kõnealune import ühenduse tootmisharu hindadega võrreldes märkimisväär- selt (16,7 protsenti) allalöödud hindadega. 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 101 2. Taiwanist pärineva dumpinguvastaste meetmete puudumisel impordi mõju kordumise vältimiseks tuleks Taiwani suhtes praegu kohal- datavad dumpinguvastased meetmed säilitada. (50) Kahjustava dumpingu kordumise suhtes leiti, et dumpin- guvastaste meetmete puudumisel tekkivad hinnad põhjus- taksid hindade 24,5 protsendise allalöömine Selle näitaja arvutamiseks kasutati sama metoodikat, mida on kirjelda- tud preambuli põhjenduses 32, kuid impordihinnale ei lisatud dumpinguvastast tollimaksu. G. ÜHENDUSE HUVID 1. Sissejuhatus (51) Eespool nimetatud asjaolusid arvestades prognoositakse kehtivate dumpinguvastaste meetmete kõrvaldamise kor- ral Taiwanist ühendusse suunduva impordi jätkuvat suure- nemist ning impordihindade langust. Tehti kindlaks, et Tai- wanist pärineva impordi maht suurenes isegi meetmete kehtivusajal. Peale selle ei saa välistada, et meetmete puu- dumisel stimuleeriks ühenduse turul kehtiv suhteliselt kõr- gem hind praegu teistesse kolmandatesse riikidesse suun- duva Taiwani ekspordi ümbersuunamist ühenduse turule. (55) Tuleb meenutada, et varasemate uurimiste puhul ei peetud meetmete vastuvõtmist ühenduse huvide vastaseks. Peale selle tuleks märkida, et käesolev uurimine kujutab endast läbivaatamist, mille käigus analüüsitakse dumpinguvastaste meetmete jõustumise järel tekkinud olukorda. Seetõttu või- maldab käesoleva uurimise aeg ja laad hinnata kehtestatud dumpinguvastaste meetmete negatiivset põhjendamatut mõju asjaomastele pooltele. (52) Ühenduse tootmisharu tasuvuse taset silmas pidades saab esitada kaks peamist hüpoteesi juhuks, kui Taiwanist päri- neva impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed tunnistatakse kehtetuks. Esiteks, ühenduse toot- misharu jätkab müüki samade hindadega ning seetõttu väheneb tema turuosa, mis avaldab pikemas perspektiivis otsest mõju tasuvusele. Teiseks, ühenduse tootmisharu lan- getab hindu sellise müügi osas, kus konkurents Taiwaniga on kõige tihedam, ning seetõttu tasuvus väheneb. Prog- nooside kohaselt väheneks ühenduse tootmisharu turuosa esimesel juhul veel 2,5 protsenti ning tasuvus väheneks lühikese aja jooksul 9,5 protsenti. Ühenduse tootmisharu hindade tasuvus 5,6 protsendilt 2,7 protsendini. Järelikult mõjuks Taiwanist pärinev dumpinguhinnaga import ühenduse tootmisharule mõlemal juhul kahjustavalt. langustrendi jätkumisel väheneks 3. Kokkuvõte kahjustava dumpingu kordumise kohta (53) Uurimisega hõlmatud perioodil vähenesid Taiwanist päri- neva dumpinguhinnaga impordi hinnad 14 protsenti, kus- juures ühenduse tootmisharu hinnad tõusid 3 protsenti. Selle tulemusel suurenes Taiwanist pärineva impordi turuosa 1,5 protsendilt 1994. aastal 5,3 protsendini uuri- misperioodil ehk 253 protsenti. Kui Taiwanist pärinev import hakkas täitma Valgevenest jäänud tühikut, hakkas ühenduse tootmisharu finantsolukord halvenema. (54) Taiwani märkimisväärne tootmisvõimsus, millest osa on alles hiljuti kasutusele võetud, ühenduse turul valitsevate hindade atraktiivsus ning sellest tulenev ekspordi intensii- vistamise oht näitavad selgelt, et kahjustava dumpingu Sellest lähtuvalt uuriti, kas kahjustava dumpingu jätkumise ja kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldustest hooli- mata võib kindlalt järeldada, et käesoleval juhul ei ole meetmete säilitamine ühenduse huvides. Sel eesmärgil ning vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 1 hinnati meetmete mõju kõigile asjaomase menetluse pooltele ning Taiwani suhtes kohaldatavate meetmete kehtetuks tunnistamise tagajärgi. 2. Ühenduse tootmisharu huvid polüestersünteeskiudude (56) Ühenduse tootmisharu on juba peaaegu kümme aastat kannatanud madala hinnaga/dumpinguhinnaga impordi tõttu. Uuritavate dum- pinguvastaste meetmete eesmärk on taastada ühenduse turul aus konkurents ühenduse tootjate ja kolmandates rii- kides ekspordiga tegelevate ettevõtjate vahel; nagu eespool näidatud, ei ole seda täiel määral saavutatud. Ühenduse tootmisharu on viimaste aastate jooksul teinud märkimisväärseid jõupingutusi oma tootlikkuse suurenda- miseks, et vähendada tootmiskulusid ja suurendada oma konkurentsivõimet praegusel hinnatundlikul turul. Eriti võttis ühenduse tootmisharu uurimisperioodil ratsionali- seerimismeetmeid. Üks ühenduse tootja sulges kulude vähendamiseks ja tootlikkuse suurendamiseks kaks toot- misrajatist. Võttes arvesse ühenduse tootmisharu olukorda ning eel- kõige seda, et tal ei õnnestunud täielikult välja tulla dum- pinguhinnaga impordi põhjustatud majandusraskustest, leitakse, et meetmete puudumisel on küllaltki tõenäoline ühenduse tootmisharu olukorra edasine halvenemine. Sel- lega võib kaasneda tööhõive oluline langus ning lõpuks ka ühenduse tootjate arvu vähenemine. 102 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd Peale selle näitavad ühenduse tootmisharu poolt praegu võetavad ümberkorraldamismeetmed, et ta ei ole valmis käesolevast loobuma. Seepärast oleks dumpinguvastaste meetmete säilitamine ühenduse toot- misharu huvides. tootmissektorist 4. Mõju konkurentsile ühenduse turul (60) On väidetud, et dumpinguvastase tollimaksu kohaldamise jätkamine võib mõjutada konkurentsitaset ühenduse polüestersünteeskiudude turul, sest see looks ühenduse tootmisharule tugevama turuseisundi. 3. Mõju kasutajatele (57) Käesoleva uurimise käigus ei vastanud komisjoni saadetud küsimustikule ükski ühenduse kasutaja. Ei esitatud ühtki tõendit kehtivate meetmete mõju kohta kasutajate tootmis- kuludele. Järelikult ei saanud analüüsida kehtivate meet- mete mõju kasutajate tootmiskuludele. (58) Kaks ühenduses tegutsevat kasutajate ühendust esitas and- med ja taotles meetmete lõpetamist. Taotlustes väideti, et ühenduse tootmisharu ei suuda nõudlust rahuldada. Peale selle teatasid teatavat liiki polüestersünteeskiu, nimelt kiud- täidise kasutajad komisjonile, et ühenduse suurim nimeta- tud kiuliigi tootja ei suuda täita nende vajadusi. Sellest hoo- limata tundub, et vaatlusalusel perioodil ei esinenud ühenduse turul olulist pakkumise puudumist. Dumpingu- vastaste meetmete eesmärk ei ole mitte ühenduse turu sul- gemine impordile, vaid ebaõiglaste kaubandustavadele vas- tutöötamine ning dumpinguhinnaga ja kahjustava impordi moonutavate tagajärgede vältimine. Käesoleval juhul näib, et meetmete abil ei suudetud takistada impordi suundumist ühenduse turule. Nagu juba mainitud, suurenes Taiwanist pärinev import uurimisperioodil märkimisväärselt. Peale selle leiti, et ühenduse tootmisharu märkimisväärset tootmisvõimsust ning väljaspool ühendust asuvate teiste tarnijate olemasolu arvesse võttes on pakkumise puudu- mise oht äärmisel väike või isegi olematu. (59) toodete sisaldavate Lisaks sellele on mõned huvitatud pooled väitnud, et dum- pinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamine või taas- kehtestamine ohustab ühenduses toodetud polüestersün- teeskiude rahvusvahelist konkurentsivõimet. See väide ei ole vastuvõetav, sest ühen- duses eksporttoodete valmistamiseks kasutavaid polüester- sünteeskiude võib ühendusse importida seestöötlemise korra kohaselt ühegi tollimaksuta. Et uuritavad dumpingu- vastased meetmed kehtivad vähemalt viis aastat, oli kõne- alustel huvitatud pooltel ka võimalus esitada tõendid meet- mete mõju ja nende rahvusvahelisele konkurentsivõimele, kuid sellega seoses ei ole saadud mingit teavet. tootmiskuludele kohta Ühenduse turu konkurentsikeskkonna puhul tuleb märki- da, et kehtivad meetmed ei sulge ühenduse turgu uurimi- sega hõlmatud eksportivatele tootjatele. Seega saavad kõnealused eksportivad tootjad jätkata turul tegutsemist. Tuleks meenutada, et töötlev tööstus ja teised ettevõtjad on alati tervitanud turul tegutsejate vahelist konkurentsi. Seega jääb arvukaid tarnijaid hõlmavast turust saadav kasu asjaomase toote kasutajatele endiselt kättesaadavaks. 5. Järeldus (61) Eelkõige eespool esitatud asjaolude ja kaalutluste alusel ning pärast ühenduse tootmisharu ja asjaomase toote kasu- tajate ühenduste esitatud väidete läbivaatamist jõuti järel- dusele, et ei ole ühtki mõjuvat põhjust, mis takistaks Tai- wanist pärineva impordi suhtes kohaldatavate meetmete säilitamist. H. KOREA SUHTES KOHALDATAVA MENETLUSE LÕPETAMINE (62) Preambuli põhjenduses 26 nimetatud tõsiasju silmas pida- des ei ole praegu Korea suhtes kohaldatavad dumpinguvas- tased meetmed enam õigustatud. Kui konsulteerimise tule- musena selgub, et kaitsemeetmeid ei ole vaja võtta, ning nõuandekomitee ei ole esitanud vastuväiteid, tuleb uuri- mine või menetlus vastavalt algmääruse artiklile 11 koos- toimes selle artikliga 9 lõpetada. (63) Eespool esitatud asjaolusid silmas pidades leidis komisjon, et praegu Korea suhtes kohaldatavate kaitsemeetmete jät- kamine ei ole vajalik ning menetlus tuleb lõpetada. I. DUMPINGUVASTASED MEETMED (64) Eespool öeldust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleb Taiwanist pärinevate polüestersünteeskiu- dude impordi suhtes kohaldatavad määrusega (EMÜ) nr 3017/92 kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud säilitada, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Eespool öeldust lähtudes ning arvestades, et meetmed on juba teatava ajavahemiku jooksul kehtinud ja nende kohal- damine jätkub samal tasandil, võib järeldada, et need ei põhjusta kasutajate olukorra halvenemist. 1. Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Taiwanist pärinevate kraasimata, kammimata või muul viisil ket- ramiseks ette valmistamata ning praegu CN-koodi 5503 20 00 alla kuuluvate polüestersünteeskiudude impordi suhtes. 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 103 2. Tollimaks, mis arvutatakse toote ühenduse piiril kehtiva vaba netohinna alusel, millest ei ole tollimaksu maha arvatud, on 13 protsenti Taiwanist pärinevate polüestersünteeskiudude puhul (Tarici lisakood 8195), välja arvatud järgnevalt loetletud ettevõtjate toodetud polüestersünteeskiud, mille suhtes kohaldatakse järgmisi määrasid: — Far Eastern Textile Ltd, Taipei (Tarici lisakood 8192) — Nan Ya Plastics Corporation, Taipei (Tarici lisakood 8193) — Shingkong Synthetic Fibres Co. , Taipei (Tarici lisakood 8194) 6,8 % 5,9 % 13,0 % Käesolevaga lõpetatakse Korea Vabariigist pärinevate polüestersünteeskiudude importi käsitlev dumpinguvastane menetlus. Artikkel 2 Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid. Artikkel 3 Artikkel 4 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamist. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 29. juuli 1999 Nõukogu nimel eesistuja S. HASSI


title: 1999/544/CE: Decisione del Consiglio del 29 luglio 1999 che autorizza il Regno di Spagna a prorogare fino al 7 marzo 2000 l'accordo sulle reciproche relazioni di pesca con la Repubblica sudafricana

eurovoc_concepts:
South Africa
Spain
fishing agreement

formats: html pdf print

text: 7. 8. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 209/29 DECISIONE DEL CONSIGLIO del 29 luglio 1999 che autorizza il Regno di Spagna a prorogare fino al 7 marzo 2000 l’accordo sulle reciproche relazioni di pesca con la Repubblica sudafricana (1999/544/CE) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto l’atto di adesione della Spagna e del Portogallo, in partico- lare l’articolo 167, paragrafo 3, possibilit(cid:133) di proroga per un periodo massimo di un anno; l’accordo di cui sopra (cid:138) stato prorogato fino al 7 marzo 1999 (1); (4) (cid:138) opportuno autorizzare il Regno di Spagna a prorogare fino al 7 marzo 2000 l’accordo di pesca in oggetto, vista la proposta della Commissione, considerando quanto segue: (1) (2) (3) l’accordo sulle reciproche relazioni di pesca tra il governo del Regno di Spagna e il governo della Repub- blica sudafricana, firmato il 14 agosto 1979, (cid:138) entrato in vigore l’8 marzo 1982 per un periodo iniziale di dieci anni; in seguito, esso resta in vigore a tempo indetermi- nato se non viene denunciato con un preavviso di dodici mesi; a norma dell’articolo 167, paragrafo 2 dell’atto di adesione del 1985, i diritti e gli obblighi che derivano per il Regno di Spagna dagli accordi di pesca conclusi con paesi terzi rimangono invariati durante il periodo in cui sono provvisoriamente mantenuti; a norma dell’articolo 167, paragrafo 3 dell’atto di adesione, prima della scadenza di tali accordi di pesca il Consiglio adotta le disposizioni necessarie per preservare le attivit(cid:133) di pesca risultanti da detti accordi, compresa la HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo1 Il Regno di Spagna (cid:138) autorizzato a prorogare fino al 7 marzo 2000 l’accordo sulle reciproche relazioni di pesca con la Repubblica sudafricana, entrato in vigore l’8 marzo 1982. Il Regno di Spagna (cid:138) destinatario della presente decisione. Articolo 2 Fatto a Bruxelles, add(cid:141) 29 luglio 1999. Per il Consiglio Il Presidente S. HASSI (1) GU L 267 del 2. 10. 1998, pag. 39


title: Οδηγία 1999/72/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου της 29ης Ιουλίου 1999 για τροποποίηση της οδηγίας 92/117/ΕΟΚ του Συμβουλίου για τα μέτρα προστασίας από ορισμένες ζωονόσους και ορισμένους ζωονοσογόνους παράγοντες στα ζώα και στα προϊόντα ζωικής προέλευσης, προκειμένου να αποφευχθούν οι εστίες λοιμώξεων και δηλητηριάσεων που οφείλονται στα τρόφιμα

eurovoc_concepts:
animal disease
animal product
food inspection
health control
veterinary legislation

text: L 210/12 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 10. 8. 1999 Ο∆ΗΓΙΑ 1999/72/ΕΚ ΤΟΥ ΕΥΡΩΠΑΪΚΟΥ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟΥ ΚΑΙ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ της 29ης Ιουλίου 1999 για τροποποίηση της οδηγίας 92/117/ΕΟΚ του Συµβουλίου για τα µέτρα προστασίας από ορισµένες ζωονόσους και ορισµένους ζωονοσογόνους παράγοντες στα ζώα και στα προϊόντα ζωικής προέλευσης, προκειµένου να αποφευχθούν οι εστίες λοιµώξεων και δηλητηριάσεων που οφείλονται στα τρόφιµα ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ Ο∆ΗΓΙΑ: Άρθρο 1 Η οδηγία 92/117/ΕΟΚ τροποποιείται ως εξής: 1. Στο άρθρο 14 παράγραφος 2, οι λέξεις «µέχρι τις 31 ∆εκεµ- βρίου 1998» αντικαθίστανται από τις λέξεις «ένα έτος µετά τη θέση σε ισχύ των πράξεων κατ’ εφαρµογή των προτάσεων που αναφέρονται στην παράγραφο 2 του άρθρου 15α». 2. Το άρθρο 15α τροποποιείται ως εξής: α) στην παράγραφο 1, πρώτη γραµµή, η ηµεροµηνία «1η Νοεµ- βρίου 1997» αντικαθίσταται από την ηµεροµηνία «31η Μαρ- τίου 2000». β) στην παράγραφο 2, στο τέλος, η ηµεροµηνία «1η Ιουνίου 1998» αντικαθίσταται από την ηµεροµηνία «31η ∆εκεµβρίου 2000». Άρθρο 2 Τα κράτη µέλη θέτουν σε ισχύ τις νοµοθετικές, κανονιστικές 1. και διοικητικές διατάξεις που είναι αναγκαίες για τη συµµόρφωση προς την παρούσα οδηγία στις 31 Μαΐου 2001, το αργότερο. Ενηµερώνουν αµέσως την Επιτροπή σχετικά. Οι διατάξεις αυτές, όταν θεσπίζονται από τα κράτη µέλη, αναφέ- ρονται στην παρούσα οδηγία ή συνοδεύονται από παρόµοια ανα- φορά κατά την επίσηµη δηµοσίευσή τους. Οι λεπτοµερείς διατάξεις για την αναφορά αυτή καθορίζονται από τα κράτη µέλη. Τα κράτη µέλη γνωστοποιούν στην Επιτροπή το κείµενο των 2. διατάξεων εσωτερικού δικαίου που θεσπίζουν στον τοµέα που διέ- πεται από την παρούσα οδηγία. Η Επιτροπή ενηµερώνει τα λοιπά κράτη µέλη σχετικά. Άρθρο 3 Η παρούσα οδηγία αρχίζει να ισχύει την ηµέρα της δηµοσίευσής της στην Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. Η παρούσα οδηγία απευθύνεται στα κράτη µέλη. Άρθρο 4 Βρυξέλλες, 29 Ιουλίου 1999. Για το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο Για το Συµβούλιο Η Πρόεδρος N. FONTAINE Ο Πρόεδρος S. HASSI ΤΟ ΕΥΡΩΠΑΪΚΟ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟ ΚΑΙ ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, και ιδίως το άρθρο 152 παράγραφος 4, την πρόταση της Επιτροπής (1), τη γνώµη της Οικονοµικής και Κοινωνικής Επιτροπής (2), Αποφασίζοντας σύµφωνα µε τη διαδικασία του άρθρου 251 της συνθήκης (3), Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) (3) (4) βάσει της κτηθείσας εµπειρίας και της σηµασίας που αποδί- δεται στην πρόληψη και την καταπολέµηση των ζωονόσων, φαίνεται σκόπιµη η ουσιώδης αναθεώρηση των διατάξεων της οδηγίας 92/117/ΕΟΚ του Συµβουλίου, της 17ης ∆εκεµβρίου 1992, για τα µέτρα προστασίας από ορισµένες ζωονόσους και ορισµένους ζωονοσογόνους παράγοντες στα ζώα και στα προϊόντα ζωϊκής προέλευσης, προκειµένου να αποφευχθούν οι εστίες λοιµώξεων και δηλητηριάσεων που οφείλονται στα τρόφιµα (4)· η ουσιώδης αυτή αναθεώρηση συνίσταται στην εισαγωγή νέων διατάξεων για το σύστηµα αναφοράς των ζωονόσων, βελτιωµένους κανόνες για την καταπολέµηση και την εκρίζωση της σαλµονέλωσης σε αγέλες πουλερικών, και σε σύστηµα καταπολέµησης άλλων ζωονόσων πλην της σαλµο- νέλωσης· η ουσιώδης αναθεώρηση απαιτεί τη διαβούλευση µε, και την εξέταση από, όλα τα εµπλεκόµενα µέρη, και ιδίως τις οργανώσεις καταναλωτών, το γεωργικό χώρο και τον επιστη- µονικό κόσµο· όσο εκκρεµεί η ουσιώδης αναθεώρηση, θα πρέπει να προ- βλεφθεί η παράταση των προθεσµιών υποβολής σχεδίων που πρέπει να παρουσιάσουν οι τρίτες χώρες και παράλληλα η αναβολή της υποχρέωσης της Επιτροπής να υποβάλλει προ- τάσεις για νέες διατάξεις προς το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο και το Συµβούλιο, (1) ΕΕ C 63 της 5. 3. 1999, σ. 8. (2) Γνώµη που διατυπώθηκε στις 28 Απριλίου 1999 (ΕΕ L 169 της 16. 6. 1999). (3) Γνώµη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου της 13ης Απριλίου 1999 (ΕΕ C 219 της 30. 7. 1999) και απόφαση του Συµβουλίου, της 19ης Ιουλίου 1999. (4) ΕΕ L 62 της 15. 3. 1993, σ. 38· οδηγία όπως τροποποιήθηκε τελευταία από την οδηγία 97/22/ΕΚ (ΕΕ L 113 της 30. 4. 1997, σ. 9)


title: Verordnung (EG) Nr. 1774/1999 des Rates vom 29. Juli 1999 über den Abschluß des Abkommens in Form eines Briefwechsels zur Änderung des Abkommens in Form eines Briefwechsels zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Ungarn über die gegenseitige Einräumung von Zollkontingenten für bestimmte Weine und zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 933/95 zur Eröffnung und Verwaltung von Gemeinschaftszollkontingenten für bestimmte Weine

eurovoc_concepts:
Hungary
agreement (EU)
tariff quota
wine

text: 12. 8. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 212/1 I (Veröffentlichungsbedürftige Rechtsakte) VERORDNUNG (EG) Nr. 1774/1999 DES RATES vom 29. Juli 1999 über den Abschluß des Abkommens in Form eines Briefwechsels zur Änderung des Abkommens in Form eines Briefwechsels zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Republik Ungarn über die gegenseitige Einräumung von Zollkontingenten für bestimmte Weine und zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 933/95 zur Eröffnung und Verwaltung von Gemeinschaftszollkontingenten für bestimmte Weine DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 133 in Verbindung mit Artikel 300 Absatz 2 Satz 1, Artikels 83 der Verordnung (EWG) Nr. 822/87 des Rates vom 16. März 1987 über die gemeinsame Marktorgani- sation für Wein (3) zu erlassen — auf Vorschlag der Kommission, in Erwägung nachstehender Gründe: HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 (1) (2) (3) (4) Am 29. November 1993 wurde ein Abkommen in Form eines Briefwechsels zwischen der Europäischen Gemein- schaft und der Republik Ungarn über die gegenseitige Einräumung von Zollkontingenten für bestimmte Weine unterzeichnet (1). Das Abkommen in Form eines Briefwechsels zur Änderung des Abkommens in Form eines Briefwechsels zwischen der Europä- ischen Gemeinschaft und der Republik Ungarn über die gegen- seitige Einräumung von Zollkontingenten für bestimmte Weine wird im Namen der Gemeinschaft genehmigt. Dieses Abkommen ist am 31. Dezember 1998 abge- laufen. Um die gegenseitige Präferenzbehandlung aufrechtzuer- halten und die Entwicklung des Handels im Weinsektor weiter zu fördern, sollte das Abkommen bis zum 31. Dezember 1999 verlängert werden. Mit der Verordnung (EG) Nr. 933/95 des Rates vom 10. April 1995 zur Eröffnung und Verwaltung von Gemein- schaftszollkontingenten für bestimmte Weine mit Ursprung in Bulgarien, Ungarn und Rumänien (2) wurden Zollkontingente für bestimmte Weine entspre- chend dem Abkommen in Form eines Briefwechsels zwischen der Europäischen Gemeinschaft und der Repu- blik Ungarn eröffnet. Die Verordnung (EG) Nr. 933/95 ist entsprechend dem neuen Abkommen in Form eines Briefwechsels zu ändern. Der Wortlaut des Abkommens ist dieser Verordnung beigefügt. Artikel 2 Der Präsident des Rates wird ermächtigt, die Person zu bestellen, die befugt ist, das Abkommen rechtsverbindlich für die Gemeinschaft zu unterzeichnen. Artikel 3 Die Kommission ist befugt, die erforderlichen Rechtsakte zur Durchführung des Abkommens nach dem Verfahren des Arti- kels 83 der Verordnung (EWG) Nr. 822/87 zu erlassen. Artikel 4 (5) Um die Durchführung verschiedener Vorschriften des Abkommens zu erleichtern, sollte die Kommission ermächtigt werden, die erforderlichen Rechtsakte zur Durchführung des Abkommens nach dem Verfahren des Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 933/95 wird wie folgt geändert: 1. In Artikel 1 Absatz 1 erhält die Tabelle b) „Weine mit Ursprung in Ungarn“ folgende Fassung: (1) ABl. L 337 vom 31. 12. 1993, S. 83. (2) ABl. L 96 vom 28. 4. 1995, S. 1. Verordnung zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 813/98 (ABl. L 116 vom 18. 4. 1998, S. 1). (3) ABl. L 84 vom 27. 3. 1987, S. 1. Verordnung zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1627/98 (ABl. L 210 vom 28. 7. 1998, S. 8). L 212/2 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 12. 8. 1999 „Laufende Nummer KN-Code (1) Warenbezeichnung (2) Kontingentsmenge (1. 5-31. 12. 1999) (hl) Kontingentszollsätze (% des Ausgangszollsatzes) 09. 7007 ex 2204 29 Wein aus frischen Weintrauben 113 460 09. 7009 ex 2204 10 Qualitätsschaumwein, in Behältnissen mit einem Inhalt von 2 l oder weniger 3 700 40 40 09. 7011 ex 2204 21 Qualitätswein, einschließlich Qualitäts- wein mit Prädikat und Qualitätswein mit geographischen Angabe ,Tokaj‘ sowie Wein mit der Bezeich- nung ,Tajbor‘ der 216 930 40“ 2. Artikel 1 Absatz 2 Unterabsatz 1 Buchstabe d) erhält folgende Fassung: „d) Kontingent Nr. 09. 7009: ,Es wird bescheinigt, daß der Wein, für den dieses Dokument ausgestellt wurde, Qualitätsschaum- wein im Sinne des ungarischen Weingesetzes ist. ‘“ 3. Artikel 1 Absatz 2 Unterabsatz 1 Buchstabe e) erhält folgende Fassung: „e) Kontingent Nr. 09. 7011: ,Es wird bescheinigt, daß der Wein, für den dieses Dokument ausgestellt wurde, Qualitätswein, einschließlich Qualitätswein mit Prädikat und Qualitätswein mit der geographischen Angabe ‚Tokaj‘, sowie Wein mit der Bezeichnung ‚Tájbor‘ im Sinne des ungarischen Weingesetzes ist. ‘“ 4. Artikel 1 Absatz 2 Unterabsatz 2 wird gestrichen. Artikel 5 Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. Sie gilt mit Wirkung vom 1. Mai 1999. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Geschehen zu Brüssel am 29. Juli 1999. Im Namen des Rates Der Präsident S. HASSI


title: Rådets gemensamma åtgärd av den 29 juli 1999 om bekräftelse av utnämningen av Europeiska unionens särskilda representant för uppdraget som samordnare för stabilitetspakten för sydöstra Europa

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
Southern Europe
appointment of members
diplomatic representation
stability pact
the EU's international role

formats: pdf print

text: L 201/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 31. 7. 1999 RÅDETS GEMENSAMMA ÅTGÄRD av den 29 juli 1999 om bekräftelse av utnämningen av Europeiska unionens särskilda representant för uppdraget som samordnare för stabilitetspakten för sydöstra Europa (1999/523/GUSP) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT OM FÖLJANDE GEMENSAMMA ÅTGÄRD — delta i högnivågruppen för samordning mellan givarna, styrning av systemet för med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 14 och artikel 18. 5 i detta, och av följande skäl: 1. 2. 3. Den 10 juni 1999 kom utrikesministrarna i Europeiska unionens medlemsstater gemen- skapernas kommission tillsammans med de övriga delta- garna i stabilitetspakten för sydöstra Europa överens om att upprätta en stabilitetspakt för sydöstra Europa, nedan kallad stabilitetspakten. Europeiska samt Genom beslut 1999/434/GUSP (1) utnämndes Bodo Hombach till EU:s särskilda representant för att utföra de uppgifter som åligger den särskilda samordnaren för stabilitetspakten för sydöstra Europa, vilket gjorde det möjligt för honom att påbörja arbetet omedelbart. Detta beslut löper ut den 31 juli 1999 om det inte bekräftas genom en gemensam åtgärd. Den 19 juli 1999 begärde rådet att de behöriga organen inom rådet skulle utarbeta en gemensam åtgärd som skall antas i slutet av juli 1999 och som bekräftar utnämningen av Bodo Hombach till EU:s särskilda repre- sentant och ger honom de nödvändiga personella och logistiska resurserna för att genomföra sin uppgift. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. Genom denna gemensamma åtgärd bekräftas utnäm- ningen av Bodo Hombach till EU:s särskilda representant för att utföra de uppgifter som åligger den särskilda samordnaren för stabilitetspakten för sydöstra Europa i enlighet med vad som anges i punkt 13 i dokumentet om stabilitetspakten. Den särskilda samordnaren skall utföra följande uppgifter 2. som anges i stabilitetspakten: — främja att paktens mål uppnås inom och mellan de enskilda länderna, — sitta som ordförande för det regionala forumet för sydöstra Europa, — etablera och upprätthålla nära kontakt med samtliga delta- gare och bidragande stater, organisationer och institutioner i stabilitetspakten samt med relevanta regionala initiativ och organisationer, — ge OSSE:s sittande ordförande regelbundna lägesrapporter, i från det enlighet med denna organisations förfaranden, regionala forumet för sydöstra Europa, (1) EGT L 168, 3. 7. 1999, s. 34. — samarbeta nära med alla EU-institutioner för att främja EU:s roll i stabilitetspakten i enlighet med punkterna 18, 19 och 20 i dokumentet om stabilitetspakten, — sammanträda regelbundet och vid behov med ordförandena för arbetsgrupperna för att åstadkomma övergripande samordning, — tillhandahålla sekretariat för det regionala forumet för sydöstra Europa och för de tre arbetsgrupperna. 3. Därför skall EU genom att förse sin särskilda representant med nödvändiga personella och logistiska resurser i väsentlig grad bidra till utförandet av dennes uppgifter som särskild samordnare. Europeiska unionen förväntar sig att även övriga deltagare i stabilitetspakten lämnar ett rimligt bidrag för att pakten skall fungera. Den särskilda representanten och hans medarbetare skall vara placerade i Bryssel. Artikel 2 EU:s särskilda representant för uppdraget som samord- 1. nare och EU:s särskilda representant för Royaumontprocessen skall samordna sin verksamhet. EU:s särskilda representant skall upprätthålla nära kontakt 2. med kansliet för den höga representanten i Bosnien och Herce- govina. 3. EU:s särskilda representant skall också upprätthålla nära kontakt med Förenta nationernas civila administration i Kosovo. Artikel 3 1. Det finansiella referensbeloppet som skall täcka kostna- derna i samband med uppdraget för EU:s särskilda representant skall uppgå till 850 000 euro under den period som löper ut den 31 december 1999. 2. Det belopp som anges i punkt 1 skall användas för att finansiera infrastrukturen och de löpande utgifterna för den inbegripet hans lön och ett särskilt särskilda representanten, traktamente samt lön till dem av hans medarbetare som inte är utstationerade plus ett startbelopp i avvaktan på åtgärder för fördelning av bördorna mellan EU och andra deltagare i stabili- tetspakten i syfte att inleda det nödvändiga arbetet för ett snabbt genomförande av stabilitetspakten. Medlemsstaterna och EU-institutionerna får föreslå utstationering av personal för att arbeta tillsammans med den särskilda representanten. Lön till den personal som en medlemsstat eller en EU-institution utstationerar till den särskilda representanten skall täckas av den berörda medlemsstaten eller den berörda EU-institutionen. 31. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 201/3 Rådet noterar att ordförandeskapet, kommissionen och/ 3. eller medlemsstaterna i förekommande fall kommer att tillhan- dahålla logistiskt stöd i regionen. 4. De privilegier, den immunitet och de ytterligare garantier som är nödvändiga för att den särskilda representanten och hans medarbetare skall kunna slutföra sitt uppdrag och för att detta skall förlöpa på ett smidigt sätt skall beslutas tillsammans med parterna. Medlemsstaterna och kommissionen skall ge allt det stöd som behövs för detta ändamål. Artikel 5 Denna gemensamma åtgärd träder i kraft samma dag som den antas. Denna gemensamma åtgärd skall gälla till och med den 31 december 1999, om den inte förlängs efter en översyn av bland annat de administrativa och finansiella aspekterna. Artikel 6 Denna gemensamma åtgärd skall offentliggöras i Officiella tidningen. Artikel 4 Utfärdad i Bryssel den 29 juli 1999. EU:s särskilda representant skall regelbundet samt vid behov få vägledning av rådet; han skall regelbundet samt vid behov under ordförandeskapets ansvar och med rådets generalsekrete- rares biträde rapportera till rådet. Kommissionen skall delta fullt ut. På rådets vägnar T. HALONEN Ordförande


title: Verordnung (EG) Nr. 1688/1999 der Kommission vom 29. Juli 1999 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreidemischfuttermittel

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund

text: L 199/52 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 30. 7. 1999 VERORDNUNG (EG) Nr. 1688/1999 DER KOMMISSION vom 29. Juli 1999 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreidemischfuttermittel DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 über die gemeinsame Marktorganisation für Getreide (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1253/1999 (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 3, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) Artikel 13 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 bestimmt, daß der Unterschied zwischen den Notie- rungen oder den Preisen auf dem Weltmarkt für die in Artikel 1 dieser Verordnung genannten Erzeugnisse und den Preisen für diese Erzeugnisse in der Gemeinschaft durch eine Erstattung bei der Ausfuhr ausgeglichen werden kann. Die Verordnung (EG) Nr. 1517/95 der Kommission vom 29. Juni 1995 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 hinsichtlich der Rege- lung der Ein- und Ausfuhr von Getreidemischfuttermit- teln und zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1162/ 95 mit besonderen Durchführungsbestimmungen über Einfuhr- und Ausfuhrlizenzen für Getreide und Reis (3) bestimmt in Artikel 2 die besonderen Kriterien, die bei der Berechnung der Erstattung für diese Erzeugnisse zu berücksichtigen sind. von Getreideerzeugnissen Bei dieser Berechnung muß auch der Gehalt an Getreide- erzeugnissen berücksichtigt werden. Zur Erzielung einer Vereinfachung sollte die Erstattung deshalb für zwei gewährt werden, Arten nämlich für Mais, das in ausgeführten Mischfuttermitteln am meisten verwendete Getreide, und für anderes Getreide. Unter anderem Getreide sind im Sinne dieser Verordnung in Frage kommende Getreideerzeugnisse außer Mais und Maiserzeugnissen zu verstehen. Die für die in dem betreffenden genannte Erstattung ist (4) (5) (6) (7) Mischfuttermittel enthaltene Menge Getreideerzeugnisse zu gewähren. Der Erstattungsbetrag muß außerdem den Möglichkeiten und Bedingungen des Absatzes der betreffenden Erzeug- nisse auf dem Weltmarkt, dem Erfordernis, Störungen auf dem Markt der Gemeinschaft zu verhindern, und dem wirtschaftlichen Aspekt der Ausfuhren Rechnung tragen. Bei der Festsetzung der Erstattung erscheint es derzeit jedoch angebracht, sich auf die Differenz zu gründen, die zwischen den Kosten für die allgemein zur Herstellung dieser Mischfuttermittel verwendeten Grundstoffe auf dem Gemeinschaftsmarkt und auf dem Weltmarkt fest- zustellen ist, was es ermöglicht, den wirtschaftlichen Gegebenheiten bei der Ausfuhr dieser Erzeugnisse besser Rechnung zu tragen. Die Erstattung muß einmal im Monat festgesetzt werden; sie kann zwischenzeitlich geändert werden. Der Verwaltungsausschuß für Getreide hat nicht inner- halb der ihm von seinem Vorsitzenden gesetzten Frist Stellung genommen — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Ausfuhrerstattungen für Mischfuttermittel, die in der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 genannt sind und der Verord- nung (EG) Nr. 1517/95 unterliegen, werden wie im Anhang der vorliegenden Verordnung angegeben gewährt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 30. Juli 1999 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 29. Juli 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 18. (3) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 51. 30. 7. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 199/53 ANHANG zur Verordnung der Kommission vom 29. Juli 1999 zur Festsetzung der Ausfuhrerstattungen für Getreidemisch- futtermittel Für eine Ausfuhrerstattung kommen Erzeugnisse der nachstehenden Produktcodes in Frage (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Getreideerzeugnis (2) Erstattung (2) (in EUR/t) Mais und Maiserzeugnisse der KN-Codes 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23 und 1904 10 10 Getreideerzeugnisse (2) zeugnissen außer Mais und Maiser- 61,28 34,49 (1) Gemäß Sektor 5 im Anhang zur geänderten Verordnung (EWG) Nr. 3846/87 der Kommission (ABl. L 366 vom 24. 12. 1987, S. 1). (2) Die Erstattung berücksichtigt lediglich Getreidestärke. Als Getreideerzeugnisse gelten die Erzeugnisse des Kapitels 10 der Unterpositionen 0709 90 60 und 0712 90 19 sowie der Positionen 1101, 1102, 1103 und 1104 (in unverändertem Zustand und nicht neu zusammengesetzt) und ausgenommen Unterposition 1104 30 und der Gehalt an Getreide von Erzeugnissen der Unterpositionen 1904 10 10 und 1904 10 90 der Kombinierten Nomenklatur. Der Gehalt an Getreide von Erzeugnissen der Unterpositionen 1904 10 10 und 1904 10 90 der Kombinierten Nomenklatur wird dem Gewicht dieser Enderzeugnisse gleichgestellt. Läßt sich der Ursprung der Stärke nicht einwandfrei durch Analyse nachweisen, wird für die Getreideerzeugnisse keine Erstattung gewährt


title: 1999/545/CE: Decisión del Consejo de 29 de julio de 1999 por la que se autoriza a la República Portuguesa a prorrogar hasta el 9 de abril de 2000 el Acuerdo sobre las relaciones de pesca mutuas con la República de Sudáfrica

eurovoc_concepts:
Portugal
South Africa
fishing agreement

text: L 209/30 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 7. 8. 1999 DECISIÓN DEL CONSEJO de 29 de julio de 1999 por la que se autoriza a la República Portuguesa a prorrogar hasta el 9 de abril de 2000 el Acuerdo sobre las relaciones de pesca mutuas con la República de Sudáfrica (1999/545/CE) EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Vista el Acta de adhesión de España y de Portugal y, en particular, el apartado 3 de su artículo 354, (4) Vista la propuesta de la Comisión, Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) El Acuerdo sobre las relaciones de pesca mutuas entre el Gobierno de la República Portuguesa y el Gobierno de la República de Sudáfrica, firmado el 9 de abril de 1979, entró en vigor el mismo día por un período inicial de diez años; dicho Acuerdo continúa vigente por una duración indeterminada si no se denuncia mediante un preaviso de doce meses; El apartado 2 del artículo 354 del Acta de adhesión de 1985 dispone que los derechos y obligaciones que se deriven para la República Portuguesa de los acuerdos de pesca celebrados con terceros países no sufrirán altera- ción durante el período en que las disposiciones de dichos acuerdos sean provisionalmente mantenidas; En virtud del apartado 3 del artículo 354 de la misma Acta, el Consejo adoptará, antes de la expiración de los acuerdos de pesca celebrados por la República Portu- guesa con terceros países, las decisiones apropiadas para la preservación de las actividades de pesca que de ello se incluida la posibilidad de su prórroga por derivan, períodos de un año como máximo; el Acuerdo antes citado ha sido prorrogado hasta el 7 de marzo de 1999 (1); a Conviene prorrogar hasta el 9 de abril de 2000 dicho Acuerdo, la República Portuguesa autorizar a HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN: Artículo 1 Se autoriza a la República Portuguesa a prorrogar hasta el 9 de abril de 2000 el Acuerdo sobre las relaciones de pesca mutuas con la República de Sudáfrica que entró en vigor el 9 de abril de 1979. Artículo 2 El destinatario de la presente Decisión será la República Portu- guesa. Hecho en Bruselas, el 29 de julio de 1999. Por el Consejo El Presidente S. HASSI (1) DO L 267 de 2. 10. 1998, p. 40