title: Directiva 1999/71/CE a Comisiei din 14 iulie 1999 de modificare a anexelor la directivele 86/362/CEE, 86/363/CEE și 90/642/CEE ale Consiliului privind stabilirea conținutului maxim de reziduuri de pesticide pe și în cereale, produse alimentare de origine animală și unele produse de origine vegetală, inclusiv fructele și legumele (Text cu relevanță pentru SEE)

eurovoc_concepts:
consumer protection
foodstuff
pesticide residue
plant health legislation

formats: pdf print xhtml

text: 42 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 29 31999L0071 27. 7. 1999 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 194/36 DIRECTIVA 1999/71/CE A COMISIEI din 14 iulie 1999 de modificare a anexelor la directivele 86/362/CEE, 86/363/CEE ș(cid:13)i 90/642/CEE ale Consiliului privind stabilirea conținutului maxim de reziduuri de pesticide pe ș(cid:13)i în cereale, produse alimentare de origine animală ș(cid:13)i unele produse de origine vegetală, inclusiv fructele ș(cid:13)i legumele (Text cu relevanță pentru SEE) (3) (4) (5) (6) (7) COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Directiva 86/362/CEE a Consiliului din 24 iulie 1986 de stabilire a conținutului maxim de reziduuri de pesticide pe ș(cid:13)i în cereale (1), astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 1999/65/CE a Comisiei (2), în special articolul 10, având în vedere Directiva 86/363/CEE a Consiliului din 24 iulie 1986 de stabilire a conținutului maxim de reziduuri de pesticide pe ș(cid:13)i în produsele alimentare de origine animală (3), astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 98/82/CE a Comisiei (4), în special articolul 10, având în vedere Directiva 90/642/CEE a Consiliului din 27 noiem- brie 1990 de stabilire a conținutului maxim de reziduuri de pes- ticide pe ș(cid:13)i în unele produse de origine vegetală, inclusiv fructele ș(cid:13)i legumele (5), astfel cum a fost modificată ultima dată prin Direc- tiva 1999/65/CE, în special articolul 7, având în vedere Directiva 91/414/CEE a Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare (6), astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 99/1/CE (7), în special articolul 4 alineatul (1) litera (f), (1) (2) întrucât noua substanță activă, azoxistrobin, a fost inclusă în anexa I la Directiva 91/414/CEE prin Directiva 98/47/CE a Comisiei (8) pentru utilizare doar ca fungicid, fără a se preciza, totuș(cid:13)i, condițiile speciale care pot avea efect asu- pra culturilor tratate cu produsele fitosanitare care conțin azoxistrobin; întrucât includerea acestei substanțe în anexa I avea la bază o evaluare a informațiilor primite privind utilizarea pro- pusă ca fungicid pentru cereale ș(cid:13)i viță de vie; întrucât informațiile cu privire la utilizarea pentru cereale, vița de vie ș(cid:13)i banane au fost analizate de unele state membre în conformitate cu dispozițiile articolului 4 alineatul (1) litera (f) din Directiva 91/414/CEE; întrucât informațiile disponibile au fost examinate ș(cid:13)i se dovedesc a fi suficiente pentru stabilirea unui conținut maxim pentru pesticide; întrucât, atunci când nu există o limită maximă de reziduuri (LMR) comunitară sau provizorie, statele membre stabilesc, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (f) din Directiva 91/414/CEE, o LMR națională provizorie înain- tea acordării unei autorizații; de ș(cid:13)iș tehnică evaluarea includerii în scopul raportului în anexa I la Directiva întrucât, 91/414/CEE, a (cid:13)tiințifică azoxistrobinului a fost finalizată la 22 aprilie 1998 sub al Comisiei pentru sinteză forma azoxistrobină; întrucât în raportul menționat doza zilnică admisibilă (DZA) pentru azoxistrobină este fixată la 0,1 miligrame pe kilogram de greutate corporală pe zi; întru- cât expunerea consumatorilor de produse alimentare tra- tate cu pesticidele reglementate de prezenta directivă, pe toată durata vieții lor, a fost estimată ș(cid:13)i evaluată în conformitate cu procedurile ș(cid:13)i practicile uzuale ale Comu- nității Europene, ținând seama de directivele publicate de Organizația Mondială a Sănătății (9)ș(cid:13)i întrucât s-a stabilit că LMR stabilită în prezenta directivă nu conduce la nive- luri de expunere inacceptabile; întrucât nici un efect toxic crescut, necesitând stabilirea unei doze de referință mai mare, nu s-a constatat la evaluarea ș(cid:13)i discuțiile care au precedat includerea azoxistrobinei în anexa I la Directiva 91/414/CEE; întrucât, pentru anumite produse agricole, condițiile de uti- lizare a azoxistrobinului au fost deja definite, astfel încât să se poate stabili conținutul maxim de reziduuri definitiv; întrucât, pentru garantarea unei protecții corespunzătoare a consumatorului față de expunerea la reziduuri în sau pe produsele pentru care nu s-a acordat nici o autorizație, este recomandabilă stabilirea provizorie a conținutului maxim de reziduuri la limita de detecție pentru produsele regle- mentate de Directivele 86/362/CEE, 86/363/CEE ș(cid:13)i 90/642/CEE ale Consiliului; întrucât stabilirea la nivel comunitar a acestui conținut maxim de reziduuri provizo- riu nu împiedică statele membre să îș(cid:13)i stabilească un CMR provizoriu pentru azoxistrobin, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (f) din Directiva 91/414/CEE (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) JO L 221, 7. 8. 1986, p. 37. JO L 172, 8. 7. 1999, p. 40. JO L 221, 7. 8. 1986, p. 43. JO L 290, 29. 10. 1998, p. 25. JO L 350, 14. 12. 1990, p. 71. JO L 230, 19. 8. 1991, p. 1. JO L 21, 21. 1. 1999, p. 21. JO L 191, 7. 7. 1998, p. 50. (9) Ghid pentru stabilirea previzională a cantităților de reziduuri de pes- ticide, destinat alimentației (revizuit), pregătit de sistemul mondial de supraveghere permanentă a mediului înconjurător/program alimen- tar (GEMS/Food programme) în colaborare cu Comitetul Codex cu privire la reziduurile de pesticide ș(cid:13)i publicat de Organizația Mondială a Sănătății, 1997 (OMS/FSF/FOS/97. 7). 03/vol. 29 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 43 ș(cid:13)i anexa VI la aceasta, partea B secțiunea 2. 4. 2. 3; întrucât o perioadă de patru ani este considerată suficientă pentru a determina ale azoxistrobinului; la sfârș(cid:13)itul acestei perioade conținutul maxim de reziduuri provizoriu devine definitiv; majoritatea întrucât celorlalte utilizări (8) întrucât partenerii comerciali ai Comunității au fost consultați cu privire la conținutul fixat de prezenta direc- tivă prin intermediul Organizației Mondiale a Comerțului ș(cid:13)i întrucât au fost luate în considerare observațiile lor cu privire la acest conținut; întrucât posibilitatea de a stabili ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ: toleranțe la import în ceea ce priveș(cid:13)te conținutul maxim de reziduuri pentru combinațiile pesticide/cultură specifice va fi examinată de către Comisie pe baza prezentării unor date acceptabile; (9) întrucât trebuie avut în vedere avizul Comitetului ș(cid:13)tiințific pentru plante, îndeosebi orientările ș(cid:13)i recomandările cu privire la protecția consumatorilor; (10) întrucât prezenta directivă este în conformitate cu avizul Comitetului fitosanitar permanent, Articolul 1 Următoarele reziduuri de pesticide se introduc în partea A din anexa II la Directiva 86/362/CEE: Reziduuri de pesticide Conținut maxim în mg/kg Azoxistrobin (*) Indică limita de detecție. (p) Indică CMR provizoriu. 0,3 Grâu, secară, triticale, orz 0,05 (p) (*), alte cereale Articolul 2 Următoarele reziduuri de pesticide se introduc în partea B din anexa II la Directiva 86/363/CEE: Reziduuri de pesticide Conținut maxim în mg/kg Azoxistrobină 0,01 Lapte (*) 0,05 (*), Alte produse de origine animală (*) Indică limita de detecție. Următoarele reziduuri de pesticide se introduc în anexa II la Directiva 90/642/CEE: Articolul 3 Grupe ș(cid:13)i exemple de produse individuale cărora li se aplică CMR 1. Fructe, proaspete, uscate sau nefierte, conservate prin congelare, fără adaos de zahăr; nuci (i) CITRICE Grepfrut Lămâi Lămâi verzi Mandarine (inclusiv clementinele ș(cid:13)i hibrizi similari) (*) Indică limita de detecție. (p) Indică CMR provizoriu. Reziduuri de pesticide ș(cid:13)i conținut maxim de reziduuri (mg/kg) Azoxistrobin 0,05 (p) (*) 44 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 29 Grupe ș(cid:13)i exemple de produse individuale cărora li se aplică CMR Reziduuri de pesticide ș(cid:13)i conținut maxim de reziduuri (mg/kg) Azoxistrobin Portocale Pomelo Altele (ii) NUCI (curățate sau nu) 0,1 (p) (*) Migdale Nuci de Brazilia Nuci de Caju Castane Nuci de cocos Alune Nuci de Queensland Nuci de Pecan Semințe de pin Fistic Nuci comune Altele (iii) FRUCTE SEMINȚOASE 0,05 (p) (*) Mere Pere Gutui Altele (iv) FRUCTE SÂMBUROASE 0,05 (p) (*) Caise Cireș(cid:13)e Piersici (inclusiv nectarine ș(cid:13)i hibrizi similari) Prune Altele (v) BACE Ș(cid:13) I FRUCTE MICI (a) Struguri de masă ș(cid:13)i struguri de vinificație Struguri de masă Struguri de vinificație (*) Indică limita de detecție. (p) Indică CMR provizoriu. 2 03/vol. 29 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 45 Grupe ș(cid:13)i exemple de produse individuale cărora li se aplică CMR (b) Fragi (alții decât fragii de pădure) (c) Fructe de rug (altele decât sălbatice) Mure Mure sălbatice Zmeură de rug Zmeură Altele Reziduuri de pesticide ș(cid:13)i conținut maxim de reziduuri (mg/kg) Azoxistrobin 0,05 (p) (*) 0,05 (p) (*) (d) Alte fructe mici ș(cid:13)i bace (altele decât cele sălbatice) 0,05 (p) (*) Afine (fructe din specia Vaccinium myrillus) Răchițele Coacăze (cu ciorchine alb, roș(cid:13)uș(cid:13)i negru, coacăze negre) Agriș(cid:13)e Altele (e) Bace ș(cid:13)i fructe sălbatice (vi) DIVERSE FRUCTE Avocado Banane Curmale Smochine Kiwi Kumquat (specie de portocale mici) Litchis (arbore meridional cu fructe comestibile) Mango Măsline Pasiflora Ananas Rodii Altele 2. Legume, proaspete sau nefierte, sub formă congelată sau uscată (i) LEGUME RĂDĂCINOASE Ș(cid:13) I LEGUME CU TUBERCULI Sfeclă Carote Țelină (*) Indică limita de detecție. (p) Indică CMR provizoriu. 0,05 (p) (*) 0,1 0,05 (p) (*) 0,05 (p) (*) 46 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 29 Grupe ș(cid:13)i exemple de produse individuale cărora li se aplică CMR Reziduuri de pesticide ș(cid:13)i conținut maxim de reziduuri (mg/kg) Azoxistrobin Hrean Topinambur (nap porcesc) Păstârnac Pătrunjel cu rădăcină groasă Ridiche Salsifi Cartofi dulci Rutabaga (varză cu rădăcină tubercul) Napi Ignami Altele (ii) LEGUME CU BULBI Usturoi Ceapă Haș(cid:13)mă Ceapă verde Altele (iii) LEGUME-FRUCTE (a) Solanacee Roș(cid:13)ii Ardei iute Vinete Altele (b) Cucurbitacee cu coaja comestibilă Castraveți Corniș(cid:13)oni Dovlecei Altele 03/vol. 29 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 47 Grupe ș(cid:13)i exemple de produse individuale cărora li se aplică CMR Reziduuri de pesticide ș(cid:13)i conținut maxim de reziduuri (mg/kg) Azoxistrobin (c) Cucurbitacee cu coaja necomestibilă Pepene galben Dovleac Pepene verde Altele (d) Porumb dulce (iv) BRASICEE (a) Varză (inflorescență dezvoltată) Brocoli Conopidă Altele (b) Varză căpățână Varză de Bruxelles Varză albă Altele (c) Varză (foi dezvoltate) Varză de China Varză fără căpățână Altele (d) Gulii (v) LEGUME CU FRUNZE Ș(cid:13) I VERDEȚURI FINE (a) Lăptuci ș(cid:13)i similare Creson Fetică Lăptucă Cicoare Altele (b) Spanac ș(cid:13)i similare Spanac Frunze de sfeclă (carde) Altele 48 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 29 Grupe ș(cid:13)i exemple de produse individuale cărora li se aplică CMR Reziduuri de pesticide ș(cid:13)i conținut maxim de reziduuri (mg/kg) Azoxistrobin (c) Creson de apă (d) Andive (e) Verdețuri fine Hasmațuchi Arpagic Pătrunjel Țelină Altele (vi) ZARZAVATURI LEGUMINOASE (proaspete) Fasole (păstăi) Fasole (boabe) Mazăre (păstăi) Mazăre (boabe) Altele (vii) LEGUME CU TULPINĂ (proaspete) Sparanghel Cardon Țelină Mărar Anghinare Praz Revent Altele (viii) CIUPERCI (a) Ciuperci de crescătorie (b) Ciuperci sălbatice 3. Leguminoase uscate Fasole Linte Mazăre Altele (*) Indică limita de detecție. (p) Indică CMR provizoriu. 0,05 (p) (*) 03/vol. 29 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 49 Grupe ș(cid:13)i exemple de produse individuale cărora li se aplică CMR 4. Semințe oleaginoase Semințe de bumbac Semințe de in Semințe de muș(cid:13)tar Arahide Semințe de mac Semințe de colza Semințe de susan Boabe de soia Semințe de floarea-soarelui Altele 5. Cartofi Cartofi de toamnă 6. Ceai (frunze ș(cid:13)i tulpini uscate, fermentate sau nu, de Camellia sinenis) 7. Hamei (uscat), inclusiv granule de mei ș(cid:13)i praf neconcentrat (*) Indică limita de detecție. (p) Indică CMR provizoriu. Articolul 4 Reziduuri de pesticide ș(cid:13)i conținut maxim de reziduuri (mg/kg) Azoxistrobin 0,05 (p) (*) 0,05 (p)Cartofi noi (*) 0,1 (p) (*) 0,1 (p) (*) (1) În ceea ce priveș(cid:13)te produsele agricole cuprinse în partea A din anexa II la Directiva 86/362/CEE ș(cid:13)i în anexa II la Directiva 90/642/CEE, conținutul maxim de reziduuri de azoxistrobin este urmat de un „(p)”, ceea ce înseamnă că acesta este „provizoriu”, stabilit la nivelul limitei de detecție, în conformitate cu dispozițiile articolul 4 alineatul (1) litera (f) din Directiva 91/414/CEE. (2) La patru ani după intrarea în vigoare a prezentei directive, conținutul maxim de reziduuri provizoriu pentru azoxistrobin, indicat în anexe, îș(cid:13)i pierde caracterul provizoriu ș(cid:13)i devine definitiv în sensul articolului 4 alineatul (1) din Directivele 86/362/CEE ș(cid:13)i 86/363/CEE, respectiv articolul 3 din Directiva 90/642/CEE. Articolul 5 (1) Prezenta directivă intră în vigoare la 1 august 1999. (2) Statele membre adoptă ș(cid:13)i publică, cel târziu la 31 ianuarie 2000, actele cu putere de lege ș(cid:13)i actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Ele informează de îndată Comisia cu privire la aceasta. Dispozițiile adoptate se aplică de la 1 februarie 2000. 50 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 29 (3) Atunci când statele membre adoptă aceste măsuri, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitățile de efectuare a acestei trimiteri. Prezenta directivă se adresează statelor membre. Articolul 6 Adoptată la Bruxelles, 14 iulie 1999. Pentru Comisie Franz FISCHLER Membru al Comisiei


title: Komission direktiivi 1999/71/EY, annettu 14 päivänä heinäkuuta 1999, viljojen torjunta-ainejäämien enimmäismääristä annetun direktiivin 86/362/ETY, eläinkunnasta peräisin olevissa elintarvikkeissa ja niiden pinnassa olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta annetun direktiivin 86/363/ETY ja torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta tietyille kasvikunnasta peräisin oleville tuotteille, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset, annetun direktiivin 90/642/ETY liitteiden muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

formats: html pdf print

text: L 194/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 7. 1999 KOMISSION DIREKTIIVI 1999/71/EY, annettu 14 päivänä heinäkuuta 1999, viljojen torjunta-ainejäämien enimmäismääristä annetun direktiivin 86/362/ETY, eläinkunnasta peräisin olevissa elintarvikkeissa ja niiden pinnassa olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta annetun direktiivin 86/363/ETY ja torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvista- misesta tietyille kasvikunnasta peräisin oleville tuotteille, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset, annetun direktiivin 90/642/ETY liitteiden muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon viljojen torjunta-ainejäämien enimmäismää- ristä 24 päivänä heinäkuuta 1986 annetun neuvoston direk- tiivin 86/362/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 1999/65/EY (2), ja erityisesti sen 10 artiklan, ottaa huomioon eläinkunnasta peräisin olevissa elintarvikkeissa ja niiden pinnassa olevien torjunta-ainejäämien enimmäismää- rien vahvistamisesta 24 päivänä heinäkuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/363/ETY (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 98/82/EY (4), ja erityisesti sen 10 artiklan, ottaa huomioon torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvis- tamisesta tietyille kasvikunnasta peräisin oleville tuotteille, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset, 27 päivänä marras- kuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/642/ETY (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 1999/ 65/EY, ja erityisesti sen 7 artiklan, ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattami- sesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 99/1/EY (7), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan, sekä katsoo, että 1) 2) uusi tehoaine atsoksistrobiini sisällytettiin direktiivin 91/ 414/ETY liitteeseen I komission direktiivillä 98/47/EY (8) käytettäväksi ainoastaan sienitautien torjunta-aineena määrittelemättä kuitenkaan sellaisia erityisiä olosuhteita, joita voidaan käsitellä jotka vaikuttavat kasvustoihin, atsoksistrobiinia sisältävillä kasvinsuojelutuotteilla, mainittu liitteeseen I sisällyttäminen perustui sen komis- siolle toimitetun tiedon arviointiin, joka koski atoksistro- biinin ehdotettua käyttöä viljojen ja viiniköynnösten sienitautien torjunta-aineena; jäsenvaltiot ovat toimittaneet viljojen, viiniköynnösten ja banaanien kä- eräät (1) EYVL L 221, 7. 8. 1986, s. 37. (2) EYVL L 172, 8. 7. 1999, s. 40. (3) EYVL L 221, 7. 8. 1986, s. 43. (4) EYVL L 290, 29. 10. 1998, s. 25. (5) EYVL L 350, 14. 12. 1990, s. 71. (6) EYVL L 230, 19. 8. 1991, s. 1. (7) EYVL L 21, 21. 1. 1999, s. 21. (8) EYVL L 191, 7. 7. 1998, s. 50. sittelyä koskevat tiedot direktiivin 91/414/EY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan vaatimusten mukaisesti; käytettä- vissä olevat tiedot on käyty läpi, ja ne riittävät tiettyjen jäämien enimmäismäärien vahvistamiseen, silloin kun lopullista tai väliaikaista jäämien enimmäis- määrää ei ole yhteisötasolla vahvistettu, jäsenvaltioiden on vahvistettava väliaikainen kansallinen enimmäismäärä direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti ennen kuin lupaa voidaan myöntää, kun atsoksistrobiini sisällytettiin direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I, atsoksistrobiinin tekninen ja tieteellinen arviointi oli komission atsoksistrobiinia koskevana tarkastuskertomuksena saatettu loppuun 22 päivänä huhtikuuta 1998; tässä tarkastuskertomuksessa atsoksi- strobiinin hyväksyttävä päiväsaanti (ADI-arvo) asetettiin 0,1 milligrammaan kilogrammassa painokiloa kohti päivässä; atsoksistrobiinilla käsiteltyjen elintarvikkeiden arvioitu kuluttajien Euroopan ja käytänteiden mukaisesti ottaen huomioon Maailman terveysjärjestön julkaisemat ohjeet (9), eikä tässä direktii- vissä vahvistettava jäämien enimmäismäärä laskelmien mukaan ylitä hyväksyttävää päiväsaantia, käytettävien menetelmien altistuminen elinikäinen yhteisössä on edellyttäisivät akuutteja myrkytysvaikutuksia, akuutin ei altistumisen havaittu atsoksistrobiinin sisällyttämistä direktiivin 91/ 414/ETY liitteeseen I edeltäneen arvioinnin ja käsittelyn yhteydessä, viiteannoksen asettamista, jotka joidenkin maataloustuotteiden osalta atsoksistrobiinin käyttöolosuhteet oli jo määritetty tavalla, joka mahdol- listaa jäämien lopullisten enimmäismäärien vahvista- misen, jos tuotteille ei ole myönnetty lupaa, on viisasta asettaa jäämien väliaikaiseksi enimmäismääräksi analyysiherk- kyyden alaraja kaikille neuvoston direktiivien 86/ 362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY sovellusalaan jotta taattaisiin kuluttajien saavan kuuluville tuotteille, 3) 4) 5) 6) 7) (9) Ohjeet ravinnon mukana saatavien torjunta-ainejäämien arvioimiseksi (tarkistettu). GEMS/Food Programme -ohjelma ja elintarvikkeiden torjunta-ainejäämiä käsittelevä Codex-komitea. Maailman terveysjär- jestön julkaisu, 1997 (WHO/FSF/FOS/97/7). 27. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 194/37 riittävän suojan tuotteissa tai niiden pinnalla oleville jäämille altistumista vastaan; tällainen yhteisötasolla asetettava jäämien väliaikainen enimmäismäärä ei estä jäsenvaltioita vahvistamasta atsoksistrobiinille jäämien enimmäismäärää direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan ja direktiivin 91/414/ETY liitteen VI ja erityisesti siinä olevan B osan 2. 4. 2. 3 kohdan mukai- sesti; neljää vuotta on pidettävä riittävänä ajanjaksona, jonka käyttöalat suurimmalta osaltaan vahvistetaan; tämän ajan jälkeen jäämien väliaikaisten enimmäismäärien pitäisi muuttua lopullisiksi, atsoksistrobiinin tulevat kuluessa enimmäismäärät tietyille jäämien torjunta-aine/viljelykasvi -yhdistelmille sille toimitettujen hyväksyttävien tietojen pohjalta, tuontia varten 9) kasveja käsittelevän tiedekomitean lausunto ja erityisesti sen torjunta-aineilla käsiteltyjen elintarvikkeiden kulutta- jien suojelua koskevat neuvot ja suositukset on otettu huomioon, ja 8) yhteisön kauppakumppaneita on kuultu Maailman kaup- pajärjestön välityksellä asetetuista ja niiden huomautukset on otettu enimmäismääristä, huomioon; komissio tutkii mahdollisuutta vahvistaa tässä direktiivissä 10) tämä direktiivi on pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukainen, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Lisätään direktiivin 86/362/ETY liitteessä II olevaan A osaan seuraavat torjunta-ainejäämät: Torjunta-ainejäämä Enimmäismäärä mg/kg Atsoksistrobiini (*) Analyysiherkkyyden alaraja. (p) Väliaikainen enimmäismäärä. 0,3 Vehnä, ruis, ruisvehnä, ohra 0,05 (p) (*) Muut viljalajit Lisätään direktiivin 86/363/ETY liitteessä II olevaan B osaan seuraavat torjunta-ainejäämät: 2 artikla Torjunta-ainejäämä Enimmäismäärä mg/kg Atsoksistrobiini (*) Analyysiherkkyyden alaraja. 0,01 (*) Maito 0,05 (*) Muut eläinperäiset tuotteet Lisätään direktiivin 90/642/ETY liitteeseen II seuraavat torjunta-ainejäämät: 3 artikla Tuoteryhmiä ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan Torjunta-ainejäämät ja niiden enimmäismäärät (mg/kg) Atsoksistrobiini 1. Hedelmät, tuoreet, kuivatut tai keittämättömät, jotka on säilötty jäädyttämällä ja joihin ei ole lisätty sokeria; pähkinät i) SITRUSHEDELMÄT 0,05 (p) (*) Greipit Sitruunat Limetit Mandariinit (myös klementiinit ja vastaavat risteymät) L 194/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 7. 1999 Tuoteryhmiä ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan Torjunta-ainejäämät ja niiden enimmäismäärät (mg/kg) Atsoksistrobiini Appelsiinit Pomelot Muut ii) PUIDEN PÄHKINÄT (kuorelliset tai kuorettomat) 0,1 (p) (*) Mantelit Brasilianpähkinät Cashewpähkinät Kastanjat Kookospähkinät Hasselpähkinät Australianpähkinät Pekaanipähkinät Männynsiemenet Pistaasipähkinät Saksanpähkinät Muut iii) OMENAMAISET HEDELMÄT 0,05 (p) (*) Omenat Päärynät Kvittenit Muut iv) KIVELLISET HEDELMÄT 0,05 (p) (*) Aprikoosit Kirsikat Persikat (myös nektariinit ja muut vastaavat risteymät) Luumut Muut v) MARJAT JA PIENHEDELMÄT a) Viinirypäleet Viinirypäleet (syötäväksi tarkoitetut) Viinirypäleet (viinin valmistukseen tarkoitetut) 2 27. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 194/39 Tuoteryhmiä ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan Torjunta-ainejäämät ja niiden enimmäismäärät (mg/kg) b) Mansikat (muut kuin luonnonvaraiset) c) Pensasmarjat (muut kuin luonnonvaraiset) Atsoksistrobiini 0,05 (p) (*) 0,05 (p) (*) Karhunvatukat Sinivatukat Loganmarjat Vadelmat Muut d) Muut pienhedelmät ja marjat (muut kuin luonnonvaraiset) 0,05 (p) (*) Mustikat (lajien Vaccinium myrtillus hedelmät) Karpalot Herukat (punaiset, mustat ja valkoiset) Karviaiset Muut e) Luonnonvaraiset marjat ja hedelmät 0,05 (p) (*) vi) SEKALAISET HEDELMÄT Avokadot Banaanit Taatelit Viikunat Kiivit Kumkvatit Litsit Mangot Oliivit Passionhedelmät Ananakset Granaattiomenat Muut 2. Vihannekset, tuoreet tai keittämättömät, jäädytetyt tai kuivatut i) JUURI- JA MUKULAVIHANNEKSET Punajuuret Porkkanat Mukulasellerit 0,1 0,05 (p) (*) 0,05 (p) (*) L 194/40 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 7. 1999 Tuoteryhmiä ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan Torjunta-ainejäämät ja niiden enimmäismäärät (mg/kg) Atsoksistrobiini Piparjuuret Maa-artisokat Palsternakat Juuripersiljat Retiisit Kaurajuuret Bataatit Lantut Nauriit Jamssit Muut ii) SIPULIKASVIT Valkosipulit Sipulit Salottisipulit Varhaissipulit Muut iii) HEDELMÄVIHANNEKSET a) Koisokasvit Tomaatit Paprikat Munakoisot Muut b) Syötäväkuoriset kurkut ja kurpitsat Kurkut Pikkukurkut Kesäkurpitsat Muut 27. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 194/41 Tuoteryhmiä ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan Torjunta-ainejäämät ja niiden enimmäismäärät (mg/kg) Atsoksistrobiini c) Paksukuoriset kurkut ja kurpitsat Melonit Kurpitsat Vesimelonit Muut d) Sokerimaissi iv) KAALIT a) Kukinnon muodostavat kaalit Parsakaalit Kukkakaali Muut b) Kerivät kaalit Ruusukaali Keräkaali Muut c) Lehtikaali Kiinankaali Lehtikaali Muut d) Kyssäkaali v) LEHTIVIHANNEKSET JA TUOREET YRTIT a) Lehtisalaatit ja sen kaltaiset Vihanneskrassi Vuonankaali Lehtisalaatti Endiivi Muut b) Pinaatti ja sen kaltaiset Pinaatti Lehtijuurikas (Mangoldi) Muut L 194/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 7. 1999 Tuoteryhmiä ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan Torjunta-ainejäämät ja niiden enimmäismäärät (mg/kg) Atsoksistrobiini c) Vesikrassi d) Salaattisikuri e) Yrtit Kirveli Ruohosipuli Persilja Yrttiselleri Muut vi) PALKOKASVIT (tuoreet) Pavut (silpimättömät) Pavut (silvityt) Herneet (silpimättömät) Herneet (silvityt) Muut vii) VARSI-, VERSO- JA RUOTIVIHANNEKSET (tuoreet) Parsa Kardoni Lehtiselleri Fenkoli Latva-artisokka Purjo Raparperi Muut viii) SIENET a) Viljellyt sienet b) Luonnonvaraiset sienet 3. Kuivatut palkokasvit Pavut Linssit Herneet Muut 0,05 (p) (*) 27. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 194/43 Tuoteryhmiä ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan 4. Öljykasvit Pellavansiemenet Maapähkinät Unikonsiemenet Seesaminsiemenet Auringonkukansiemenet Rapsinsiemenet Soijapavut Sinapinsiemenet Puuvillansiemenet Muut 5. Perunat Varhais- ja säilöperunat Torjunta-ainejäämät ja niiden enimmäismäärät (mg/kg) Atsoksistrobiini 0,05 (p) (*) 0,05 (p) (*) 6. Tee (musta tee, joka on valmistettu Camellia sinenis -lajin lehdistä) 0,1 (p) (*) 7. Humala (kuivattu), myös pelleteiksi valmistetut tai jauhetut humalantähkät 0,1 (p) (*) (*) Analyysiherkkyyden alaraja. (p) Väliaikainen enimämmäismäärä. 4 artikla 1. Kun direktiivin 86/362/ETY liitteessä II olevassa A osassa ja direktiivin 90/642/ETY liitteessä II lueteltujen maataloustuotteiden atsoksistrobiinijäämien enimmäismäärät ilmoitetaan muodossa ”(P)”, se tarkoittaa, että määrät ovat väliaikaisia (P = provisional) direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan säännösten mukaisesti. 2. Neljä vuotta tämän direktiivin voimaantulon jälkeen atsoksistrobiinijäämien väliaikaiset enimmäis- määrät lakkaavat olemasta väliaikaisia, ja niistä tulee lopullisia direktiivin 86/362/ETY ja direktiivin 86/ 363/ETY 4 artiklan 1 kohdassa tai direktiivin 90/642/ETY 3 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä. 1. Tämä direktiivi tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 1999. 5 artikla 2. Jäsenvaltioiden on vahvistettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2000. Niiden on ilmoitettava näistä toimenpiteistä komissiolle viipymättä. Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä helmikuuta 2000. L 194/44 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 7. 1999 Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset julkaistaan. 3. tällainen viittaus, kun ne virallisesti tehdään. Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 6 artikla Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen


title: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 91/308/EØF af 10. juni 1991 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge - (forelagt af Kommissionen)

eurovoc_concepts:
EC Directive
credit institution
financial institution
free movement of capital
money laundering

text: C 177 E/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 27. 6. 2000 Forslag til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv om (cid:230)ndring af R(cid:229)dets direktiv 91/308/E(cid:216)F af juni 1991 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til 10. hvidvaskning af penge (2000/C 177 E/03) KOM(1999) 352 endelig udg. (cid:151) 1999/0152(COD) (Forelagt af Kommissionen den 19. juli 1999) EUROPA-PARLAMENTET OG R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 47, stk. 2, fłrste og tredje punktum, samt artikel 95, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg, i henhold til fremgangsm(cid:229)den i traktatens artikel 251, og ud fra fłlgende betragtninger: (1) R(cid:229)dets direktiv 91/308/E(cid:216)F om forebyggende foranstalt- ninger mod anvendelse af det finansielle system til hvid- vaskning af penge (i det fłlgende ben(cid:230)vnt »direktivet«) blev vedtaget den 10. juni 1991 (1). medlemsstaterne har givet udtryk for; direktivet skal i denne henseende ikke blot afspejle bedste internationale praksis p(cid:229) omr(cid:229)det, men ogs(cid:229) fortsat s(cid:230)tte en hłj stan- dard for beskyttelsen af den finansielle sektor og andre for de skadelige virkninger af s(cid:229)rbare erhverv over udbytte hidrłrende fra kriminalitet; (6) GATS tillader medlemmerne at tr(cid:230)ffe de foranstaltninger, som er nłdvendige for at beskytte den offentlige moral, og tr(cid:230)ffe foranstaltninger af forsigtighedshensyn, herunder for at sikre det finansielle systems stabilitet og integritet; s(cid:229)danne foranstaltninger błr ikke indeb(cid:230)re restriktioner, der er mere vidtg(cid:229)ende, end det er nłdvendigt for at sikre disse m(cid:229)ls(cid:230)tninger; (7) det er ikke udtrykkeligt fastlagt i direktivet, til hvilken medlemsstats myndigheder filialer af kredit- og finansie- ringsinstitutter med hoveds(cid:230)de i en anden medlemsstat skal ej heller hvilken medlemsstats myndigheder, der er ansvarlige for, at s(cid:229)danne filialer overholder direktivets artikel 11; indberette mist(cid:230)nkelige transaktioner, (2) Kommissionen har i to rapporter til Europa-Parlamentet og R(cid:229)det i overensstemmelse med artikel 17 i direktivet aflagt beretning om gennemfłrelsen af direktivet og resul- taterne i bek(cid:230)mpelsen af hvidvaskning af penge (2); (8) dette spłrgsm(cid:229)l er blevet drłftet i det Kontaktudvalg vedrłrende Hvidvaskning af Penge, som blev nedsat i medfłr af artikel 13 i direktivet; myndighederne i den medlemsstat, hvor filialen er beliggende, błr modtage s(cid:229)danne indberetninger og udłve ovenn(cid:230)vnte ansvar; (3) sine bet(cid:230)nkninger og beslutninger foranlediget af i Kommissionens to rapporter opfordrede Europa-Parla- mentet til en ajourfłring og udvidelse af direktivet fra 1991 (3); (9) denne ansvarsfordeling błr tydeligt fremg(cid:229) af direktivet gennem en (cid:230)ndring af den definition p(cid:229) begreberne »kreditinstitut« og »finansieringsinstitut«, der er indeholdt i direktivets artikel 1; (4) handlingsplanen om bek(cid:230)mpelse af organiseret krimina- litet udarbejdet af gruppen p(cid:229) hłjt plan og godkendt p(cid:229) Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds młde i Amsterdam den 16. og 17. juli 1997 opfordrer, navnlig i henstilling nr. 26, til en intensivering af bestr(cid:230)belserne for at bek(cid:230)mpe hvidvask- ning af penge (4); (5) det er hensigtsm(cid:230)ssigt, at direktivet som et af de vigtigste internationale instrumenter i bek(cid:230)mpelsen af hvidvask- ning af penge ajourfłres i tr(cid:229)d med Kommissionens konklusioner og de łnsker, som Europa-Parlamentet og (1) EFT L 166 af 28. 6. 1991, s. 77. (2) KOM(95) 54 endelig udg. og KOM(1998) 401 endelig udg. (3) Dok. A4-0187/96 og EFT C 198 af 8. 7. 1996, s. 245; Dok. A4-0093/99 og EFT C. (4) EFT C 251 af 15. 8. 1997, s. 1. (10) Europa-Parlamentet har udtrykt bekymring over, at erhverv som vekselererforretninger (»bureaux de change«) og pengeoverfłrselstjenester (money remittance offices) er s(cid:229)rbare over for hvidvaskning af penge; s(cid:229)danne erhverv burde allerede v(cid:230)re omfattet af anvendelsesomr(cid:229)det for direktivet; for at fjerne enhver tvivl p(cid:229) omr(cid:229)det błr det tydeligt bekr(cid:230)ftes i direktivet, at s(cid:229)danne erhverv er omfattet; (11) for at sikre den mest fuldst(cid:230)ndige d(cid:230)kning af den finan- sielle sektor som muligt, błr det ligeledes głres klart, at direktivet finder anvendelse p(cid:229) investeringsselskaber som defineret i R(cid:229)dets direktiv 93/22/E(cid:216)F (investeringsservice- direktivet) (5); (5) EFT L 141 af 11. 6. 1993, s. 27. 27. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 177 E/15 (12) i henhold til direktivet er medlemsstaterne kun forpligtet til at bek(cid:230)mpe hvidvaskning af udbytte, der stammer fra narkotikaforbrydelser; der har i de seneste (cid:229)r v(cid:230)ret en tendens til at definere begrebet hvidvaskning af penge p(cid:229) grundlag af en bredere vifte af forudg(cid:229)ende eller under- liggende lovovertr(cid:230)delser, hvilket blandt andet afspejles i ajourfłringen i 1996 af de 40 rekommandationer fra Den Finansielle Aktionsgruppe vedrłrende Hvidvaskning af Penge (FATF), som er det fłrende internationale organ til bek(cid:230)mpelse af hvidvaskning af penge; det kan konstateres, at den sk(cid:230)rpede kontrol i den finan- sielle sektor har foranlediget personer, der łnsker at hvid- vaske penge, til at słge andre metoder til at tilslłre oprin- delsen af łkonomisk udbytte fra kriminelle handlinger; (19) der er en tydelig tendens til łget hvidvaskning af penge gennem ikke-finansielle forretninger; dette bekr(cid:230)ftes af FATF’s undersłgelse af hvidvaskningsteknikker og -typo- logier; (13) en bredere vifte af pr(cid:230)dikatforbrydelser fremmer indberet- ningen af mist(cid:230)nkelige transaktioner og det internationale samarbejde p(cid:229) omr(cid:229)det; direktivet błr derfor ajourfłres i denne henseende; (20) artikel 12 i direktivet giver allerede mulighed for at udvide de forpligtelser, der fłlger af direktivet, til andre s(cid:229)rbare erhverv og virksomhedskategorier uden for den finansielle sektor; (14) i f(cid:230)lles aktion af 3. december 1998 vedtaget af R(cid:229)det p(cid:229) grundlag af artikel K. 3 i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union vedrłrende hvidvaskning af penge, identifikation, opsporing, indefrysning, beslagl(cid:230)ggelse og konfiskation af forhold (1) enedes redskaber og udbytte fra strafbart medlemsstaterne om at lovover- alvorlige alle lade tr(cid:230)delser, som defineret i den f(cid:230)lles aktion, v(cid:230)re pr(cid:230)di- katforbrydelser med det form(cid:229)l at głre hvidvaskning af penge strafbart; (15) direktivet indeholder en r(cid:230)kke forpligtelser, navnlig om indberetning af mist(cid:230)nkelige transaktioner; det vil v(cid:230)re mere hensigtsm(cid:230)ssigt og i tr(cid:229)d med filosofien bag den f(cid:230)lles aktion til bek(cid:230)mpelse af organiseret kriminalitet, at forbuddet mod hvidvaskning af penge under direktivet udvides til ikke blot at omfatte narkotikaforbrydelser, men alle former for organiseret kriminalitet samt svig, bestik- kelse og andre ulovlige handlinger, der berłrer De Europ- (cid:230)iske F(cid:230)llesskabers finansielle interesser som omhandlet i traktatens artikel 280; (21) spłrgsm(cid:229)let om s(cid:229)rbare ikke-finansielle aktiviteter er ved flere lejligheder blevet drłftet i Kontaktudvalget vedrł- rende Hvidvaskning af Penge; (22) forpligtelserne under direktivet med hensyn til kundeiden- tifikation, opbevaring af dokumentation og indberetning af mist(cid:230)nkelige transaktioner błr udvides til ogs(cid:229) at omfatte en begr(cid:230)nset r(cid:230)kke aktiviteter og erhverv, som har vist sig s(cid:229)rbare i forbindelse med hvidvaskning af penge; (23) notarer og selvst(cid:230)ndige inden for de juridiske erhverv błr underl(cid:230)gges direktivets bestemmelser, n(cid:229)r de udfłrer en begr(cid:230)nset r(cid:230)kke specifikke finansielle eller selskabsretlige risiko for, at disse transaktioner, hvor der er faggruppers ydelser misbruges til at hvidvaske udbytte fra ulovlig narkotikahandel eller organiseret kriminalitet; stłrst (16) n(cid:229)r der er tale om s(cid:229)danne tilf(cid:230)lde af svig, bestikkelse eller andre ulovlige handlinger, błr medlemsstaternes myndigheder, der er ansvarlige for bek(cid:230)mpelse af hvid- samarbejde og Kommissionen vaskning indbyrdes og udveksle relevante oplysninger; penge, af (17) R(cid:229)det vedtog den 21. december 1998 en f(cid:230)lles aktion grundlag af artikel K. 3 i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union om at głre det strafbart at deltage i en kriminel organisation i Den Europ(cid:230)iske Unions medlemsstater (2); denne en konsensus blandt medlemsstaterne om behovet for f(cid:230)lles tiltag p(cid:229) omr(cid:229)det; aktion afspejler f(cid:230)lles (18) i de enkelte medlemsstater bliver mist(cid:230)nkelige trans- indberettet aktioner i overensstemmelse med direktivet af den finansielle sektor, og navnlig af kreditinstitutterne; (1) EFT L 333 af 9. 12. 1998, s. 1. (2) EFT L 351 af 29. 12. 1998, s. 1. en klient (24) n(cid:229)r en selvst(cid:230)ndig advokat eller et advokatfirma repr(cid:230)- senterer v(cid:230)re retssager, hensigtsm(cid:230)ssigt, at advokaten er underlagt en forpligtelse i henhold til direktivet om at indberette mistanke om hvidvaskning af penge; vil det ikke i (25) der henvises i direktivet »de myndigheder, der er til ansvarlige for bek(cid:230)mpelse af hvidvaskning af penge«, hvortil indberetningerne om mist(cid:230)nkelige transaktioner skal foretages; n(cid:229)r det drejer sig om selvst(cid:230)ndige advo- kater, błr medlemsstaterne af hensyn til den erhvervsspe- cifikke tavshedspligt, som advokaten skylder klienten, have mulighed for at udn(cid:230)vne advokatsamfundet eller andre erhvervssammenslutninger for advokater som den ansvarlige myndighed; reglerne om h(cid:229)ndteringen af s(cid:229)danne indberetninger og deres eventuelle videregivelse retsmyndighederne og mere generelt til politi- eller reglerne for samarbejdet mellem advokatsamfundet eller andre de s(cid:230)dvanlige myndigheder, der er ansvarlige for bek(cid:230)mpelse af hvidvaskning af penge, błr fastl(cid:230)gges af medlemssta- terne; erhvervssammenslutninger tilsvarende og C 177 E/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 27. 6. 2000 (26) der er en stigende tendens til at finansielle tjenesteydelser bestilles og ydes gennem medier (s(cid:229)som post, telefon og via edb), som begr(cid:230)nser eller undg(cid:229)r direkte kontakt mellem tjenesteyderen og kłberen; selv i s(cid:229)danne tilf(cid:230)lde skal direktivets regler om kundeidentifikation overholdes; Kontaktudvalget vedrłrende Hvidvaskning af Penge har drłftet s(cid:229)danne transaktioner uden direkte kontakt og er n(cid:229)et til enighed om principper og procedurer, som błr g(cid:230)lde for kundeidentifikation; disse principper og proce- durer błr inkorporeres i direktivet i et bilag (cid:151) UDSTEDT F(cid:216)LGENDE DIREKTIV: Artikel 1 I direktiv 91/308/E(cid:216)F foretages fłlgende (cid:230)ndringer: 1) Artikel 1 affattes s(cid:229)ledes: »Artikel 1 I dette direktiv forst(cid:229)s ved: finansieringsinstitutter, hvis hoveds(cid:230)de er beliggende i eller uden for F(cid:230)llesskabet C. »hvidvaskning af penge«: nedenst(cid:229)ende fors(cid:230)tlige hand- linger: (cid:151) konvertering eller overfłrsel af formuegoder - vel vidende, at de hidrłrer fra en kriminel handling eller fra medvirken i en s(cid:229)dan handling - med det form(cid:229)l at fortie eller tilslłre formuegodernes ulov- lige oprindelse eller at hj(cid:230)lpe personer, som er involveret i en s(cid:229)dan handling, til at unddrage sig de retlige konsekvenser heraf tilslłring af formuegodernes art, (cid:151) fortielse eller oprindelse, lokalisering, placering eller bev(cid:230)gelser eller af den egentlige ejendomsret til disse formue- goder eller dertil knyttede rettigheder, vel vidende, at de hidrłrer fra en kriminel handling eller fra medvirken i en s(cid:229)dan handling (cid:151) erhvervelse, besiddelse eller anvendelse af formue- goder, vel vidende ved modtagelsen af disse goder, at de hidrłrer fra en kriminel handling eller fra medvirken i en s(cid:229)dan handling A. »kreditinstitut«: et foretagende som defineret i artikel 1, i R(cid:229)dets direktiv 77/780/E(cid:216)F (1), samt en fłrste led, i n(cid:230)vnte filial, som defineret i artikel 1, tredje led, direktiv og beliggende i F(cid:230)llesskabet, af et kredit- institut, hvis hoveds(cid:230)de er beliggende i eller uden for F(cid:230)llesskabet (cid:151) medvirken i en af de handlinger, som er n(cid:230)vnt under de foreg(cid:229)ende punkter, medvirken med henblik p(cid:229) at beg(cid:229) den n(cid:230)vnte handling, forsłg p(cid:229) at beg(cid:229) den, det at hj(cid:230)lpe, tilskynde eller r(cid:229)de nogen til at beg(cid:229) den eller det at lette gennem- fłrelsen heraf. B. »finansieringsinstitut«: et foretagende, som ikke er et kreditinstitut, og 1. hvis hovedaktivitet er at foretage en eller flere af de forretninger, der er opfłrt under punkt 2 til 12 og 14 p(cid:229) listen i bilaget til direktiv 89/646/E(cid:216)F; dette omfatter erhverv som vekselererforretninger (»bureaux de change«) og pengeoverfłrselstjenester (money trans- mission/remittance offices) 2. et forsikringsselskab, der er behłrigt godkendt i henhold til R(cid:229)dets direktiv 79/267/E(cid:216)F (2), for s(cid:229) vidt som det udfłrer aktiviteter, der omfattes af n(cid:230)vnte direktiv Den viden, hensigt eller tilskyndelse, som skal foreligge i forbindelse med handlingerne i dette led, kan fastsl(cid:229)s p(cid:229) grundlag af objektive forhold. Der foreligger hvidvaskning af penge, ogs(cid:229) selv om de handlinger, som har frembragt de formuegoder, der skal hvidvaskes, har fundet sted p(cid:229) en anden medlems- stats eller et tredjelands omr(cid:229)de D. »formuegoder«: aktiver af enhver art, hvad enten der er tale om fysiske eller ikke-fysiske genstande, lłsłre eller fast ejendom, materielle eller immaterielle aktiver, samt retlige dokumenter eller instrumenter, der tjener som bevis for ejendomsret til s(cid:229)danne aktiver eller dertil knyttede rettigheder et investeringsselskab som defineret i artikel 1 i 3. direktiv 93/22/E(cid:216)F, E. »kriminel handling«: finansieringsinstitut omfatter Denne definition p(cid:229) et ogs(cid:229) filialer, der er beliggende i F(cid:230)llesskabet, af (cid:151) en lovovertr(cid:230)delse som defineret i artikel 3, stk. 1, litra a), i Wienerkonventionen (3), (1) EFT L 322 af 17. 12. 1977, s. 30. (2) EFT L 63 af 13. 3. 1979, s. 1. (3) De Forenede Nationers konvention om bek(cid:230)mpelse af ulovlig handel med narkotika og psykotrope stoffer vedtaget i Wien den 19. december 1998. 27. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 177 E/17 (cid:151) medvirken i handlinger med forbindelse til organi- 3) Artikel 3 affattes s(cid:229)ledes: seret kriminalitet (cid:151) svig, bestikkelse eller andre ulovlige handlinger, som er til skade for eller vil kunne skade De Euro- p(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers finansielle interesser, og »Artikel 3 (cid:151) enhver anden kriminel handling, der er defineret som s(cid:229)dan af den enkelte medlemsstat med henblik p(cid:229) dette direktiv F. »kompetente myndigheder«: de nationale myndigheder, som i henhold til en lov eller anden bestemmelse er bemyndiget til at fłre tilsyn med de af direktivet omfat- tede institutter og personer. « 2) Fłlgende inds(cid:230)ttes som artikel 2a: »Artikel 2a Medlemsstaterne drager omsorg for, at de forpligtelser, der fłlger af n(cid:230)rv(cid:230)rende direktiv, kr(cid:230)ves opfyldt af fłlgende institutter: kreditinstitutter som defineret i artikel 1, litra A) finansieringsinstitutter som defineret i artikel 1, litra 1. 2. B) og af fłlgende juridiske eller fysiske personer i udłvelsen af deres erhvervsaktiviteter: 3. 4. eksterne regnskabskyndige og revisorer ejendomsm(cid:230)glere 5. notarer og andre selvst(cid:230)ndige inden for de juridiske erhverv, n(cid:229)r de bist(cid:229)r eller repr(cid:230)senterer en klient i forbin- delse med fłlgende transaktioner: a) kłb og salg af fast ejendom eller forretningsenheder b) forvaltning af klienters penge, v(cid:230)rdipapirer eller andre aktiver c) (cid:229)bning eller forvaltning af bank-, opsparings- eller v(cid:230)rdipapirkonti d) oprettelse, drift eller ledelse af selskaber, investeringsfor- eninger eller lignende strukturer e) udfłrelse af enhver anden finansiel transaktion, 1. Medlemsstaterne drager omsorg for, at de af direk- tivet omfattede institutter og personer kr(cid:230)ver, at deres kunder legitimerer sig ved hj(cid:230)lp af et retskraftigt doku- ment, n(cid:229)r der optages forretningsm(cid:230)ssig forbindelse med dem, institutternes vedkommende, navnlig n(cid:229)r der (cid:229)bnes en konto eller bankbog eller et depot. for 2. Dette krav om legitimation g(cid:230)lder ogs(cid:229) for enhver transaktion med andre kunder end dem, der er omhandlet i stk. 1, vedrłrende et belłb p(cid:229) 15 000 EUR eller derover, hvad enten den udfłres i en enkelt eller i flere operationer, hvis der synes at v(cid:230)re indbyrdes forbindelse mellem dem. Hvis belłbet ikke kendes p(cid:229) det tidspunkt, hvor trans- aktionen p(cid:229)begyndes, skal det p(cid:229)g(cid:230)ldende institut kr(cid:230)ve legitimation, s(cid:229) snart det f(cid:229)r kendskab hertil og konsta- terer, at t(cid:230)rsklen er n(cid:229)et. N(cid:229)r et institut optager forretningsm(cid:230)ssig forbindelse med eller p(cid:229)begynder en transaktion med en kunde, som ikke fysisk er til stede med henblik p(cid:229) at legitimere sig (»trans- aktioner uden direkte kontakt«) finder de principper og procedurer, der er opstillet i bilaget, anvendelse. Som undtagelse fra stk. 1 og 2 kr(cid:230)ves der ikke legi- 3. timation i forbindelse med forsikringsaftaler, der indg(cid:229)s af forsikringsvirksomheder, som er godkendt i henhold til direktiv 79/267/E(cid:216)F, og hvis virksomhed er omfattet af n(cid:230)vnte direktiv, n(cid:229)r belłbet af den eller de periodiske pr(cid:230)mier, der lłbet af et (cid:229)r, er p(cid:229) 1 000 EUR eller derunder, eller ved indbetaling af en engangspr(cid:230)mie p(cid:229) 2 500 EUR eller derunder. Hvis den eller de periodiske pr(cid:230)mier, der skal indbetales i lłbet af et (cid:229)r, forhłjes, s(cid:229)ledes at t(cid:230)rsklen p(cid:229) 1 000 EUR over- stiges, skal der kr(cid:230)ves legitimation. indbetales skal i 3a. Som undtagelse fra stk. 2 kr(cid:230)ves der legitimation for alle kasinokunder, der kłber eller bytter spillejetoner til en v(cid:230)rdi af 1 000 EUR eller derover. 4. Medlemsstaterne kan foreskrive, at legitimation ikke er obligatorisk for pensionsforsikringsaftaler, der indg(cid:229)s i eller den forsikredes medfłr erhvervsm(cid:230)ssige virksomhed, forudsat at disse aftaler ikke indeholder en tilbagekłbsklausul eller kan anvendes som sikkerhed for et l(cid:229)n. en arbejdskontrakt af forhandlere af meget v(cid:230)rdifulde varer, s(cid:229) som (cid:230)del- 6. stene eller -metaller 7. pengetransportvirksomheder kasinoindehavere og personer eller selskaber, der 8. forest(cid:229)r driften og/eller ledelsen af kasinoer. « 5. Er der tvivl om, hvorvidt de i de foreg(cid:229)ende stykker n(cid:230)vnte kunder handler for egen regning, eller er der vished for, at de ikke handler for egen regning, skal de af direktivet omfattede institutter og personer tr(cid:230)ffe rime- lige foranstaltninger til at indhente oplysninger om den faktiske identitet af de personer, for hvis regning disse kunder handler. C 177 E/18 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 27. 6. 2000 De af direktivet omfattede institutter og personer skal 6. kr(cid:230)ve denne legitimation, selv om transaktionsbelłbet er lavere end ovenn(cid:230)vnte t(cid:230)rskler, s(cid:229) snart de har mistanke om hvidvaskning af penge. 7. De af direktivet omfattede institutter og personer er ikke underlagt legitimationskravene i denne artikel, hvis kunden er et kredit- eller et finansieringsinstitut, der er omfattet af dette direktiv. 8. Medlemsstaterne kan foreskrive, at legitimationskra- vene vedrłrende de transaktioner, der er omhandlet i stk. 3 og 4, er opfyldt, n(cid:229)r det konstateres, at transaktionsbelłbet skal debiteres en konto, der er (cid:229)bnet i kundens navn i et kreditinstitut, der er omfattet af kravene i stk. 1. « 4) I artikel 4 og 5 (cid:230)ndres ordene »kredit- og finansierings- til »de af direktivet omfattede institutter og institutter« personer«. 5) Artikel 6 affattes s(cid:229)ledes: »Artikel 6 1. Medlemsstaterne drager omsorg for, at de af direk- tivet omfattede personer og institutter samt medlemmer af disses ledelse og deres ansatte til fulde samarbejder med de myndigheder, der er ansvarlige for bek(cid:230)mpelsen af hvid- vaskning af penge: a) ved p(cid:229) eget initiativ at underrette disse myndigheder om ethvert forhold, som kunne v(cid:230)re tegn p(cid:229) hvidvask- ning af penge b) ved p(cid:229) opfordring at give disse myndigheder alle nłdvendige oplysninger i henhold til procedurerne i den relevante lovgivning. 2. De i stk. 1 n(cid:230)vnte oplysninger fremsendes til de myndigheder, der er ansvarlige for bek(cid:230)mpelsen af hvid- vaskning af penge i den medlemsstat, p(cid:229) hvis omr(cid:229)de det institut eller den person, der fremsender oplysningerne, befinder sig. Fremsendelsen varetages normalt af den eller de personer, som er udpeget af institutterne eller perso- nerne i henhold til procedurerne i artikel 11, nr. 1. udpege 3. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r selvst(cid:230)ndige inden for de juridiske erhverv som omhandlet i artikel 2a, nr. 5, kan medlems- andet advokatsamfundet staterne hensigtsm(cid:230)ssigt selvregulerende organ for det p(cid:229)g(cid:230)ldende erhverv som den ansvarlige myndighed som omhandlet i stk. 1 i denne artikel, og medlemsstaterne fastl(cid:230)gger i s(cid:229) fald reglerne for samarbejdet mellem disse og de s(cid:230)dvan- lige myndigheder, der er ansvarlige for bek(cid:230)mpelse af hvidvaskning af penge. eller et juridiske erhverv, for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r de oplysninger, som de modtager fra en klient med henblik p(cid:229) at repr(cid:230)sentere denne i en retssag. Denne undtagelse fra de forpligtelser, der er fastlagt i stk. 1, g(cid:230)lder under ingen omst(cid:230)ndigheder tilf(cid:230)lde, hvor der er grund til at antage, at der indhentes r(cid:229)dgivning med henblik p(cid:229) at lette hvidvaskning af penge. Oplysninger, der gives myndighederne i overensstem- 4. forbindelse med melse med stk. 1, kan kun udnyttes i bek(cid:230)mpelse af hvidvaskning af penge. Dog kan medlems- staterne bestemme, at disse oplysninger ogs(cid:229) kan anvendes til andre form(cid:229)l. « 6) Artikel 7 affattes s(cid:229)ledes: »Artikel 7 der betingelser, Medlemsstaterne drager omsorg for, at de af direktivet omfattede institutter og personer afholder sig fra at udfłre en transaktion, som de ved har, eller som de mist(cid:230)nker for at have forbindelse med hvidvaskning af penge, s(cid:229) l(cid:230)nge de ikke har underrettet de i artikel 6 n(cid:230)vnte myndigheder herom. Disse myndigheder kan deres nationale under forskrifter, give p(cid:229)l(cid:230)g om, at transaktionen ikke m(cid:229) at den gennemfłres. S(cid:229)fremt der p(cid:229)g(cid:230)ldende transaktion vil kunne fłre til hvidvaskning af penge, og det ikke er muligt at undlade at udfłre trans- aktionen, eller en s(cid:229)dan undladelse vil kunne forhindre retsforfłlgningen af de personer, der drager fordel af en de formodet p(cid:229)g(cid:230)ldende institutter og personer den fornłdne underret- ning af myndighederne umiddelbart derefter. « hvidvaskningstransaktion, er mistanke om, fasts(cid:230)ttes foretager i 7) I artikel 8 (cid:230)ndres ordene »kredit- og finansieringsinsti- tutter« til »de af direktivet omfattede personer og insti- tutter«. 8) Artikel 9 affattes s(cid:229)ledes: »Artikel 9 Det forhold, at en person eller et institut, der er omfattet af direktivet, eller en ansat eller et medlem af ledelsen i et s(cid:229)dant i god tro meddeler de myndigheder, der er ansvar- lige for bek(cid:230)mpelse af hvidvaskning af penge, de i artikel 6 og 7 n(cid:230)vnte oplysninger, betragtes ikke som brud p(cid:229) den tavshedspligt, som g(cid:230)lder i henhold til kontrakt eller love eller ikke bestemmelser, personen eller instituttet, medlemmerne af dets ledelse eller dets ansatte nogen form for ansvar. « administrative p(cid:229)fłrer og 9) I artikel 10 (cid:230)ndres ordene »kredit- og finansieringsinsti- tutter« til »de af direktivet omfattede personer og insti- tutter«. Medlemsstaterne er ikke forpligtet til at anvende de forplig- telser, der fłlger af stk. 1, p(cid:229) selvst(cid:230)ndige inden for de 10) I artikel 11 (cid:230)ndres ordene »kredit- og finansieringsinsti- tutter« til »de af direktivet omfattede personer og insti- tutter«. 27. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 177 E/19 11) Artikel 12 affattes s(cid:229)ledes: Artikel 2 »Artikel 12 1. Medlemsstaterne drager omsorg for at udvide samt- lige eller en del af dette direktivs bestemmelser til ud over de personer og institutter, der er n(cid:230)vnt i artikel 2a, at omfatte andre erhverv og kategorier af virksomheder, som udłver aktiviteter, der med stor sandsynlighed vil kunne udnyttes til hvidvaskning af penge. I finansielle interesser, 2. tilf(cid:230)lde af svig, bestikkelse eller andre ulovlige handlinger, som er til skade for eller vil kunne skade De skal de Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers myndigheder, der er ansvarlige for bek(cid:230)mpelsen af hvid- vaskning af penge som omhandlet i artikel 6, og Kommis- sionen, i det omfang den har befłjelse hertil, samarbejde indbyrdes med det form(cid:229)l at forhindre og opspore hvid- vaskning af penge. Til dette form(cid:229)l udveksler de relevante oplysninger om mist(cid:230)nkelige transaktioner. Oplysninger, der udveksles i s(cid:229) henseende, er omfattet af tavshedspligt. Tre (cid:229)r efter vedtagelsen af dette direktiv foretager Kommis- sionen inden for rammerne af den rapport, der er omhandlet i artikel 17 i direktiv 91/308/E(cid:216)F, en s(cid:230)rlig undersłgelse af aspekter vedrłrende s(cid:230)rbehandlingen af selvst(cid:230)ndige inden for de juridiske erhverv, kundeidentifikationen i transaktioner uden direkte kontakt og de mulige virkninger for elektronisk handel. Artikel 3 1. Medlemsstaterne s(cid:230)tter de nłdvendige love og admini- strative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den 31. december 2001. 2. Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen inde- holde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggł- relsen ledsages af en s(cid:229)dan henvisning. De n(cid:230)rmere regler for henvisningen fasts(cid:230)ttes af medlemsstaterne. 3. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder p(cid:229) det omr(cid:229)de, der er omfattet af dette direktiv. N(cid:229)r selvst(cid:230)ndige juridiske erhverv er impliceret, kan 3. medlemsstaterne undtage advokatsamfundet og selvregule- rende organer for det p(cid:229)g(cid:230)ldende erhverv fra forpligtel- serne i medfłr af stk. 2. « Artikel 4 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. BILAG KREDIT- OG FINANSIERINGSINSTITUTTERS IDENTIFIKATION AF KUNDER (FYSISKE PERSONER) I FINAN- SIELLE TRANSAKTIONER UDEN DIREKTE KONTAKT Inden for rammerne af direktivet błr fłlgende principper finde anvendelse i identifikationsprocedurerne i forbindelse med finansielle transaktioner uden direkte kontakt med kunden: i) Procedurerne błr sikre en passende identifikation af kunden. ii) Disse procedurer g(cid:230)lder, forudsat at der ikke er rimelig grund til at tro, at den direkte kontakt undg(cid:229)s med det form(cid:229)l at skjule kundens virkelige identitet, og der ikke er mistanke om hvidvaskning af penge. iii) Procedurerne błr ikke g(cid:230)lde for transaktioner, der indeb(cid:230)rer brug af kontanter. iv) De interne kontrolprocedurer, der er fastsat i artikel 11, stk. 1, i direktivet, błr tage s(cid:230)rlig hłjde for transaktioner uden direkte kontakt. v) N(cid:229)r det institut, der foretager transaktionen (»det kontraherende institut«) som modpart har en kunde, kan identi- fikationen udfłres ved hj(cid:230)lp af fłlgende procedurer: a) Der foretages en direkte identifikation i den filial eller det repr(cid:230)sentationskontor af finansieringsinstituttet, der ligger n(cid:230)rmest kunden. b) Hvis identifikationen foreg(cid:229)r uden direkte kontakt med kunden: (cid:151) kr(cid:230)ves en kopi af kundens officielle identitetspapirer (eller identitetspapirernes officielle nummer). Kundens adresse skal is(cid:230)r kontrolleres, n(cid:229)r denne er anfłrt p(cid:229) identitetspapirer (f. eks. dokumenter vedrłrende trans- aktionen, der skal sendes anbefalet med modtagelsesbevis til kundens adresse). C 177 E/20 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 27. 6. 2000 (cid:151) błr den fłrste betaling i forbindelse med transaktionen foretages via en konto (cid:229)bnet i kundens navn i et kreditinstitut beliggende i Den Europ(cid:230)iske Union eller i Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)de. Staterne kan tillade, at betalingerne foreg(cid:229)r via anerkendte kreditinstitutter, der er etableret i tredjelande, hvor der g(cid:230)lder tilsvarende regler for bek(cid:230)mpelse af hvidvaskning. (cid:151) Det kontraherende institut błr omhyggeligt kontrollere, at indehaveren af den konto, gennem hvilken betalingen foretages, er identisk med kunden som anfłrt p(cid:229) identifikationspapiret (eller konstateret ud fra identifikationsnummeret). I tilf(cid:230)lde af tvivl herom błr det kontraherende institut kontakte det kreditinstitut, hvor kontoen er (cid:229)bnet for at f(cid:229) bekr(cid:230)ftet kontohaverens identitet. Best(cid:229)r der stadig tvivl, błr der anmodes om en attest fra kreditinstituttet, hvori kontohaverens identitet attesteres, og hvori det bekr(cid:230)ftes, at identi- fikationen er udfłrt korrekt, og at oplysningerne er registreret i overensstemmelse med direktivet. c) I tilf(cid:230)lde af visse forsikringstransaktioner kan legitimationskravene frafaldes, n(cid:229)r betalingen »skal debiteres en konto, der er (cid:229)bnet i kundens navn i et kreditinstitut, der er omfattet af direktivet« (artikel 3, stk. 8). vi) N(cid:229)r det kontraherende instituts modpart er et andet institut, der handler p(cid:229) vegne af en kunde: a) hvis modparten er etableret i Den Europ(cid:230)iske Union eller i Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samarbejdsomr(cid:229)de, behłver det kontraherende institut ikke at foretage identificering af kunden (direktivets artikel 3, stk. 7). b) hvis modparten er hjemmehłrende uden for Den Europ(cid:230)iske Union eller i Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske Samar- bejdsomr(cid:229)de, błr instituttet checke modpartens identitet (medmindre denne er velkendt) gennem et p(cid:229)lideligt kreditoplysningsregister. Skulle der opst(cid:229) tvivl i s(cid:229) henseende błr instituttet słge at f(cid:229) bekr(cid:230)ftet modpartens identitet gennem tredjelandets tilsynsmyndigheder. Instituttet błr ligeledes tr(cid:230)ffe »rimelige foranstaltninger til at indhente oplysninger« om modpartens kunde (den faktiske ejer af transaktionsbelłbet) (direktivets artikel 3, stk. 5). S(cid:229)danne »rimelige foranstaltninger« kan r(cid:230)kke fra en simpel forespłrgsel om kundens navn og adresse, n(cid:229)r landet anvender tilsvarende legitimationskrav, til en anmodning om en attest fra modparten, hvori det erkl(cid:230)res, at kundens identitet er behłrigt fastsl(cid:229)et og registreret, n(cid:229)r det p(cid:229)g(cid:230)ldende land ikke anvender tilsvarende legitimationskrav. vii) Ovenn(cid:230)vnte procedurer udelukker ikke brug af andre procedurer, som efter de kompetente myndigheders opfattelse giver tilsvarende sikkerhed for identifikation i finansielle transaktioner uden direkte kontakt


title: Pig production forecasts up to the 1st quarter 2000 and livestock survey in April 1999.

eurovoc_concepts:
EU Member State
agricultural statistics
animal production
swine


title: 1999 m. liepos 14 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 95/453/EB, nustatantį ypatingus gyvų dvigeldžių moliuskų, dygiaodžių, gaubtagyvių ir jūrinių pilvakojų, kurių kilmės šalis Korėjos Respublika, importo reikalavimus (paskelbta dokumentu Nr. C(1999) 2062)tekstas svarbus EEE

eurovoc_concepts:
South Korea
fishery resources
health control
import
mollusc
originating product

text: 248 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/26 t. 31999D0530 L 203/76 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1999 8 3 KOMISIJOS SPRENDIMAS 1999 m. liepos 14 d. iš dalies keičiantis Sprendimą 95/453/EB, nustatantį ypatingus gyvų dvigeldžių moliuskų, dygiao- džių, gaubtagyvių ir jūrinių pilvakojų, kurių kilmės šalis Korėjos Respublika, importo reikalavimus (paskelbta dokumentu Nr. C(1999) 2062) (tekstas svarbus EEE) (1999/530/EB) EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/492/EEB, nustatančią gyvų dvigeldžių moliuskų auginimo ir jų pateikimo į rinką veterinarijos reikalavimus (1), su paskuti- niais pakeitimais, padarytais Direktyva 97/79/EB (2), ypač į jos 9 straipsnį, (1) (2) (3) kadangi 1995 m. spalio 23 d. Komisijos sprendimo 95/453/EB, nustatančio ypatingus gyvų dvigeldžių moliuskų, dygiaodžių, gaubtagyvių ir jūrinių pilvakojų, kurių kilmės šalis Korėjos Respublika, importo reikala- vimus (3), 1 straipsnyje nurodyta, kad Žemės ūkio, miškininkystės ir žuvininkystės ministerijos Nacionalinės žuvininkystės administracijos Nacionalinė žuvininkystės produktų inspekcijos stotis (NŽPIS) – tai kompetentinga Korėjos Respublikos institucija, kuri patikrina ir patvir- tina, kad žuvininkystės ir akvakultūros produktai atitinka Direktyvos 91/492/EEB reikalavimus; kadangi restruktūrizavus Korėjos administraciją veterina- rijos sertifikatus žuvininkystės produktams išduodanti kompetentinga institucija (NŽPIS) persikėlė iš Žemės ūkio ir miškininkystės ministerijos į Jūrininkystės ir žuvi- ninkystės bei miškininkystės ministeriją ir ši nauja insti- tucija yra pajėgi veiksmingai tikrinti, kaip taikomi galio- jantys įstatymai; kadangi dėl to reikia iš dalies keisti Sprendime 95/453/EB paskirtos kompetentingos institu- cijos paskyrimą; kadangi tinkama suderinti Sprendimo 95/453/EB pavadi- nimo formuluotę su šio sprendimo straipsnių formu- luotėmis, o ypač patikslinti, kad šis sprendimas nustato sušaldytų arba perdirbtų dvigeldžių moliuskų, dygiao- džių, gaubtagyvių ir jūrinių pilvakojų, kurių kilmės šalis – Korėjos Respublika, importo reikalavimus; (4) kadangi šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Veterinarijos nuolatinio komiteto nuomonę, 1 straipsnis Sprendimas 95/453/EB iš dalies keičiamas taip: 1) pavadinimas pakeičiamas taip: „1995 m. spalio 23 d. Komisijos sprendimas, nustatantis ypatingus dvigeldžių moliuskų, dygiaodžių, gaubtagyvių ir jūrinių pilvakojų, kurių kilmės šalis Korėjos Respublika, importo reikalavimus“; 2) 1 straipsnis pakeičiamas taip: „1 straipsnis Jūrininkystės ir žuvininkystės ministerijos Nacionalinė žuvi- ninkystės produktų inspekcijos stotis (NŽPIS) – tai kompe- tentinga Korėjos Respublikos institucija, kuri patikrina ir patvirtina, kad dvigeldžiai moliuskai, dygiaodžiai, gaubtagy- viai ir pilvakojai atitinka Direktyvos 91/492/EEB reikala- vimus“; 3) 2 straipsnis pakeičiamas taip: „2 straipsnis ir jūriniai Dvigeldžiai moliuskai, dygiaodžiai, gaubtagyviai pilvakojai, kurių kilmės šalis – Korėjos Respublika ir kurie skirti maistui, turi būti iš šio sprendimo priede nurodytų patvirtintų augimviečių“. 2 straipsnis Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 1999 m. liepos 14 d. Komisijos vardu Franz FISCHLER Komisijos narys (1) OL L 268, 1991 9 24, p. 1. (2) OL L 24, 1998 1 30, p. 31. (3) OL L 264, 1995 11 7, p. 35


title: 2000/194/EF: Kommissionens beslutning af 14. juli 1999 om Tysklands støtte til Weida Leder GmbH (Weida), Thüringen (meddelt under nummer K(1999) 3441) (EØS-relevant tekst) (Kun den tyske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
control of State aid
infringement of EU law
leather industry
water treatment

text: L 61/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 3. 2000 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 14. juli 1999 om Tysklands støtte til Weida Leder GmbH (Weida), Thüringen (meddelt under nummer K(1999) 3441) (Kun den tyske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (2000/194/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit, Thüringen allerede i 1995-1996 i strid med EF-trakta- tens artikel 88, stk. 3, havde ydet støtte, inden denne var blevet anmeldt. Sagen blev derfor den 4. marts 1997 registreret under NN 30/97. under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a), (3) efter at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse bestem- melser (1), og ud fra følgende betragtninger: Kommissionen meddelte ved brev af 2. marts 1998, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-trak- tatens artikel 88, stk. 2, vedrørende denne støtte. Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev Fællesskabers Tidende (2). Interesserede parter blev opfordret til at frem- sætte deres bemærkninger til den omhandlede støtte. Kommissionen har ikke modtaget nogen bemærkninger. offentliggjort Europæiske i De I. PROCEDUREMÆSSIGE ASPEKTER (1) Ved brev af 12. marts 1996, der blev registreret den 21. marts 1996, anmeldte den tyske forbundsregering et lån på 5 mio. DEM til Weida Leder GmbH (Weida), Thüringen, til finansiering af omstruktureringsforanstalt- ninger. Kommissionen stillede supplerende spørgsmål ved brev af 11. april 1996, 28. maj 1996, 3. juli 1996, 26. august 1996 og 6. marts 1997, som Tyskland besva- rede ved brev af 25. juli 1996, 30. oktober 1996, 7. november 1996, 20. januar 1997 og 26. maj 1997. Der blev fremlagt yderligere oplysninger i september 1997 i forbindelse med et møde mellem Kommissionen og de tyske myndigheder. (2) Støtten blev først registreret under N 242/96. Det fremgik imidlertid af de oplysninger, som den tyske forbundsregering havde fremsendt, at myndighederne i (4) Tyskland meddelte juni 1998 ved brev Kommissionen, at virksomheden den 28. maj 1998 havde anmodet om generaleksekution. af 26. II. DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN (5) Weida Leder GmbH (Weida) er oprettet på grundlag af det tidligere VEB Lederwerke Weida, som i 1990 blev omdannet til Lederwerke Weida GmbH. Virksomheden, der ligger i byen Weida i Thüringen, fremstiller hovedsa- gelig læder til møbelindustrien. Regionen, der har en meget høj arbejdsløshed på 17 %, er klassificeret som et mål nr. 1-område inden for Fællesskabets regionalpolitik (et underudviklet område i EU-målestok), således at der (1) EFT C 256 af 14. 8. 1998, s. 7. (2) Jf. fodnote 1. 8. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 61/5 kan ydes regionalstøtte i overensstemmelse med EF-trak- tatens artikel 87, stk. 3, litra a) (1). Virksomheden havde senest 97 arbejdstagere. (10) Et første forsøg på at privatisere virksomheden slog fejl i 1993, hvorefter virksomheden igen blev overført til Treuhandanstalts portefølje. Den 1. oktober 1993 blev der indledt generaleksekution over virksomheden. (11) (6) (7) (8) (9) For at holde virksomheden i gang og samtidig finde en egnet køber indledte delstaten Thüringen et rednings- forsøg, som den konsekvent støttede af struktur- og beskæftigelsesmæssige hensyn for at bevare det eneste garveri på lang sigt i de nye delstater i den yderst struk- turfattige region Ostthüringen. Den 19. oktober 1993 oprettedes Weida Leder GmbH, som overtog aktiverne i den konkursramte virksomhed. Aktierne blev 100 % overtaget af Elster Management GmbH & Co. Investi- tions- und Beteiligungs KG (Elster KG). På grund af den selskabsretlige konstruktion, især hvad angår spørgs- målet om hæftelse mellem Elster KG og den statsejede Thüringer Aufbaubank (TAB), der er et offentligretligt kreditinstitut, har det hidtil ikke været muligt at gennem- føre nogen privatisering. Da der er tale om et særligt marked, har det hidtil ikke været muligt at finde nogen investorer. For at fortsætte driften og realisere den plan- lagte omstrukturering indtil en eventuel privatisering har virksomheden i de forløbne år gennemført et investe- ringsprogram og modtaget betydelig støtte hertil. Trods alle finansielle anstrengelser har Weida Leder GmbH ikke kunnet konsolidere sin situation. Det har ikke været muligt at nå de planlagte salgstal. Virksomheden har heller ikke kunnet nå det planlagte driftsresultat. Trods supplerende støtte, der skulle sikre virksomhedens likvi- ditet og fortsatte drift, måtte virksomheden anmode om generaleksekution den 28. maj 1998. Med henblik på bortskaffelse af spildevand fra Weida Leder GmbH og fra andre virksomheder i industriom- rådet etableredes Abwasserreinigungsanlage Schlossmüh- lenweg Weida GmbH, hvor Weida Leder GmbH ejer 98 % og byen Weida 2 %. Dette anlæg anvendes udelukkende til rensning af Weida Leder GmbH's spildevand og spildevandet fra de andre lejere i industriparken. Disse lejere er udelukkende tjene- steydelsesvirksomheder, og de udleder således ikke noget industrispildevand. Det er derfor så godt som kun Weida, der udnytter rensningsanlægget. (1) Kommissionens beslutning 94/266/EF, EFT L 114 af 5. 5. 1994, s. 21. I perioden mellem 1993 og 1997 modtog Weida Leder GmbH flere forskellige former støtte, der blev anvendt til at stabilisere det redningsforsøg, der blev gennemført forbedre virksomhedens struktur med henblik på forhandlinger med potentielle investorer. i slutningen af 1993, og til at for Som led i delstaten Thüringens ordning for små og mellemstore af virksomheder, der blev Kommissionen den 26. november 1993 (N 408/93) (2) ydede Thüringen den 21. oktober 1993 et tilskud på 4,5 mio. DEM som igangsætterfinansiering i forbindelse med den Asset-Deal, der blev aftalt under generalekseku- tionen. godkendt følgende (12) Delstaten Thüringen overtog den 7. marts 1994 en kaution på 90 % for et driftslån på 8 mio. DEM (støt- tesum: 7,2 mio. DEM). Den 16. september 1994 overtog delstaten endnu en kaution på 90 % for et lån på 4 mio. DEM (støttesum: 3,6 mio. DEM). Begge kautioner blev overtaget fra Bayerischen Landesanstalt für Aufbaufinanzierung (i det »LfA«) på grundlag af delstaten Thüringens kautionsbestemmelser. Kreditor var Dresdner Bank AG og TAB. Sigtet med de kautionerede lån blev i de kommende år ændret flere gange. Til sidst blev 6,5 mio. DEM brugt til investe- ringer og 5,5 mio. DEM til driftsmidler. Da kautionen over for TAB var af begrænset varighed, var de to låns løbetid foreløbig fastsat til 31. december 1997. Grunden til, at der var fastsat denne korte løbetid, var, at man ønskede at overflytte finansieringen til en forretnings- bank. Allerede på afregningstidspunktet lånene kunne det imidlertid forudses, at en sådan omfinansie- ring ikke kunne gennemføres inden for en overskuelig fremtid, således at det ville blive nødvendigt at forlænge løbetiderne for lånene og kautionerne. for (13) Ved siden af disse investerings- og driftslån fik virksom- heden i slutningen af 1995 et lån på 2 mio. DEM fra konsolideringsfonden (NN 74/95) til at dække den manglende likviditet i forbindelse med virksomhedens igangsætning. (14) Mellem februar 1996 og juli 1997 blev der efter ordre fra Thüringens finansministerium tilført virksomheden ny likviditet i form af endnu et lån på 5 mio. DEM samt afgivet en tilbagetrædelseserklæring vedrørende 4 mio. DEM. Lånet forfalder 31. december 2000 og har en rentesats på 8 % p. a. (2) Ved beslutning af 7. april 1998 (NN 142/97; brev SG(98) D/4313 af 2. juni 1998) godkendte Kommissionen videreførelse af oven- nævnte støtteordning i perioden 1997-2001; på grund af betydelig tvivl med hensyn til, om støtteordningen i praksis er forenelig med EF-bestemmelserne indledte Kommissionen 4. december 1998 proce- duren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2; beslutning C 69/98, Kommissionens brev SG(98) D/11285 af 4. december 1998. L 61/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 3. 2000 (15) (16) Trods denne betydelige statsstøtte var der i slutningen af 1997 behov for endnu et lån fra TAB på 1,5 mio. DEM for at sikre likviditeten og virksomhedens fortsatte drift. Endvidere afgav delstaten som privilegeret kreditor endnu en tilbagetrædelseserklæring for lån på 2 mio. DEM for at afværge generaleksekution. Ved meddelelser af 19. januar 1995 og 21. oktober 1996 fik Weida Leder GmbH tildelt investe- ringstilskud på 1,84 mio. DEM samt 0,34 mio. DEM af de midler, som Kommissionen har godkendt i forbindelse med Gemeinschaftsaufgabe »Verbesserung der Regionalen Wirtschaftsstruktur«, der finansieres af forbundsstaten og delstaterne i fællesskab. Tilskuddet på 0,34 mio. DEM blev ikke udbetalt, fordi proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, blev indledt. (17) Nedenstående tabel giver en fuldstændig oversigt over de statslige støtteforanstaltninger frem til udgangen af 1997: Statsstøtte Dato for støttens ydelse SMV-tilskud, C 69/98 (ex NN 118/98, ex 408/93 henholdsvis N 480/94) 21. 10. 1993 90 % kaution for et lån på 8 mio. DEM 7. 3. 1994 90 % kaution for et lån på 4 mio. DEM 16. 9. 1994 Støttebeløb (mio. DEM) 4,5 7,2 3,6 Investeringstilskud på grundlag af schaftsaufgabe«, 1005/1006/N div. »Gemein- 15. 12. 1995, 10. 7. 1996, 17. 9. 1996 1,84 Lån, NN 74/95 Lån, fra TAB Lån, fra TAB 12/1995 2. 1. 1996 11/1997 2,0 5,0 1,5 I alt 25,64 (18) Af datterselskabets investeringer i et rensningsanlæg på ca. 12,9 mio. DEM blev 11,22 mio. DEM, dvs. 87 %, finansieret ved hjælp af statsmidler. (19) Da dette rensningsanlæg var af afgørende betydning for virksomhedens fremtid, blev det ifølge direktionsforslag fra Treuhandanstalt den 4. februar 1994 besluttet, at denne ville deltage i investerin- gerne til dette anlæg med 40 %. Treuhandanstalts bidrag blev ydet i form af tilskud på 4,84 mio. DEM, der ikke skal tilbagebetales. (20) Endvidere ydede delstaten Thüringen et investeringstilskud på i alt 6,38 mio. DEM på grundlag af midlerne i Gemeinschaftsaufgabe »Verbesserung der Regionalen Wirtschaftsstruktur«. (21) De resterende 13 % (1,344 mio. DEM) blev stillet til rådighed af Weida Leder GmbH i form af et aktionærlån. Dette lån blev sikret ved en statskaution på 90 % fra LfA. Lånets løbetid var i første omgang fastsat til 31. december 1997 ifølge låne- og kautionsaftalen, men måtte forlænges på grund af virksomhedens situation (se ovenfor). Kommissionen har imidlertid ikke aktuelle tal for de ændrede låne- og kautionsbetingelser på grund af de mangelfulde oplysninger. 8. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 61/7 (22) Nedenstående tabel giver en oversigt over den støtte, som Weida Leder GmbH's datterselskab modtog til rensningsanlægget: Statsstøtte Dato for støttens ydelse Investeringstilskud på grundlag af schaftsaufgabe« »Gemein- 28. 11. 1994, 17. 8. 1995, 19. 10. 1995 Investeringstilskud på grundlag af schaftsaufgabe« »Gemein- 30. 4. 1997 Tilskud fra Treuhandanstalt (THA)/Bundesanstalt für Vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS) 9/1994-11/1995 90 % kaution for et aktionærlån fra Weida Leder GmbH på 1,344 mio. DEM Støttebeløb (mio. DEM) 5,95 0,43 4,84 1,21 (23) (24) Støtten til Weida Leder GmbH og virksomhedens datter- selskab, Abwasserreinigungsanlage Schlossmühlenweg Weida GmbH, beløber sig til i alt ca. 38 mio. DEM. Heroverfor var ejerens, Elster KG, andel i finansieringen af Weida Leder GmbH's omstrukturering begrænset til stamkapitalen på 50 000 DEM, 300 000 DEM, der var overtaget af kommanditisten i førstnævnte selskab, hr. Jessen, som led i delstatens kautionsbestemmelser og en tidsmæssig begrænset medforpligtelseserklæring for det investeringstilskud, der var udbetalt til Weida Leder GmbH som led i Gemein- schaftsaufgabe. kaution på en finder Ved procedurens indledning gav Kommissionen udtryk for tvivl med hensyn til, hvorvidt rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af krise- ramte virksomheder (i det følgende »rammebestemmel- serne«) (1) anvendelse på virksomheder, der oprettes på grundlag af aktiver fra en generaleksekution. Ved procedurens indledning forelå der ikke en bære- dygtig omstruktureringsplan. Da Weida Leder GmbH's finansielle situation hele tiden er blevet forværret på trods af den enorme tilførsel af offentlige midler, var der alvorlig tvivl med hensyn til virksomhedens overlevelses- evne. Da virksomheden endnu ikke var blevet privati- seret, var der endvidere fortsat tale om midlertidig finan- siering af Weida Leder GmbH. Da der ikke var nogen privat investor, kunne det endvidere ikke fastslås, om støtten til omkostningsbestræbelserne var rimelig. (25) I øvrigt har Kommissionen klaget over manglen på rele- vante oplysninger, som ville have gjort det muligt at vurdere, om støtten var forenelig med EF-traktatens artikel 87. I alt 12,43 (26) Det relevante marked for Weida Leder GmbH er markedet for garveriprodukter (2). Det vigtigste produkt i garverisektoren er læder, der forarbejdes til sko, beklæd- lædervarer og møbler. ningsgenstande, (27) (28) (29) (30) Selv om læderindustrien har oplevet en betydelig vækst i nogle lande i Asien, Amerika og først og fremmest i Østeuropa, og disse lande nu spiller en vigtig rolle i den internationale konkurrence, har der været en støt kapaci- tets- og produktionsnedgang inden for den vesteuro- pæiske læderindustri. Garverisektoren i Fællesskabet har mistet en fjerdedel af sit industrielle grundlag og en tredjedel af arbejdspladserne, og siden begyndelsen af 1980'erne er der lukket over 1 000 produktionsenheder og afskediget ca. 30 000 arbejdstagere. Det største tab af produktionsenheder har fundet sted i de nordeuropæiske I Tyskland har der været en særlig drastisk lande. nedgang i antallet af garverier. De tilbageblevne garverier i EU har derimod næsten fordoblet deres omsætning (fra ca. 4 000 mio. EUR til næsten 8 000 mio. EUR). Garve- rierne foretager produktionstilpasninger for at kunne opfylde større kvalitetskrav og bestræber sig på at skabe et moderne design. Virksomhederne i branchen har i reglen været ejet af samme familie i generationer, medens virksomheder i Weidas størrelse (21-100 beskæftigede) kun tegner sig for en andel på 8,5 %. Skoindustrien er største aftager af garveriprodukter i EU og tegner sig for en andel på 50 %. Beklædningsindu- strien tegner sig for ca. 20 %, møbelindustrien for ca. 17 % og lædervarer for ca. 13 %. læderindustri EU's er konfronteret med vanskelige økonomiske betingelser i Europa og voksende konkur- rence fra tredjelande. Der forventes ikke nogen større i EU. Da garverierne står stigning i over for nye problemer på grund af de seneste skandaler læderefterspørgsel (1) EFT C 368 af 23. 12. 1994, s. 12. strie). (2) Jf. oversigt over EU-industrien 1997, 4-25 (Panorama der EU-Indu- L 61/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 3. 2000 (jf. BSE), der vil ramme udbuddet af skind og huder og resultere i prisstigninger, vil mange små virksomheder med små fortjenstmargener i fremtiden få problemer med at skaffe råmaterialer. påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, falder støtteforanstaltningerne ind under EF-traktatens artikel 87, stk. 1. (31) III. TYSKLANDS BEMÆRKNINGER I sine kommentarer til meddelelsen om procedurens indledning hævdede Tyskland, at delstaten Thüringen med sine foranstaltninger støttede en Asset-Deal som led i generaleksekutionen, der skulle betragtes som en priva- tisering. Samtidig blev det indrømmet, at Elster KG's rolle skulle ses som en midlertidig administrators, og at det derfor måtte fastslås, at ». der endnu ikke var gennemført en egentlig privatisering af virksomheden«. Tyskland anførte endvidere, at der ganske vist forelå et saneringskoncept for virksomheden, men at der endnu ikke var udarbejdet en langsigtet omstruktureringsplan, da der ikke var en privat investor, der var villig til at overtage virksomheden. Da virksomhedens fremtidige udformning nødvendigvis ville afhænge af en sådan investor, kunne der ikke fremlægges nogen detaljeret plan. I første omgang måtte saneringsplanen derfor være tilstrækkelig bevis for, at der forelå en omstrukturerings- plan. Tyskland var endvidere ikke enig i Kommissionens vurdering af, at det ikke ville være muligt at realisere den planlagte omsætning og fortjeneste. Tyskland måtte dog indrømme, at det var nødvendigt at korrigere de oprin- delig planlagte omsætningstal under hensyntagen til virksomhedens faktiske resultater. Målet om at nå break even-punktet i 1996 havde måttet udskydes til 1998. Det afhænger imidlertid af, om virksomheden opnår eftergivelse af renteudgifterne af kreditorbankerne. Dette forsøg er mislykkedes. (32) Med hensyn til retsgrundlaget for støtten anførte Tysk- land, at kautionerne var blevet ydet på grundlag af kauti- onstilbud fra LfA og delstaten Thüringen, der var godkendt af Kommissionen. THA/BvS' finansielle støtte til etableringen af rensningsanlægget skulle betragtes som et tilskud, der er omfattet af THA-ordningen. (33) Endelig meddelte Tyskland, at Weida Leder GmbH den 28. maj 1998 havde begæret generaleksekution. IV. VURDERING AF STØTTEFORANSTALTNINGERNE (34) Tysklands støtte til Weida Leder GmbH og dattersel- Schlossmühlenweg skabet, Abwasserreinigungsanlage Weida GmbH, blev ydet med offentlige midler. Støtten fordrejer konkurrencen på det indre marked, da den giver støttemodtageren mulighed for at gennemføre en nødvendig driftsinvestering, der næsten udelukkende finansieres af offentlige midler. Da denne begunstigelse (35) Da Weida Leder GmbH ejer 98 % af Abwasserreini- gungsanlage Schlossmühlenweg Weida GmbH, og da rensningsanlægget hovedsagelig benyttes af Weida Leder GmbH, undersøges støtten til anlægget sammen med de øvrige støtteforanstaltninger til fordel for Weida Leder GmbH. (36) (37) (38) (39) (40) Thüringens og THA's/BvS' støtte, der er i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, blev hovedsagelig ydet, inden den blev anmeldt til Kommissionen. I overensstemmelse med de generelle statsstøtteregler skal den derfor behandles som ad hoc-støtte, hvis den ikke støtteordninger, omfattet Kommissionen har godkendt. en af de er af Thüringens investeringsprogram til fordel for SMV (C 69/98) Som led i ovennævnte program, der blev godkendt af Kommissionen den 26. november 1993, ydede delstaten Thüringen den 21. oktober 1993 et tilskud på 4,5 mio. DEM. I sin meddelelse til Kommissionen af 26. august 1993 havde Tyskland udtrykkelig understreget, at dette støtteprogram ikke skulle anvendes til rednings- og omstruktureringsstøtte. Weida Leder GmbH er imidlertid altid blevet betragtet som en kriseramt virksomhed. Endvidere blev støtten ydet, inden Kommissionen havde godkendt programmet. Den er derfor ikke dækket af nogen godkendt støtteordning. Delstaten Thüringens fond til konsolidering af virk- somheder i vanskeligheder (NN 74/95) Som led i dette program ydede delstaten Thüringen i december 1995 et lån på 2 mio. DEM. Konsoliderings- fonden anvendes med henblik på redning og omstruktu- rering af SMV, men det er ikke nødvendigt at foretage en nærmere undersøgelse af, om betingelserne i denne ordning er overholdt, da Kommissionen først godkendte denne ved beslutning af 6. februar 1996. Støtten er derfor blevet ydet uden Kommissionens godkendelse og er ikke dækket af nogen ordning. LfA's kautionstilbud/delstaten Thüringens kaution Tyskland anførte, at kautionerne på 90 % for lånene på henholdsvis 8 mio. DEM og 4 mio. DEM, der var ydet den 7. marts 1994 og 16. september 1994, var stillet på admini- grundlag kautionsordninger, der blev af 8. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 61/9 streret af LfA og delstaten Thüringen. Kautionstilbuddet havde ikke indeholdt oplysninger om, at den pågæl- dende ordning ikke var anmeldt på dette tidspunkt. Ved procedurens indledning, da Kommissionen anmodede om oplysninger, fik den ikke tilstrækkelige oplysninger til at kunne vurdere, om støtten var forenelig med reglerne. (47) Forbundsstatens og delstaternes ordning for fremme af de regionale økonomiske strukturer »Gemein- schaftsaufgabe Verbesserung der Regionalen Wirt- schaftsstruktur« (41) Investeringstilskuddene på 1,84 mio. DEM og 0,34 mio. DEM blev ydet på grundlag af den godkendte Investeringstilskuddet »Gemeinschaftsaufgabe«-ordning. på 0,34 mio. DEM blev ikke udbetalt, fordi proceduren var indledt i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2. (42) Weida Leder GmbH's datterselskab fik udbetalt investe- ringstilskud til rensningsanlægget på i alt 6,38 mio. DEM, der blev udbetalt fra november 1994 til april 1997. Som led i »Gemeinschaftsaufgabe«-ordningen kan der også ydes støtte til forbedring af støtteinfrastruktur. (43) Den støtte, der ydes som led i ovennævnte ordning, falder ganske vist ind under EF-traktatens artikel 87, stk. 1, men da den betragtes som regional investeringsstøtte, er den fritaget for det generelle forbud mod støtte i artikel 87, stk. 3, litra a). Den anden THA-ordning (1) Ved anvendelse af rammebestemmelserne skal der tages hensyn til, at de normalt ikke gælder for nystiftede virk- somheder (i forbindelse med et redningsforsøg), som overtager aktiver i en virksomhed, der er gået konkurs. Når der er tale om støtte til virksomheder i de nye delstater, afviges der dog fra dette princip, da over- gangen fra plan- til markedsøkonomi giver anledning til en række særlige problemer. En ubetydelig egenkapital er typisk for virksomheder i de nye delstater. Hvis en nyetableret virksomhed organiserer sine aktiviteter som økonomisk videreførelse af den virksomhed, der over- tages, kan det derfor være berettiget at betragte denne virksomhed som en kriseramt virksomhed. I betragtning af de særlige tilpasningsproblemer kan støtte til virksom- heder, der etableres på grundlag af en konkursramt virk- somhed, i visse tilfælde betragtes som omstrukturerings- støtte. I sådanne tilfælde skal de private investorer, der er involveret i etableringen af virksomheden, i betydeligt omfang bidrage til omstruktureringen med egne midler. (48) I det foreliggende tilfælde kan det fastslås, at der er tale om midlertidig finansiering af virksomheden, da Weida Leder GmbH endnu ikke er privatiseret. Der er derfor ikke nogen privat deltagelse i virksomheden. (49) Umiddelbart inden konkursen producerede garverivirk- somheden Weida Leder GmbH hovedsagelig læder til møbelindustrien. Selv om virksomheden ikke var blevet fast etableret på markedet, og der ikke var tegn på nogen forbedring, blev situationen inden for denne sektor af læderindustrien betragtet som tilfredsstillende på grund af en tilsyneladende tilstrækkelig kapacitetudnyttelse. Alligevel var det ikke muligt at finde en privat investor, og virksomheden blev udelukkende finansieret midlerti- digt for at holde den i gang. (44) THA/BvS' støtte på 4,84 mio. DEM til etablering af rensningsanlægget er ydet som tilskud, der ikke skal tilbagebetales, og er ikke omfattet af THA-ordningen. (50) som led i er omfattet (45) Det følger heraf, at det kun er støtten på 8,22 mio. »Gemeinschaftsauf- er ydet DEM, der gabe«-ordningen, der en godkendt af ordning. Den øvrige støtte på i alt 29,85 mio. DEM er ikke ydet som led i en godkendt ordning. I tilfælde af støtte, der ikke har nogen relation til et program, der er godkendt af Kommissionen, kan anvendelse af EF-trakta- tens artikel 87, stk. 3, litra c), komme på tale (undtagel- sesbestemmelse for »støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse«), hvis hovedformålet med støtten er omstrukturering af en kriseramt virksomhed. Formålet med omstruktureringsstøtte er at gøre støtte- modtageren levedygtig på lang sigt. Det kræver en omstruktureringsplan, som på grundlag af både fysiske og finansielle omstruktureringsforanstaltninger (f. eks. kapitaltilførsel, gældssanering) garanterer, at virksom- heden på sigt igen bliver konkurrencedygtig og kan overleve uden statsstøtte. Hvis der ikke foreligger en sådan plan, betragter Kommissionen støtten som drifts- støtte til udligning af tab. En sådan støtte er ulovlig, medmindre der fremlægges en realistisk omstrukture- ringsplan (2). Virksomhedens levedygtighed skal genetab- leres, uden at det medfører uacceptable skadelige virk- ninger på konkurrencen i Fællesskabet. Omstrukture- ringsplanen skal derfor være vidtrækkende og sund, og det skal klart fremgå, med hvilke omfattende foranstalt- ninger virksomhedens rentabilitet genetableres på sigt, således at virksomheden igen kan bære alle omkost- ninger og give en minimumsforrentning af kapitalen. (46) støtteforanstaltninger Sådanne forenelig med fællesmarkedet, hvis betingelserne rammebestemmelserne er opfyldt. betragtes kan som i (1) Kommissionens beslutning vedrørende støtteordning E 15/92; denne omfatter kautioner og lån. (2) Jf. Kommissionens meddelelse (EFT C 328 af i 25. 11. 1994, s. 2); beslutning 94/662/EF (EFT L 258 af 6. 10. 1994, s. 26), EF-Domstolens dom af 14. september 1994, de forenede sager C-278/92, C-279/92 og C-280/92, Spanien mod Kommis- sionen, Sml. 1994 I, s. 4103 (§ 67) og artikel 6, stk. 1, litra b), i GATT-aftalen om subvention (EFT L 336 af 23. 12. 1994, s. 156). sag Iritecna L 61/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 8. 3. 2000 Kommissionen kan ikke på grundlag af de foreliggende oplysninger konkludere, at støtten er ydet som led i en bærbar omstruktureringsplan med konkrete foranstalt- ninger, der giver Kommissionen mulighed for at konsta- tere, at foranstaltningerne vil resultere i et positivt finan- sielt resultat. I sit svar af 26. juni 1998 til Kommissio- nens meddelelse om procedurens indledning indrøm- mede Tyskland endog dette, idet det hed: »I den nuvæ- rende fase kan der ikke fremlægges en detaljeret plan, da virksomhedens fremtidige udformning nødvendigvis vil afhænge af en eventuel investor«. (51) Det har derfor ikke været muligt at dokumentere, hvor- ledes man kan garantere virksomhedens rentabilitet og levedygtighed på lang sigt inden for et passende tidsrum og på grundlag af realistiske forventninger til den fremti- dige driftssituation. Det fremgik heller ikke klart, hvor- ledes virksomheden havde til hensigt at få sin omkost- ningsstruktur og høje finansielle byrder under kontrol. (52) Da Kommissionen i sin beslutning om procedurens indledning i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, udtrykkeligt havde opfordret Tyskland til at fremsende alle nødvendige oplysninger, især med hensyn til en omstruktureringsplan, må den nu træffe beslutning på grundlag af de oplysninger, den har til rådighed (1). (53) Alle prognoser vedrørende virksomhedens udvikling har vist sig at være forkerte. Allerede ved procedurens indledning i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, var det meget usandsynligt, at virksomheden på sigt ville være i stand til at tilbagebetale et lån på 20,5 mio. DEM ved hjælp af et positiv cash flow. Ifølge prognoserne forventedes der et negativt driftsresultat på 1,7 mio. DEM i 1998. Endvidere kunne en del af disse lån reelt betragtes som egenkapital på grund af tilbagetrædelseser- klæringerne, således at en tilbagebetaling af lånene kun ville være mulig, hvis der samtidig blev tilført tilsvarende egenkapital eller aktionærlån. På grund af negativ renta- bilitet, stigende tab, faldende omsætning samt hurtigt voksende gæld og rentebyrder var selskabet til sidst tvunget indgive konkursbegæring den 28. maj 1998. til at (54) Kommissionen konkluderer derfor, at betingelserne i rammebestemmelserne ikke er opfyldt. Omstrukture- ringsstøtten til Weida kan derfor ikke godkendes. (1) EF-Domstolens dom af 5. oktober 1994, sag C-47/91, Den Itali- enske Republik mod Kommissionen, Sml. 1994 I, s. 4635, og under henvisning til EF-Domstolen, dom af 14. februar 1990, sag C-301/ 87 Den Franske Republik mod Kommissionen, Sml. 1990 I, s. 307, bekræftet af EF-Domstolens dom af 13. april 1994, de forenede sager C-324/90 og C-342/90, Tyskland og Pleuger Worthington mod Kommissionen, Sml. 1994 I, s. 1173. V. KONKLUSION (55) Kommissionen beklager, at Tyskland har ydet støtten i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3. (56) Af afgørende betydning for Kommissionens vurdering var først og fremmest, at der ikke var nogen investor, der var rede til at overtage virksomheden, og at Tyskland har undladt at fremlægge en realistisk omstrukturerings- plan, som kunne have genoprettet virksomhedens renta- bilitet på sigt. Endelig mangler der et privat bidrag, således at det ikke er muligt at vurdere, om den ydede støtte står i et rimeligt forhold til omstruktureringsforan- staltningerne. (57) Den i rammebestemmelserne nævnte forudsætning for genetablering af virksomhedens rentabilitet og levedyg- tighed på sigt inden for en rimelig tidsfrist på grundlag af en realistisk vurdering af de fremtidige driftsbetin- gelser kan derfor ikke betragtes som opfyldt, således at støtten til Weida Leder GmbH og virksomhedens datter- selskab ikke kan godkendes. (58) Undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), kan derfor ikke anvendes på den støtte på 29,85 mio. DEM, der er ydet til Weida Leder GmbH og virksomhedens datterselskab — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Støtten på henholdsvis 23,8 mio. DEM og 6,05 mio. DEM, som Tyskland har ydet Weida Leder GmbH og Abwasserreini- gungsanlage Schlossmühlenweg Weida GmbH er uforenelig med fællesmarkedet i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Artikel 2 1. Tyskland træffer alle nødvendige foranstaltninger for at kræve den i artikel 1 omhandlede ulovlige støtte tilbagebetalt af støttemodtageren. 2. Tilbagebetaling sker i overensstemmelse med de i den nationale lovgivning fastsatte regler. Det beløb, der skal tilbage- betales, omfatter renter fra tidspunktet, hvor den ulovlige støtte blev udbetalt til støttemodtageren og indtil den faktiske tilbage- betaling. Renterne beregnes på basis af den referencesats, der anvendes til at beregne subventionsækvivalenten for regional- støtte. 8. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 61/11 Tyskland underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen. Artikel 3 Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland. Artikel 4 Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juli 1999. På Kommissionens vegne Mario MONTI Medlem af Kommissionen