title: Uredba Sveta (ES) št. 1599/1999 z dne 12. julija 1999 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na žico iz nerjavnega jekla premera 1 mm ali več s poreklom iz Indije ter o ustavitvi postopka v zvezi z uvozom žice iz nerjavnega jekla premera 1 mm ali več s poreklom iz Republike Koreje

eurovoc_concepts:
India
South Korea
import
monetary compensatory amount
steel
wire

formats: html pdf print

text: 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 31 31999R1599 L 189/1 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 22. 7. 1999 UREDBA SVETA (ES) št. 1599/1999 z dne 12. julija 1999 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na žico iz nerjavnega jekla premera 1 mm ali več s poreklom iz Indije ter o ustavitvi postopka v zvezi z uvozom žice iz nerjavnega jekla premera 1 mm ali več s poreklom iz Republike Koreje SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), in zlasti členov 14 in 15 Uredbe, (ES) ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je dala po posvetovanju s svetovalnim odborom, ob upoštevanju naslednjega: (1) (2) (A) ZAČASNI UKREPI Komisija je z Uredbo (ES) št. 618/1999 (2) (v nadaljnjem besedilu „začasna uredba“) uvedla začasne izravnalne dajatve na uvoz žice iz nerjavnega jekla premera 1 mm ali več (v nadaljnjem besedilu „debela žica iz nerjavnega jekla“ ali „zadevni izdelek“), ki je po poreklu iz Indije in iz Repu- blike Koreje (v nadaljnjem besedilu „Koreja“) ter se uvršča pod oznako KN ex 7223 00 19. (B) NADALJNJI POSTOPEK Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta uvedba začasnih ukrepov v zvezi z uvozom debele žice iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in Koreje (v nadaljnjem besedilu „razkritje“), so številne zainteresirane stranke predložile pisne pripombe. Stran- kam je bila na zahtevo dana tudi možnost za ustno zaslišanje. (3) Komisija je nadaljevala iskanje in preverjanje vseh informa- cij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za njene dokončne ugotovitve. (4) Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se namerava priporočiti: (1) UL L 288, 21. 10. 1997, str. 1. (2) UL L 79, 24. 3. 1999, str. 25. (i) uvedba dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz iz Indije in dokončno pobiranje varščin, položenih za začasne dajatve na ta uvoz, in (ii) ustavitev postopka v zvezi z uvozom iz Koreje brez uvedbe ukrepov. Po tem razkritju jim je bil odobren tudi rok za predložitev stališč. (5) Po proučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile stranke, so bile začasne ugotovitve ustrezno spremenjene, kjer se je to štelo za primerno. (6) (7) (8) (C) ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK Zadevni izdelek je debela žica iz nerjavnega jekla, ki vsebuje 2,5 masnega odstotka ali več niklja, druga kot tista, ki vsebuje 28 masnih odstotkov ali več, vendar ne več kot 31 masnih odstotkov niklja, in 20 masnih odstotkov ali več, vendar ne več kot 22 masnih odstotkov kroma. V začasni fazi preiskave je bilo ugotovljeno, da med žico iz nerjavnega jekla, ki je predmet te preiskave, to pomeni žico premera 1 mm ali več (debela žica), in med žico iz nerjav- nega jekla premera manj kot 1 mm (tanka žica) obstajajo razlike v fizikalnih lastnostih in uporabi. Poleg tega se je tudi pokazalo, da glede uporabe debela in tanka žica nista medsebojno zamenljivi ali pa sta medsebojno zamenljivi le v zelo omejenem obsegu. Vendar pa je bilo v začasni uredbi tudi navedeno, da bo v okviru dokončne faze preiskave nadalje preučilo, ali je med tema dvema izdelkoma mogoče potegniti jasno ločnico. Na podlagi dodatnih informacij, ki so jih dale zainteresi- rane stranke, se sprejme sklep, da sta debela žica in tanka žica dva različna izdelka, saj imata različne fizikalne lastnosti in se uporabljata za različne namene. Prvič, raz- like v fizikalnih lastnostih debele in tanke žice so v natezni in prevleki žice iz nerjavnega trdnosti, zrnati strukturi jekla. Drugič, glede raznih uporab teh dveh izdelkov je bilo 32 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 ugotovljeno, da se debela žica uporablja za bolj obremenjene tehnične dele, kot so vezni elementi, elementi za armiranje zidov, varilna žica itd. Tanka žica pa se praviloma uporablja za fine dele, kot so sita in filtri (žična mreža) z majhnimi odprtinami za filtriranje zelo finih ali majhnih delcev (na primer filtri za prah in kemični filtri), za medicinske/kirurške namene itd. (13) V členu 2(l)(a)(ii) osnovne uredbe pa je predvidena izjema k temu splošnemu pravilu, med drugim za sheme povra- čila in povračila za substitucijo, ki izpolnjujejo stroga pravila iz Priloge I(i) in Priloge II (povračilo: opredelitev in pravila) ter Priloge III (povračilo za substitucijo: opredelitev in pravila). (9) Na podlagi zgoraj navedenega se sprejme sklep, da sta tanka in debela žica dva različna izdelka, ki imata različne lastnosti in uporabo, ter da s stališča uporabnikov žice iz nerjavnega jekla nista medsebojno zamenljivi. (10) Ker nobena od zadevnih strank ni predložila argumentov k začasnim ugotovitvam Komisije o zadevnem izdelku ter k premislekom Komisije o enakem izdelku, se potrdijo dej- stva in ugotovitve iz uvodnih izjav 7 do 12 začasne uredbe. (D) SUBVENCIJE I. INDIJA (14) Analiza Komisije je pokazala, da niti PBS niti DEPB nista shema povračila ali shema povračila za substitucijo. Ti shemi ne predpisujeta, da se sme uvažati samo blago, ki se porablja pri proizvodnji blaga za izvoz (Priloga II k osnovni uredbi). Poleg tega ni sistema, s katerim bi se lahko preverilo, ali se uvoženo blago dejansko porablja v proiz- vodnem procesu. Prav tako ni shema povračila za substitucijo, saj se za uvoženo blago ne zahteva, da je enake kakovosti in enakih lastnosti kot doma nabavljeni vložki, ki se uporabljajo pri proizvodnji blaga za izvoz (Priloga III k osnovni uredbi). Nenazadnje pa so proizvajalci izvozniki do koristi v okviru PBS in DEPB upravičeni ne glede na to, ali vložke sploh uvažajo. Za pridobitev koristi je dovolj, da izvoznik blago zgolj izvaža, in mu ni treba dokazovati, da so bili vložki dejansko uvoženi; tako so proizvajalci izvozniki, ki vse svoje vložke nabavljajo lokalno, in ne uva- žajo blaga, ki se lahko uporabi kot vložki, še vedno upra- vičeni do koristi v okviru PBS in DEPB. Zato PBS in DEPB ne izpolnjujeta določb iz Prilog I do III. Ker torej izjema k opredelitvi subvencije iz člena 2 osnovne uredbe ne pride v poštev, je korist, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, enaka odpustu vseh uvoznih dajatev, ki jih je navadno treba plačati za celoten uvoz. 1. Shema „Passbook“ Entitlement Passbook“ (DEPB) (PBS) in shema „Duty (11) Indijska vlada in devet proizvajalcev izvoznikov so trdili, da je Komisija ti shemi, ki sta opisani v uvodnih izjavah 14 do 25 in 26 do 35 začasne uredbe, napačno ocenila glede obsega subvencije in višine koristi, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep. Napačna naj bi bila predvsem ocena Komisije glede koristi v okviru teh shem, saj se v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 2026/97 (v nadaljnjem besedilu „osnovna uredba“) za subvencijo lahko šteje samo presežno povračilo dajatve. (15) Na podlagi zgoraj navedenega je jasno razvidno, da je pre- sežen odpust uvoznih dajatev osnova za izračun višine koristi samo v primeru dopustnih shem povračila in povra- čila za substitucijo. Ker pa je bilo ugotovljeno, da PBS in DEPB ne spadata v nobeno od obeh kategorij, je korist enaka skupnemu odpustu uvoznih dajatev in ne morebit- nemu presežnemu odpustu. (12) Komisija je uporabila naslednjo metodo, da bi ugotovila, ali PBS in DEPB pomenita subvencije, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, in da bi, če je temu tako, izračunala višino koristi. Komisija je v skladu s členom 2(1)(a)(ii) osnovne uredbe ugotovila, da ti shemi vsebujeta finančni prispevek indijske vlade, saj vlada sicer predpisanih dajatev (to je uvoznih dajatev) ne pobira. Poleg tega ima s tem korist tudi prejemnik, saj proizvajalcem izvoznikom ni bilo treba plačati običajnih uvoznih dajatev. (16) Indijska vlada in devet proizvajalcev izvoznikov so dokazovali, da je obravnava teh shem v neskladju z začas- nimi ugotovitvami iz vzporedne protidampinške preis- kave, saj je Komisija v protidampinški preiskavi odobrila popravek za uvozne dajatve, ki v okviru PBS in DEPB niso bile plačane za tiste uvožene vložke, ki so bili dejansko porabljeni pri proizvodnji blaga za izvoz. 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 33 (17) Vendar pa je bil v skladu s členom 2(10)(b) osnovne pro- tidampinške uredbe (Uredba (ES) št. 384/96 (1) popravek odobren samo v primerih, v katerih je bilo dokazano, da je bil material, za katerega so bile plačane uvozne dajatve, fizično vgrajen v zadevni izdelek, prodan na domačem trgu, in da se uvozne dajatve niso pobrale ali povrnile, če je bil izdelek izvožen v Skupnost. Takšen popravek, ki bo v končni fazi znižal stopnje dampinga, pa je v okviru protisubvencijske preiskave nepomemben, saj je za PBS in DEPB že bilo ugotovljeno, da sta na podlagi določb osnovne uredbe shemi, proti katerima se iz zgoraj navede- nih razlogov lahko uvede izravnalni ukrep. Kakor hitro se ugotovi obstoj subvencije, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, je korist za prejemnika, kot je razloženo zgoraj, enaka celotnemu znesku uvoznih dajatev, ki jih proizvajalec izvoznik ni plačal na vse uvozne posle. V tem okviru ni naloga Komisije, da rekonstruira PBS in DEPB, da bi določila, kateri izdelki so fizično vgrajeni in kateri ne. Poleg tega je treba poudariti, da so namen, metodologija izračuna in pravna podlaga pri analizi izravnalnosti sheme na eni strani in popravka za fizično vgrajene vložke na drugi strani popolnoma različni. Namen preučevanja zadevnega popravka v okviru protidampinških preiskav je prilagoditi preučevanja izravnalnosti sheme v protisubvencijski preiskavi pa je ugotoviti, kakšne koristi je izvoznik prejel v okviru te sheme. Poleg tega je metodologija izračuna drugačna v protidampinških in v protisubvencijskih preiskavah. Med- tem ko se v protidampinških primerih popravek odobri zgolj za izvoz zadevnih izdelkov v Skupnost, se v protisubvencijskih preiskavah v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe in v skladu s „smernicami za izračun višine subvencij v preiskavah v zvezi z izravnalnimi dajatvami“ (v nadaljnjem besedilu „smernice za izračun“) (2) preučijo koristi v povezavi s skupnim izvozom vseh izdelkov v vse namembne kraje. vrednosti. normalne Cilj samo v primeru shem povračila in povračila za substitucijo. Tega argumenta tako ni mogoče sprejeti, saj se vprašanje presežnega odpusta pojavi samo v okviru ocenjevanja pra- vilno izdelanih shem povračila/povračila za substitucijo, in ugotovljeno je bilo, da PBS in DEPB nista shemi povračila ali povračila za substitucijo v smislu Priloge I(i) ter Prilog II in III k osnovni uredbi. (20) Indijska vlada in devet proizvajalcev izvoznikov so trdili, da Komisija ni preverila, ali indijska vlada ima sistem ali postopek za potrjevanje, kateri vložki se porabljajo v pro- cesu proizvodnje blaga za izvoz in v kakšnih količinah. Indijska vlada je trdila, da so standardni input-output nor- mativi ustrezen sistem preverjanja. (21) Ta argument je povezan z vprašanjem, ali se PBS in DEPB lahko štejeta za shemi povračila ali povračila za substitucijo. Ker je bilo ugotovljeno, da PBS in DEPB nista shemi povračila ali povračila za substitucijo v smislu Pri- log II in III k osnovni uredbi, nadaljnje preverjanje ni potrebno. Tudi če bi PBS in DEPB izpolnjevali merila iz Pri- log II in III, bi bilo treba sklepati, da primeren sistem pre- verjanja ne obstaja. Input-output normativi so seznam možnih postavk, ki se lahko porabljajo v proizvodnem procesu, in njihovih količin. Vendar pa input-output nor- mativi niso sistem preverjanja v smislu odstavka 5 Pri- loge II k osnovni uredbi. V teh normativih ni predvideno preverjanje, kateri vložki se dejansko porabljajo v proiz- vodnem procesu, niti ni predviden sistem za preverjanje, ali so bili ti vložki dejansko uvoženi. (18) Indijska vlada in devet proizvajalcev izvoznikov so nadalje dokazovali, da bi morala Komisija preučiti, ali je dejansko prišlo do presežnega povračila uvoznih dajatev na vložke, porabljene v proizvodnem procesu. (22) Indijska vlada in devet proizvajalcev izvoznikov so trdili, da je Komisija višino subvencije, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, nepravilno izračunala na podlagi vrednosti dobropisa v dovoljenju DEPB namesto na pod- lagi neto prodajne vrednosti dovoljenja. Eno podjetje je trdilo, da bi se moral prometni davek, plačan ob prodaji dovoljenja, odšteti od skupne višine subvencije. (19) Kot je že razloženo v uvodnih izjavah 12 do 15, vsebujeta Prilogi II in III pravila za ugotavljanje, ali shema pomeni povračilo dajatve ali povračilo dajatve za substitucijo. Pre- sežen odpust uvoznih dajatev je osnova za izračun koristi (23) (1) UL L 56, 6. 3. 1996, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 905/98 (UL L 128, 30. 4. 1998, str. 18). (2) UL C 394, 17. 12. 1998, str. 6. iz (razen izdelkov Po sedanjih določbah DEPB ima podjetje, ki je pridobilo dovoljenje, dve možnosti: bodisi lahko uvozi kateri koli s izdelek poračunavanjem dobropisov z zapadlimi uvoznimi dajat- vami bodisi lahko prenese dovoljenje na tretjo osebo. Kot je razloženo v uvodni izjavi 34 začasne uredbe, Komisija zagovarja stališče, da „prodaja dovoljenja po ceni, ki je nižja od nominalne vrednosti, je izključno poslovna odlo- čitev, ki ne spremeni koristi, prejete v okviru sheme“. Poleg negativne liste) 34 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 tega so v členu 7 osnovne uredbe našteti elementi, ki se lahko odštejejo od višine subvencije. Od višine subvencije se lahko odštejejo takse za vloge ali drugi stroški, do kate- rih nujno pride, da se izpolnijo pogoji za odobritev subvencije ali da se pridobi subvencija. Prenos nižjega zne- ska koristi, kot je dejansko odobren, in prometni davek se ne moreta šteti za utemeljena odbitka v smislu člena 7 osnovne uredbe, saj ta elementa ne pomenita stroškov, do katerih nujno pride, da se izpolnijo pogoji za odobritev subvencije ali da se pridobi subvencija. dejanske koristi, ki so nastale v obdobju preiskave. Ker za podjetje ni mogoče reči, da je prejelo subvencijo, dokler dobropisa ne uporabi, je Komisija prišla do sklepa, da skupni izkoriščeni bremepisi najbolje odražajo dejansko korist za podjetje. Ta argument se zato zavrne. 2. Shema „Export Promotion Capital Goods“ (EPCGS) (24) Indijska vlada in devet proizvajalcev izvoznikov so dokazovali, da je Komisija pri izravnavi del koristi v okviru teh shem zajela dvakrat, saj se ta postopek prekriva s pre- iskavo v zvezi s svetlimi palicami iz nerjavnega jekla. (28) Tri podjetja so vložila zahtevek glede sheme „Export Pro- motion Capital Goods“ (EPCGS), ki je opisana v uvodnih izjavah 36 do 39 začasne uredbe. Ta zahtevek se nanaša na porazdelitev koristi prek normalne amortizacijske dobe stalnih sredstev. (25) Komisija je uporabila isto metodologijo kot v primerih antibiotikov (1) in palic iz nerjavnega jekla (2). V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bila višina subvencije, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, določena tako, da se je vrednost skupne subvencije pripisala skupnemu izvozu. Ker izvozne subvencije niso bile vezane na izvoz zadevnega izdelka, temveč na celoten izvoz podjetij, je bilo po mnenju Komisije primerno, da se uporabi ta metodologija. Pri uporabi te metodologije koristi, ki so že bile izravnane v okviru postopka v zvezi s palicami iz nerjavnega jekla, niso bile zajete dvakrat, saj so bile subvencije dodeljene celotnemu izvozu. (29) Dokazovalo se je, da sta bili v pismu o razkritju in v začasni uredbi uporabljeni različni amortizacijski dobi. Komisija je ob upoštevanju povprečja amortizacijskih dob vseh proiz- vajalcev izvoznikov zadevnega izdelka ugotovila, da znaša povprečna amortizacijska doba 12 let. Ta doba se je upo- rabila za začasne ugotovitve in se potrdi v okviru dokončne faze preiskave. Zato se je znesek subvencije v okviru EPCGS v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe porazdelil prek 12 let. (26) jo je Komisija uporabila pri Eno podjetje, Raajratna Metal Industries Ltd, je ugovarjalo metodologiji, ki izračunu koristi v okviru shem PBS in DEPB. Trdilo je, da bi se morali upoštevati samo zneski, ki so se za zadevni izdelek knjižili v dobro v obdobju preiskave. Ta znesek, navaja podjetje, bi se potem za izračun koristi moral pripisati ustreznemu prometu od izvoza zadevnega izdelka. (27) Če bi Komisija ta argument sprejela, bi to po njenem mne- nju pomenilo, da se izravnavajo potencialne koristi in ne (1) UL L 273, 9. 10. 1998, str. 4. (2) UL L 202, 18. 7. 1998, str. 44. (30) Eno podjetje je dokazovalo, da se njegovo investicijsko blago amortizira v 21 letih ter da bi se morala uporabiti ta amortizacijska doba in ne povprečje 12 let. svojih ugotovitev (31) Kot je razloženo zgoraj, so službe Komisije v okviru obli- kovanja normalno začasnih amortizacijsko dobo za investicijsko blago pri proizvajal- cih žice iz nerjavnega jekla (12 let) določile na podlagi pov- prečne amortizacijske dobe sodelujočih indijskih proizva- jalcev izvoznikov. To je v skladu z zahtevami člena 7(3) osnovne uredbe, po katerem se v primeru subvencije, ki jo je mogoče vezati na pridobitev stalnih sredstev, višina subvencije, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep, izračuna tako, da se subvencija porazdeli prek obdobja, ki ustreza normalni amortizaciji takšnih stalnih sredstev v zadevni gospodarski panogi. Z vidika te določbe ni primerno, da se uporabi amortizacijska doba, specifična za posamezno podjetje. Zahtevek se zato zavrne. 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 35 3. Shema oprostitve davka od dobička (32) Eno podjetje, Bhansali Ferromet Ltd, ni predložilo kopije svoje napovedi za odmero davka od dobička v roku, ki ga je določila Komisija, in se je zato v okviru oprostitve davka od dobička podjetij štelo kot nesodelujoča stranka. Po raz- kritju je to podjetje predložilo kopijo svoje napovedi za odmero davka od dobička, ki je pokazala, da mu v okviru te sheme koristi niso bile odobrene. Stopnja subvencije za Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd se zato zniža na 18,5 %. in skupno poslovodstvo. (34) Med preveritvenim obiskom je bilo ugotovljeno, da sta Isibars in Isinox povezani podjetji, saj imata skupne druž- benike v protidampinških in protisubvencijskih preiskavah dve povezani podjetji en sam izogibanje. Zato tega gospodarski subjekt, da prepreči zahtevka ni mogoče odobriti. Glede izračuna stopnje subvencije je Komisija kot najustreznejšo podlago za določitev stopnje subvencije uporabila metodologijo teh- tanega povprečja. vedno obravnava kot Komisija 4. Povezana podjetja 5. Višina subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep (33) Podjetji Isibars Ltd in Isinox Ltd sta dokazovali, da ju Komi- sija ne bi smela obravnavati kot povezani podjetji, saj sta ločeni pravni osebi. Če pa ju Komisija že obravnava kot povezani podjetji, bi morala vsaj uporabiti drugo metodo- logijo za izračun enotne stopnje subvencije. (35) Ob upoštevanju zgornjih dokončnih ugotovitev v zvezi s posameznimi shemami je za posamezne proizvajalce izvo- znike v preiskavi višina subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, naslednja: DEPB EPCGS Davek od dobička Bhansali Bright Bars Devidayal Indore Wire Isibars/Isinox Kei Industries Macro Bars Mukand Ltd PBS 4,1 % 0,0 % 7,7 % 4,2 % 0,0 % 9,6 % 7,5 % 14,4 % 18,4 % 10,7 % 7,8 % 0,0 % 12,6 % 5,7 % Raajratna 23,3 % 13,7 % Triveni Shinton 0,0 % 0,0 % Venus Wire 19,8 % 14,3 % 0,0 % 0,0 % 0,9 % 1,2 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 3,2 % 0,0 % 5,9 % 0,0 % 1,3 % Skupaj 18,5 % 18,4 % 19,3 % 13,2 % 0,0 % 25,4 % 13,2 % 42,9 % 0,0 % 35,4 % (36) Višina subvencije, dokončno ugotovljena za tista indijska podjetja, ki v tej preiskavi niso sodelovala, znaša, izraženo v odstotku neto cene franko meja Skupnosti, 48,8 %, kar je vsota najvišjih subvencij, odobrenih kateremu koli sodelujočemu izvozniku v okviru posamezne sheme. II. KOREJA 1. Programi posojil (a) Izračun referenčne obrestne mere (37) Korejska vlada je sklicujoč se na člen 19(4) in člen 6(1)(a) ter na točki (k) in (1) Priloge I k Sporazumu o subvencijah in izravnalnih ukrepih (SSIU) trdila, da bi se morala višina subvencije v primeru posojil izračunati na podlagi stroškov, ki jih ima s posojilom vlada, in ne na podlagi koristi za prejemnika. 36 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 (38) Zagovarja se stališče, da določbe, na katere se sklicuje korejska vlada, ne veljajo za programe posojil v preiskavi. V skladu s členom 19(4) SSIU izravnalna dajatev ne sme biti višja, kot je ugotovljena višina subvencije, izračunana na podlagi podeljene koristi. Ta določba je bila upoštevana, saj se je ravnalo po izrecnih pravilih za izračun subvencije v primeru posojil, to je po členu 5 in členu 6(b) osnovne uredbe, ki vključujeta člen 14(b) SSIU. Ta pravila jasno določajo, da je treba subvencijo izračunati na podlagi dob- ljene koristi, ki je enaka razliki med zneskom, ki ga podjetje kot prejemnik posojila plača, in zneskom, ki bi ga podjetje plačalo za primerljivo komercialno posojilo. Člen 19(4) SSIU ne predpisuje, da bi se morala subvencija izračuna- vati na podlagi stroškov, ki jih ima s posojilom vlada. Člen 6(1)(a), ki se nanaša na to, kdaj se v določenih oko- liščinah lahko sklepa o resni škodi, se v postopkih v zvezi z izravnalnimi dajatvami ne uporablja. Točka (k) Priloge I k SSIU, ki je prepisana v Prilogi I k osnovni uredbi, pred- videva posebna pravila za izvozne kredite, ki so izjeme k splošnim pravilom za izračun subvencij v primeru posojil. Točka (1) sama po sebi ne določa, da ima pristop na pod- lagi stroškov, ki jih ima s posojilom vlada, prednost pred izrecnimi pravili iz člena 5 in člena 6(b) osnovne uredbe, zlasti ker je ta točka že bila navedena v ponazoritvenem seznamu izvoznih subvencij, sprejetem v tokijskem krogu pogajanj GATT, torej v času, ko pravila STO pristopa na podlagi koristi za prejemnika še niso vključevala. (39) Korejska vlada je poleg tega trdila, da je bilo pri primerjavi obresti, plačanih za program državnih posojil, z obrestmi za komercialno posojilo napačno predpostavljeno, da so obrestne mere za vsa posojila v gospodarstvu enake. (40) Komisija ne predpostavlja, da so vsa posojila enaka, temveč je za referenco v skladu s členom 6(b) osnovne uredbe uporabila posojila, ki so se štela za primerljiva glede dobe odplačila, višine glavnice in namena. (41) Kot zadnje je korejska vlada trdila, da bi se kot ustrezna referenčna obrestna mera morala uporabiti obrestna mera za primerljivo posojilo, ki je bilo odobreno v istem času kot zadevno posojilo, in ne obrestne mere, veljavne v obdobju preiskave, saj so bile te zaradi finančne krize v obdobju preiskave neobičajno visoke. preiskave veljale enake obrestne mere ne glede na to, ali so bila odobrena v istem času kot državno posojilo ali ne. Tako Komisija ni odstopila od svoje običajne prakse, pred- videne v osnovni uredbi in smernicah za izračun. Ta zahtevek se zato zavrne. (43) Dva korejska proizvajalca izvoznika sta trdila, da je razvrstitev posojil v pet kategorij na podlagi višine glav- nice, ki jo je izdelala Komisija, samovoljna in je v neskladju z običajno prakso korejskih bank, ter da zato določanje obrestne mere na podlagi višine posojila ni ustrezna metodologija za določitev referenčne obrestne mere. En korejski proizvajalec izvoznik je trdil, da bi morala Komi- sija, ker korejske banke kot odločilnega dejavnika za določanje obrestne mere ne upoštevajo višine posojila, kot edino referenco uporabiti dejansko povprečno obrestno mero, ki jo proizvajalec plača za komercialna posojila. Dva korejska proizvajalca izvoznika sta tudi trdila, da bi morala Komisija za posojila EXIM-SM kot referenčno obrestno mero uporabiti obrestne mere za trgovinska posojila. (44) Kot odgovor na te zahtevke se zagovarja stališče, da je v skladu s členom 6(b) osnovne uredbe višino subvencije nedvoumno treba izračunati na podlagi primerljivega komercialnega posojila, ki bi ga podjetje na trgu dejansko lahko dobilo. Zato je praksa Komisije na tem področju pri- merjati posojila, podobna po znesku, namenu in dobi odplačila, kot je predvideno v smernicah za izračun. Trgo- vinska posojila (to je kratkoročna posojila za financiranje obratovalnih stroškov), ki so jih pridobili korejski proizva- jalci izvozniki, se od zadevnih posojil EXIM-SM razlikujejo po namenu (glej uvodno izjavo 126 začasne uredbe) ter po dobi odplačila in zato niso primerljiva posojila. Ti zahtevki se zato zavrnejo. (45) Ta dva korejska proizvajalca izvoznika sta nadalje dokazovala, da je Komisija izredno visoke obrestne mere, ki so bile posledica finančne krize v Koreji, kot referenco za izračun višine subvencije uporabila v primeru posojil, ki so bila odobrena pred izbruhom te krize. (42) Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da obrestne mere za posojila, odobrena po tržnih pogojih, nihajo in s tem odra- žajo pogoje na trgu. Za takšna posojila bi tako v obdobju (46) V skladu s členom 6(b) osnovne uredbe se korist izračuna na podlagi primerjave obrestnih mer za državna posojila z obrestnimi merami za primerljiva komercialna posojila. Da bi se ta določba upoštevala, so se povprečne obrestne mere za državna posojila primerjale s povprečnimi obrestnimi merami za primerljiva komercialna posojila v obdobju pre- iskave. Ta zahtevek se zato zavrne. 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 37 (b) Posojilo „Fishing Net Production“ (FNPL) (47) Korejska vlada je trdila, da je to posojilo namenjeno izključno proizvajalcem ribiških mrež, tako da ne podeljuje koristi izvoznikom žice iz nerjavnega jekla niti ne pomeni specifičnega posojila za industrijo nerjavnega jekla. Poleg tega naj bi podjetje, ki proizvaja tako ribiške mreže kot žico iz nerjavnega jekla, ločeno upravljalo finančna sredstva in vodilo ločeno računovodstvo. (48) Preiskava je pokazala, da so proizvajalci izvozniki žice iz nerjavnega jekla prejeli takšna posojila, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, saj so, kot je priznala korejska vlada, do njih upravičeni samo proizvajalci ribi- ških mrež. Za nepomembno se šteje dejstvo, da pri zadevni shemi ne gre za specifično shemo za proizvajalce izdelka v preiskavi, dokler je program specifičen kot tak in so koristi, dobljene v njegovem okviru, povezane s proizvodnjo zadevnega izdelka. Tu velja slednje, saj so se zaradi subvencioniranega posojila stroški financiranja proizva- jalca skupno znižali, kar gre tudi v korist zadevnega izdelka. Predložen ni bil noben dokaz, da zadevni proizva- jalci izvozniki svoja finančna sredstva upravljajo na način, ki zagotavlja, da odobritev posojila ne vpliva na skupne stroške financiranja podjetja. Ta zahtevek se zato zavrne. (c) Posojila iz skladov „SMEs Start-up and Promotion“ (SME-SPFL) (49) Korejska vlada je trdila, da posojila tipa C, odobrena v okviru „Pusan Metropolitan City Support Fund Establish- ment and Operation Bylaw“ niso odvisna od ustvarjenega je osem glavnih in 12 dodatnih meril za izvoza, saj določanje upravičenosti do takšnega posojila objektivnih in nevtralnih. Edini element, povezan z izvozom, je dodatno upoštevanje malih in srednjih podjetij, katerih izvozna prodaja znaša več kot 20 % njihovega skupnega prometa. Namen sheme ni spodbujati izvoz, temveč upo- rabiti delež izvoza kot posreden kazalec dejavnosti tehno- loškega razvoja. (50) Zagovarja se stališče, da je merilo, povezano z ustvarjenim izvozom, res samo eno od mnogih meril, vendar pa ima vseeno za posledico, da je shema odvisna od ustvarjenega izvoza in zato specifična. To je nedvoumno določeno v členu 3(4)(a) osnovne uredbe, po katerem se subvencije, ki so od ustvarjenega izvoza odvisne zakonsko ali dejansko, bodisi izključno ali kot eden od mnogih pogojev, štejejo za specifične. Ker je eden od elementov, ki jih organ pri dodeljevanju posojil upošteva, dosežen določen minimalni delež izvoza v skupnem prometu, je ta zahteva glede odvis- nosti od ustvarjenega izvoza izpolnjena, saj podjetje koristi brez prekoračitve določene ravni izvozne prodaje ne bi moglo pridobiti. Zahtevek korejske vlade se zato zavrne. (d) Posojilo „Technology Development Business“ (TDBL)/Sklad „Science and Technology Promotion“ (STPF) in tehnologije objektivni (51) Korejska vlada je trdila, da ti programi zagotavljajo pod- poro raziskovalnim dejavnostim v skladu s členom 8(2)(a) SSIU ter so zato takšni, da se izravnalni ukrep proti njim ne more uvesti. Poleg tega sta tehnološki razvoj ter spod- bujanje znanosti in nevtralni merili v smislu člena 2(1)(b) SSIU, programi pa so nače- loma na voljo vsem proizvajalcem, ki vlagajo v projekte za tehnološki razvoj, in zato niso specifični. Korejska vlada je glede STPF nadalje trdila, da ministrstvo za znanost in teh- nologijo uporablja pregledna in objektivna merila, tako da sama nima pravice odločanja pri izbiri prednostnih projektov, ter da Komisija ni predložila nobenega dokaza za svojo ugotovitev, da je ta pravica odločanja bila izva- jana. (52) Trditev, da sta oba programa takšna, da se proti njima ne more uvesti izravnalni ukrep, se zavrne iz istih razlogov, kot so navedeni v uvodnih izjavah 75 do 77 spodaj. Pred- ložen ni bil noben dokaz, ki bi dal dvomiti o začasni ugo- tovitvi, da je posojilo TDBL namenjeno samo določenim gospodarskim panogam, ki vlagajo v posebne projekte, katere določi ministrstvo za trgovino in industrijo. Glede STPF tudi ni bila predložena nobena informacija o merilih, ki jih je uporabilo ministrstvo za znanost in tehnologijo. Med preiskavo je bilo preverjeno, da je ministrstvo za zna- nost in tehnologijo občasno dejansko odločalo o prednostnih projektih. To se šteje kot zadosten dokaz za ugotovitev, da je STPF dejansko specifičen v smislu člena 3(2)(c) osnovne uredbe. Zato se zahtevek, da shemi nista specifični, zavrne. (e) Posojila za financiranje izvoza (53) En korejski proizvajalec izvoznik je trdil, da Komisija ni upoštevala določenih preverjenih informacij in da je pri izračunu koristi v okviru posojil EXIM-SM naredila napako. (54) Ta trditev se šteje za utemeljeno. Višina subvencije je bila za zadevno podjetje zato ustrezno popravljena. 38 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 (55) Korejska vlada je dokazovala, da so bile obrestne mere za posojila EXIM-EC (izvozni krediti pred odpremo), EXIM-SM in EXIM-FIC višje od obrestnih mer, ki jih je EXIM za finančna sredstva dejansko plačal, in da zato posojila EXIM-EC, EXIM-SM in EXIM-FIC niso posojila, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep. Poleg tega se je sklicevalo na opombo 5 k členu 3(1)(a) SSIU, po kateri ukrepi, ki v skladu s Prilogo I SSIU niso izvozne subvencije, niso prepovedani niti v okviru te niti v okviru katere koli druge določbe navedenega sporazuma. (56) Zagovarja se stališče, da ti argumenti veljajo samo za „izvozne kredite“, kot so opredeljeni v točki (k) Priloge I k osnovni uredbi. Kot je že razloženo v uvodnih izjavah 129 in 130 začasne uredbe, se posojila EXIM-EC (izvozni kre- diti pred odpremo), EXIM-SM in EXIM-FIC ne štejejo za „izvozne kredite“ in ne spadajo pod točko (k) Priloge I k osnovni uredbi. Ti zahtevki se zato zavrnejo. (57) Korejska vlada je dokazovala, da posojilo EXIM-FIC v smi- slu člena 3(1) SSIU ni odvisno niti od ustvarjenega izvoza niti od tega, da ima uporaba domačega blaga prednost pred uporabo uvoženega blaga. Trdila je tudi, da posojilo EXIM- FIC ni specifično, ker je na voljo številnim različnim gospodarskim panogam in ker je merilo naložb v tujini objektivno in nevtralno v smislu člena 2(1)(b) SSIU. (58) Komisija je kot odgovor na te argumente glede posojil EXIM-FIC ugotovila, da so na voljo samo podjetjem, ki vla- gajo v tujini, in so zato specifična v smislu člena 3(2)(b) osnovne uredbe, saj ne temeljijo na nevtralnih merilih, kot so razložena v uvodnih izjavah 80 do 84 spodaj. Sprejeto pa je bilo tudi stališče, da posojilo EXIM-FIC v smislu člena 3. 1 SSIU ni odvisno niti od ustvarjenega izvoza niti od tega, da ima uporaba domačega blaga prednost pred uporabo uvoženega blaga. 2. Sistem vračila pavšalnega zneska (59) Korejska vlada je trdila, da je ta shema sistem povračila v smislu točke (i) Priloge I, Priloge II in Priloge III k SSIU ter da se uvozne dajatve ne povrnejo v višini, ki bi presegla višino uvoznih dajatev, obračunanih na uvožene vložke, ki se porabljajo pri proizvodnji blaga za izvoz, pri čemer se odpadki upoštevajo v normalnem obsegu. (60) Kot odgovor na te argumente se zagovarja stališče, da pri shemi vračila pavšalnega zneska ne gre niti za shemo povračila dajatve niti za shemo povračila dajatve za substitucijo v smislu točke (i) Priloge I, Priloge II in Pri- loge III k SSIU, saj ni obveznosti, da se vložki za proizvod- njo blaga za izvoz uvozijo. Dejansko spada korejski sistem vračila pavšalnega zneska bolj pod splošno opredelitev subvencije v skladu s členom 2 osnovne uredbe, ki vključuje člen 1 SSIU. Predstavlja subvencijo, saj daje korejska vlada finančni prispevek v obliki nepovratnih sredstev na podlagi izvozne vrednosti FOB in prejemniku s tem podeljuje neposredno korist. To je subvencija, ki je zakonsko odvisna od ustvarjenega izvoza in se zato v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe šteje za specifično. S tem se vprašanje presežnega odpusta uvoznih dajatev, kot je navedeno v členu 2(l)(a)(ii) osnovne uredbe, ne postavlja, saj je ta vidik pomemben samo v primeru shem povračila in povračila za substitucijo v skladu s Prilogami I do III k osnovni uredbi. Te trditve se zato zavrnejo. (61) Korejska vlada je opozorila, da se v primeru, v katerem ni sistema ali postopka za ugotavljanje, ali je prišlo do prese- žnega plačila, v skladu z odstavkom 2 Priloge II(II) k SSIU opravi nadaljnje preverjanje v skladu z odstavkom 1 Pri- loge II(II), če preiskovalni organi to štejejo za potrebno. Ker Komisija ni preverila, ali je dejansko prišlo do presežnega povračila uvoznih dajatev na vložke, porabljene pri proiz- vodnji blaga za izvoz, po trditvah korejske vlade ni pod- lage za sklep, da je korejski sistem vračila pavšalnega zne- ska specifična subvencija v skladu s členom 3(4)(a) osnovne uredbe. (62) Zagovarja se stališče, da je ta argument nepomemben, saj se odstavek 2 Priloge II(II) k SSIU nanaša na sheme povra- čila dajatev, med katere pa, kot je razloženo zgoraj, zadevni program ne spada. Tudi če bi to bila shema povračila dajatve, bi bila v skladu s Prilogo II(II)(5) in Prilogo III(II)(3) k osnovni uredbi v vsakem primeru naloga vlade države izvoznice, da opravi takšno preverjanje na podlagi dejanskih poslovnih dogodkov. Korejska vlada takega pre- verjanja ni opravila Komisija zato ni preverila, ali je dejansko prišlo do presežnega povračila uvoznih dajatev na vložke, porabljene pri proizvodnji blaga za izvoz. (63) En korejski proizvajalec izvoznik je navajal, da argument Komisije, da ni sistema ali postopka za potrjevanje, kateri vložki se porabljajo pri proizvodnji blaga za izvoz in v kakšnih količinah, ni utemeljen, saj je vračilo dajatve dopustno samo za vložke, dejansko porabljene pri proiz- in za dejansko plačane uvozne vodnji blaga za izvoz, dajatve. 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 39 (64) Kot odgovor na te argumente se zagovarja stališče, da se pri sistemu vračila pavšalnega zneska višina prejetih nepo- vratnih sredstev ne izračunava na podlagi vložkov, dejansko porabljenih v proizvodnem procesu, ali na pod- lagi dejansko plačanih uvoznih dajatev, temveč kot pavšalni znesek na podlagi celotnega izvoza. Te trditve se zato zavrnejo. — člen 25 (davčni dobropis za naložbe v stroje in opremo za povečanje produktivnosti), — člen 27 (začasni davčni dobropis za naložbe). (65) En korejski proizvajalec izvoznik, ki je po svojih navedbah plačal uvozne dajatve na surovine, porabljene pri proiz- vodnji zadevnega izdelka, in zadevni izdelek izvozil, je nadalje dokazoval, da z uporabo tega sistema ni prejel nobene koristi, saj je znesek povračila dajatve nižji od zne- ska, ki bi ga prejel v primeru uporabe individualnega sistema. Korejska vlada je poleg tega dokazovala, da je korejski proizvajalec izvoznik, ki je uporabil sistem vračila pavšalnega zneska dajatve, Komisiji predložil dokaze, da je bil znesek povračila uvoznih dajatev v njegovem primeru veliko nižji od uvoznih dajatev, ki so bile v obdobju preis- kave obračunane za uvožene vložke, porabljene pri proiz- vodnji blaga za izvoz. (66) Kot odgovor na te argumente se zagovarja stališče, da iz zgoraj navedenih razlogov plačila v okviru sistema vračila pavšalnega zneska pomenijo nepovratna sredstva, ki teme- ljijo na ustvarjenem izvozu, ter so zato v skladu s čle- nom 3(4)(a) osnovne uredbe specifična in se proti njim lahko uvede izravnalni ukrep. Poleg tega je nepomembno, ali bi uporaba dovoljene sheme povračila dajatve proizva- jalcu izvozniku prinesla večjo korist, saj se je le-ta odločil pridobiti korist v okviru sheme, ki pomeni subvencijo, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep. Ti argumenti se zato zavrnejo. 3. Davčni programi (68) Korejska vlada je trdila, da lahko določbe teh členov v praksi uporabljajo številne zelo različne gospodarske panoge/podjetja, tako da niso specifične v smislu člena 2(1)(a), (b) in (c) SSIU ter zato ne pomenijo določb, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep (ti odstavki SSIU so prepisani v členu 3(2)(a), (b) in (c) osnovne uredbe). Korejska je pojem „predelovalne industrije“ opredeljen zelo široko in v praksi zajema na desettisoče podkategorij gospodarskih panog. zlasti poudarila, da vlada je (69) Temeljno načelo koncepta specifičnosti je, da bi morali za subvencijo, ki izkrivlja razporejanje sredstev v gospodar- stvu z dajanjem prednosti določenim podjetjem pred drugimi, veljati izravnalni ukrepi, če ta subvencija povzroča škodo. Kjer je upravičenost do subvencij znotraj gospodar- stva omejena na podlagi nenevtralnih meril, se predpostav- lja, da je takšno izkrivljanje razporejanja sredstev prisotno. To načelo je podlaga za člen 2(1)(a) SSIU in člen 3(2)(a) osnovne uredbe, po katerih je subvencija specifična, če organ, ki subvencijo podeljuje, ali zakonodaja, v skladu s katero ta organ deluje, upravičenost do subvencije izrecno omejuje na določena podjetja. V tem primeru se zagovarja stališče, da je pojem „predelovalne industrije“ sicer lahko široko opredeljen, da pa so določbe zgoraj navedenih čle- nov TERCL nadalje zasnovane tako, da omejujejo koristi, predvidene v njih, na določena podjetja, s tem ko pogoju- jejo upravičenost z drugimi nenevtralnimi merili, kot so naložbe v določene vrste izdelkov visoke tehnologije ali naložbe v tujini. (a) Nespecifičen značaj omejitve na predelovalno industrijo (67) Komisija je v okviru svoje začasne ugotovitve zagovarjala stališče, da so nekateri členi zakona „Tax Exemption and Reduction Control Law“ (TERCL) taki, da se proti njim lahko uvede izravnalni ukrep, saj so zaradi omejitve na določena podjetja, vključno s tistimi iz predelovalne indu- strije, specifični v skladu s členom 3(2)(a) osnovne uredbe. Ti členi so: — člen 7 (posebno davčno znižanje in oprostitev za mala in srednja predelovalna podjetja itd. ), — člen 8 (rezerva za tehnološki razvoj), — člen 9 (davčni dobropis za izdatke za razvoj tehnolo- gije in človeških virov), (70) Korejska vlada je dokazovala, da so takšna merila nevtralna, saj imajo vsa podjetja enako možnost koristiti subvencije. Tako je dokazovala, da je na primer subvencija podjetjem, ki vlagajo v tujini, nespecifična, ker imajo vsa podjetja možnost, da vlagajo v tujini. Vendar pa je v skladu s tem argumentom tudi subvencija, omejena na podjetja tekstilne industrije, nespecifična, ker imajo vsa podjetja „možnost“, da svojo proizvodnjo razširijo na tekstil. Če naj ima koncept specifičnosti v okviru SSIU nek smisel, mora vklju- čevati situacije, v katerih vlade subvencije pogojujejo s pogoji, za katere vnaprej vedo, da bodo občutno omejili število upravičenih podjetij; s takšnimi subvencijami se daje prednost določenim podjetjem pred drugimi. Iz tega razloga merila korejske vlade za določanje prejemnikov niso „nevtralna“ je razloženo spodaj, ne uporabljajo horizontalno kot zahteva člen 3(2)(b) osnovne uredbe. Zato se zagovarja stališče, da so subvencije v okviru teh členov TERCL specifične; v nadaljevanju je to za posamezne sheme podrobneje utemeljeno. in se, kot 40 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 (b) Nedovoljeno delovanje odobrene v splošnem okviru TERCL (ki je predmet števil- nih pritožnikovih domnev o subvencijah), se sprejme sklep, da ima Komisija pravico te sheme preiskati in po potrebi priporočiti uvedbo izravnalnih ukrepov. (71) Korejska vlada je trdila, da tisti členi TERCL o davčnih določbah, katerim pritožnik v tem postopku ni ugovarjal, ne bi smeli biti vključeni v ugotovitve v okviru tega postopka. Zadevni členi so: — člen 5 (poseben davčni dobropis za mala in srednja podjetja), — člen 7 (posebno davčno znižanje in oprostitev za mala in srednja predelovalna podjetja itd. ), — člen 27 (začasni davčni dobropis za naložbe). (72) Korejska vlada je navedla zlasti, da: (i) (ii) so v členu 11 SSIU (člen 10 osnovne uredbe) navedene informacije, ki jih mora pritožba vsebovati, med katere spadajo tudi dokazi o obstoju, višini in značilnostih zadevne subvencije; je v skladu s členom 12(1) SSIU (člen 11 osnovne uredbe) treba zainteresirane članice in vse zainteresi- rane stranke v okviru preiskave v zvezi z izravnalnimi dajatvami obvestiti o tem, katere informacije organi potrebujejo; (iii) bi v skladu z odstavkom 7 Priloge VI k SSIU (člen 26(3) osnovne uredbe) morala biti stalna praksa, da so zadevna podjetja pred (preveritvenim) obiskom obve- ščena o splošni naravi informacij, ki se preverjajo, in o morebitnih dodatnih informacijah, ki jih je treba predložiti. (73) Korejska vlada je trdila, da se te določbe SSIU niso upošte- vale, saj so bili v ugotovitve vključeni programi, katerim pritožnik ni ugovarjal, ter da poleg tega korejska vlada in nekateri sodelujoči proizvajalci izvozniki niso imeli mož- nosti, da se ustrezno branijo. (75) (76) (c) Člen 8 TERCL (rezerva za tehnološki razvoj) Poleg trditve korejske vlade, da so določbe tega člena nespecifične, je korejska vlada trdila tudi, da gre pri tem členu za subvencijo za raziskave in razvoj (R&R), proti kateri se ne more uvesti izravnalni ukrep, v smislu člena 8(2)(a) SSIU (ta odstavek SSIU je prepisan v členu 4(2) osnovne uredbe). Pri tem je treba opomniti, da proti subvencijam za R&R, ki izpolnjujejo zahteve člena 8(2)(a) SSIU in o katerih je STO uradno obveščena v skladu s členom 8(3) navedenega sporazuma, preiskava niti ne more biti uvedena. Glede člena 8 TERCL je bilo ugotovljeno, da Koreja o tej določbi STO ni uradno obvestila v skladu s členom 8(3) SSIU. Zato je imela Komisija pravico, da uvede preiskavo te določbe TERCL. Glede trditve korejske vlade, da je določba takšna, da se proti njej ne more uvesti izravnalni ukrep, pa mora korejska vlada dokazati, da se proti njej ne more uvesti izravnalni ukrep. Komisija je korejski vladi na začetku pre- iskave dala možnost, da tak dokaz predloži, česar pa korejska vlada ni storila. V teh okoliščinah se lahko uve- dejo izravnalni ukrepi za koristi, ki izhajajo iz tega člena. (77) Glede trditve korejske vlade o nespecifičnosti sheme je bilo ugotovljeno, da shema ni nevtralna, saj razlikuje med navadnimi in tehnološko intenzivnimi podjetji. Slednjim se odobri višja korist. Takšno razlikovanje kaže, da merila niso nevtralna in da izključujejo številna podjetja, katerim takšen tehnološki razvoj ni potreben. Iz teh razlogov in iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 67 do 70, se zago- varja stališče, da je člen 8 TERCL specifičen in se proti njemu lahko uvede izravnalni ukrep. (74) Kot odgovor na trditve korejske vlade se zagovarja stališče, da se ne more zahtevati, da pritožniki ob vložitvi pritožbe poznajo vsako podrobnost domnevnih subvencijskih pro- gramov v tretji državi. V tem primeru je pritožnik navedel številne domnevne davčne subvencije, odobrene v okviru TERCL. Med preiskavo so bile potem odkrite še druge davčne subvencije, odobrene v okviru nekaterih določb TERCL, ki v pritožbi niso bile izrecno navedene, imajo pa zelo podoben učinek kot v pritožbi navedene sheme. Zaradi narave teh subvencij in zlasti zaradi dejstva, da so (d) Člen 9 TERCL (davčni dobropis za izdatke za razvoj tehnologije in človeških virov) (78) Poleg splošne trditve korejske vlade, da so določbe tega člena nespecifične, je korejska vlada trdila tudi, da je merilo razvoja tehnologije in človeških virov objektivno in nevtralno merilo v smislu člena 2(1)(b) SSIU. Zagovarja se stališče, da to merilo ni nevtralno v smislu navedenega člena SSIU niti v smislu člena 3(2)(b) osnovne uredbe. V skladu s slednjim členom veljajo za objektivna merila ali 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 41 pogoje horizontalno uporabljena merila ali pogoji gospodarske narave, ki so nevtralni. Določbe tega člena TERCL se ne štejejo za horizontalno uporabljene, saj so podjetja v določenih gospodarskih panogah očitno bolj tehnološko usmerjena kot podjetja v drugih gospodarskih panogah in bodo zato to določbo bolj verjetno uporabila. Korejska vlada je z uzakonitvijo te določbe TERCL podjet- jem v določenih gospodarskih panogah podelila korist, ki je nesorazmerna. (83) Korejska vlada je tudi trdila, da je merilo naložb v tujini objektivno in nevtralno merilo v smislu člena 2(1)(b) SSIU. Zagovarja se stališče, da to merilo ni nevtralno v smislu navedenega člena SSIU niti v smislu člena 3(2)(b) osnovne uredbe. V skladu s slednjim členom veljajo za objektivna merila ali pogoje horizontalno uporabljena merila ali pogoji gospodarske narave, ki so nevtralni. Določbe tega člena TERCL se ne štejejo za objektivne, saj je vnaprej znano, da podjetja, ki ne vlagajo v tujini, ne bodo upravi- čena do koristi. To merilo tako ni niti nevtralno niti se ne uporablja horizontalno. Korejska vlada je z uzakonitvijo te določbe TERCL korist podelila omejenemu številu podjetij z interesi v tujini. (79) Zagovarja se stališče, da je ta shema specifična, saj je ome- jena na določena podjetja (glej uvodne izjave 67 do 70), in da se zato proti njej lahko uvede izravnalni ukrep. Shema je specifična tudi v skladu s členom 3(2)(b) osnovne uredbe in se zato proti njej lahko uvede izravnalni ukrep. (e) Člen 23 TERCL (rezerva za izgube pri naložbah v tujini) (80) Korejska vlada je opozorila, da določbe tega člena ne veljajo več od januarja 1998. Trdila je tudi, da so določbe tega člena dostopne številnim različnim gospodarskim panogam ter da je merilo naložb v tujini objektivno in nevtralno merilo v smislu člena 2(1)(b) SSIU. (81) Po svoji naravi ta določba ustreza odlogu plačila davkov, pri čemer se bo zadevni znesek po poteku dveh let ponovno prištel davčni osnovi podjetja, in sicer v enakih delnih zneskih prek obdobja treh let. Tako so iz davkov, katerih plačilo je bilo odloženo v zadnjem letu upraviče- nosti (davčno leto 1997), koristi za podjetja, ki so to davčno določbo uporabila, nastajale še v obdobju preis- kave (od 1. aprila 1997 do 31. marca 1998) in bodo nastajale še nekaj let po njem. (84) Zato se ta določba TERCL šteje za specifično v skladu s čle- nom 3(2)(b) osnovne uredbe in se zato proti njej lahko uvede izravnalni ukrep. (f) Člen 25 TERCL (davčni dobropis za naložbe v stroje in opremo za povečanje produktivnosti) (85) Poleg trditve korejske vlade, da so določbe tega člena nespecifične, je korejska vlada izpostavila, da je bila določba tega člena, po kateri so imeli domači stroji in oprema prednost pred uvoženimi, črtana konec leta 1996, to je pred obdobjem preiskave. Komisija je v okviru svojih začasnih ugotovitev dejansko zabeležila, da je bila določba člena, ki je predvidela različne veljavne odstotke za uvo- žene stroje in opremo (dobropis 3 %) ter doma kupljene stroje in opremo (dobropis 10 %), črtana konec leta 1996. Ker pa lahko podjetja za investicijske projekte, ki so se začeli pred koncem leta 1996 in se nadaljevali po tem datumu, na željo uporabijo odstotke, ki so veljali pred tem datumom, so koristi nastajale še v obdobju preiskave. (82) Glede trditve korejske vlade, da so določbe tega člena dostopne številnim različnim gospodarskim panogam, je Komisija v okviru svojih začasnih ugotovitev odkrila, da so določbe tega člena omejene na tista korejska podjetja, ki vlagajo v tujini. Predložena ni bila nobena nova informa- cija o nasprotnem. Kot v primeru zgornje trditve korejske vlade, da omejitev na predelovalno industrijo ni specifične narave (glej uvodne izjave 67 do 70), je dejstvo, da določbe člena 23 TERCL omejujejo koristi, predvidene v njem, na določena podjetja. Ta določba je zato specifična v skladu s členom 3(2)(a) osnovne uredbe in se zato proti njej lahko uvede izravnalni ukrep. (86) Glede različnih odstotkov, ki so za uvožene in doma kup- ljene stroje in opremo veljali do konca leta 1996, pa je že bilo ugotovljeno, da je shema specifična v skladu s čle- nom 3(4)(b) osnovne uredbe. V zvezi s splošno trditvijo o nespecifičnosti se zagovarja stališče, da je ta shema specifična, saj je omejena na določena podjetja (glej uvodne izjave 67 do 70), in se zato proti njej lahko uvede izrav- nalni ukrep. Vnaprej je znano, da bodo zgolj zaradi vrste svoje poslovne dejavnosti določena podjetja bolj verjetno imela korist od davčne ugodnosti za izboljšanje produktiv- nosti kot druga. S tem so koristi v okviru te sheme neizo- gibno bolj pomembne za določene gospodarske panoge kot za druge. 42 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 (g) Člen 27 TERCL (začasni davčni dobropis za naložbe) (87) Poleg trditve korejske vlade, da so določbe tega člena nespecifične, je korejska vlada izpostavila, da je bila določba, po kateri so imeli domači stroji in oprema prednost pred uvoženimi, črtana konec leta 1996. Komisija je v okviru svojih začasnih ugotovitev zagovarjala stališče, da se proti koristim, ki so nastale v okviru tega člena, lahko uvede izravnalni ukrep, saj lahko podjetja za investicijske projekte, začete pred koncem leta 1996, na željo uporabljajo različne odstotke za uvožene stroje in opremo (dobropis 3 %) ter doma kupljene stroje in opremo (dobropis 10 %), ki so veljali do konca leta 1996. S tem so koristi nastajale še v obdobju preiskave. (88) Zagovarja se stališče, da je ta shema specifična, saj je omejena na določena podjetja (glej uvodne izjave 67 do 70), in se zato proti njej lahko uvede izravnalni ukrep Zaradi različnih odstotkov, ki so veljali do konca leta 1996, je shema specifična v skladu s členom 3(4)(b) osnovne uredbe. Kar pa zadeva splošno trditev o nespecifičnosti, lahko to shemo, kot tisto po členu 25, uporabljajo samo tista podjetja, ki vlagajo v stroje in opremo za izboljšanje produktivnosti. Zaradi narave tega pogoja je neizogibno, da bodo določena podjetja bolj verjetno imela koristi kot druga. 4. Višina subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep (89) Ob upoštevanju zgornjih dokončnih ugotovitev v zvezi s posameznimi shemami je višina subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, za posamezne proizvajalce izvoznike v preiskavi naslednja: Posojila (izvoz) Posojila (drugo) Korea Welding Shine Metal Products Dae Sung Rope Mfg Co. , Ltd Korea Sangsa Co. Ltd/ Myung Jin Co. , Ltd Kowel Special Steel Wire Co. SeAH Metal Products Co. , Ltd 0,47 1,63 0,09 0,17 0,88 2,31 0,06 0 0,15 0 0 0,18 Davek (izvoz) 0,34 0 0,06 0,15 0 0,02 Davek (drugo) Povračilo dajatve Subvencija skupaj 0,08 0 0,55 0,25 0,03 0 0 1,09 0 0 0 0 0,95 2,72 0,85 0,57 0,91 2,51 (90) Tehtana povprečna stopnja subvencije na ravni države za vse proizvajalce izvoznike v preiskavi, ki pomenijo celoten izvoz s poreklom iz Koreje v Skupnost, znaša, izraženo v odstotku cene CIF meja Skupnosti, manj kot 1 % in je s tem de minimis. V teh okoliščinah je treba stopnjo subvencije za Korejo v skladu s členom 14(3) osnovne uredbe šteti za zanemarljivo. (E) ŠKODA 1. Uvodna pripomba (91) Na podlagi zgornjih ugotovitev o Koreji, po katerih je stopnja subvencije na ravni države za to državo pod pragom de minimis, se uvoz debele žice iz nerjavnega jekla s poreklom iz Koreje ne šteje več za subvencioniran uvoz. V nasprotju z ugotovitvami iz začasne uredbe se bo zato za oceno škode v nadaljevanju upošteval samo uvoz s poreklom iz Indije. 2. Gospodarska panoga Skupnosti (92) Ker nobena od zadevnih strank ni predložila novih dokazov ali drugih utemeljenih argumentov, se potrdijo dejstva in ugotovitve iz uvodnih izjav 207 in 208 začasne uredbe, to pomeni, da proizvajalci Skupnosti – pritožniki, ki pomenijo več kot 65 % skupne proizvodnje debele žice iz nerjavnega jekla v Skupnosti, v skladu s členom 9(1) osnovne uredbe tvorijo gospodarsko panogo Skupnosti. 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 43 3. Vidiki konkurenčnosti 6. Cene subvencioniranega uvoza (93) Indijski proizvajalci izvozniki so v svojih pripombah po razkritju ponovili trditev, da so vsi podatki, ki jih je v okviru tega postopka predložila gospodarska panoga Skupnosti, zaradi enotne uporabe sistema „dodatne dajatve na zlitine“ umetno napihnjeni, tako da pravilne analize škode v okviru protisubvencijskega postopka ni mogoče opraviti. Ker pa nobena od zainteresiranih strank ni pred- ložila novih argumentov in ker je bilo dokončno odločeno o zavrnitvi pritožbe v zadevi št. IV/E-1/36. 930 v zvezi s svetlimi palicami iz nerjavnega jekla, ki spadajo v isto kate- gorijo izdelkov kot žica iz nerjavnega jekla, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav 209 do 216 začasne uredbe. 4. Poraba Skupnosti (94) Nekatere zainteresirane stranke so po razkritju dokazovale, da je metodologija za določanje porabe Skupnosti neu- strezna, zlasti glede prodaje nesodelujočih proizvajalcev Skupnosti in uvoza iz tretjih držav. (95) V zvezi s tem je treba spomniti, da so podrobni in preve- rjeni podatki na razpolago samo za gospodarsko panogo Skupnosti in sodelujoče proizvajalce izvoznike iz zadevne države. V skladu z običajno prakso institucij Skupnosti so se zato uporabile informacije, ki so bile na razpolago Komisiji, in sicer zlasti statistični podatki iz neodvisnih virov. Nobena od zainteresiranih strank ni predložila infor- macij, ki bi pokazale, da je pristop institucij Skupnosti v tem primeru neustrezen in neutemeljen. (96) Zato se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav 217 in 218 začasne uredbe. 5. Obseg uvoza in tržni deleži subvencioniranega uvoza (97) Uvoz s poreklom iz Indije se je gibal na naslednji način: 952 t v letu 1994, 4 513 t v letu 1995, 6 951 t v letu 1996, 8 719 t v letu 1997 in 9 166 t v obdobju preiskave. Uvoz je tako v zadevnem obdobju neprekinjeno in znatno naraščal ter se povečal za okrog 850 %. (98) Tržni delež subvencioniranega uvoza s poreklom iz Indije se je neprekinjeno povečeval, in sicer z 1,4 % v letu 1994 na 5,6 % v letu 1995, 9,9 % v letu 1996, 11,1 % v letu 1997, ter je v obdobju preiskave ostal nespremenjen pri 11,1 %. (a) Gibanje cen (99) Povprečna prodajna cena uvoza s poreklom iz Indije (v eku/kg) se je med letoma 1994 in 1995 zvišala (z 1,88 na 2,44), potem pa od tega leta dalje neprekinjeno padala (na 2,32 v letu 1996, 2,10 v letu 1997 in 2,05 v obdobju pre- iskave). (b) Nelojalno nižanje cen (100) Nekatere zainteresirane stranke so ugovarjale metodologiji, ki jo je Komisija uporabila v predhodni fazi preiskave za izračun stopenj nelojalnega nižanja cen. Trdile so, da so stopnje umetno zvišane, saj negativni zneski, za katere so cene proizvajalcev izvoznikov nelojalno nižale cene gospodarske panoge Skupnosti, niso bili poračunani s pozitivnimi zneski. (101) Treba je navesti, da so se v skladu z metodologijo za izračun stopenj nelojalnega nižanja cen, opisano v uvodnih izjavah 226 in 227 začasne uredbe, tehtane povprečne neto prodajne cene subvencioniranega uvoza za vsak model posebej primerjale s povprečnimi neto prodajnimi cenami posameznega modela gospodarske panoge Skup- nosti na trgu Skupnosti. Ta metodologija je zato omogo- čila, da se je znesek, za katerega je cena določenega modela proizvajalca izvoznika presegla ceno gospodarske panoge Skupnosti, upošteval pri vsaki posamezni transakciji. (102) Zato se potrdijo sklepi o splošni metodologiji iz uvodnih izjav 226 do 227 začasne uredbe. (103) Ker ni bila predložena nobena druga pripomba, se za uvoz s poreklom iz Indije potrdijo dejanske stopnje nelojalnega nižanja cen, navedene v uvodni izjavi 228 začasne uredbe. 7. Položaj gospodarske panoge Skupnosti (104) Ker nobena od zainteresiranih strank ni predložila argumentov k začasnim ugotovitvam o gospodarskih kazalcih v zvezi s položajem gospodarske panoge Skupno- sti, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav 229 do 238 začasne uredbe. (105) Nekatere zainteresirane stranke so trdile, da na podlagi gospodarskih kazalcev za gospodarsko panogo Skupnosti ni mogoče sprejeti sklepa, da je bila tej gospodarski panogi povzročena bistvena škoda. Dokazovale so, da je bil polo- žaj gospodarske panoge Skupnosti v zadevnem obdobju razmeroma stabilen in da so se na področju proizvodnje, obsega prodaje in naložb pokazali celo znaki izboljšanja. Padajoči trend donosnosti pa naj bi bilo mogoče razložiti z odločitvijo gospodarske panoge Skupnosti, da se usmeri na izdelke z višjimi proizvodnimi stroški. 44 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 (106) Kot je že navedeno v uvodnih izjavah 237 in 238 začasne uredbe, je sklep o bistveni škodi, povzročeni gospodarski panogi Skupnosti, temeljil na dejstvu, da gospodarska panoga Skupnosti, soočena s subvencioniranim uvozom, ni mogla slediti pozitivnemu razvoju trga, ni nikoli več uspela doseči svojega prejšnjega tržnega položaja, stabilen obseg prodaje pa je uspela obdržati samo na račun svoje donosnosti, ki se je zaradi nizkih prodajnih cen zelo poslabšala. Obseg prodaje gospodarske panoge Skupnosti se je med letom 1994 in obdobjem preiskave dejansko povečal samo za 5 %, medtem ko se je trg Skupnosti v istem obdobju povečal za 20 %. Poleg tega je rahel porast proizvodnje in naložb samo posledica prizadevanj gospodarske panoge Skupnosti, da obdrži svoj tržni delež. trend donosnosti gospodarske panoge Tako padajoči Skupnosti ni izključno posledica dejstva, da je gospodarska panoga Skupnosti začela proizvajati tudi nekatere modele, pri katerih je bila konkurenca subvencioniranega uvoza manjša. (107) Na podlagi zgoraj navedenega se sprejme sklep, da je bila gospodarski panogi Skupnosti povzročena bistvena škoda v skladu z uvodnima izjavama 237 in 238 začasne uredbe. (F) VZROK ŠKODE gospodarsko panogo Skupnosti. Kajti v tem letu se je izredno povečal uvoz s poreklom iz Indije. (111) Od rasti trga od leta 1997 dalje je imel korist predvsem subvencioniran uvoz. Gibanje obsega prodaje gospodarske panoge Skupnosti ni sledilo tendenci rasti trga in njene prodajne cene niso več dosegle prejšnjih ravni. Nasprotno, gospodarski panogi Skupnosti se je preprečilo zvišanje cen in pretrpela je močan padec cen, kar kaže ugotovljeno nelojalno nižanje cen. Ta položaj se odraža v padajoči donosnosti in zmanjšanju števila zaposlenih. (112) Zaradi poceni uvoza s poreklom iz Indije je imela gospodarska panoga Skupnosti možnost, bodisi da obdrži svoje cene in s tem tvega izgubo obsega prodaje bodisi da sledi nizkim cenam subvencioniranega izvoza ne glede na posledice za donosnost. Obe strategiji sta negativno vpli- vali na donosnost bodisi neposredno (z nizkimi cenami) bodisi posredno (z visokimi cenami, ki so vodile do zmanj- šanja obsega prodaje in s tem do povišanja proizvodnih stroškov na tono). Od leta 1996 so vsi proizvajalci Skup- nosti bistveno znižali svoje prodajne cene, kar je imelo ponovno negativne posledice na njihovo donosnost, čeprav so si prizadevali usmeriti se na določene tržne niše, da ne bi pretrpeli še večje škode zaradi učinkov subvencioniranega uvoza. To jasno priča o občutljivosti trga na cene in o velikih posledicah nelojalnega nižanja cen, ki so ga izvajali indijski proizvajalci izvozniki. (108) Službe Komisije so v skladu s členom 8(6) in (7) osnovne uredbe preučile, ali je uvoz s poreklom iz Indije povzročil bistveno škodo. Poleg tega so preučile tudi, ali bi lahko gospodarski panogi Skupnosti škodo hkrati povzročali drugi znani dejavniki in ne subvencioniran uvoz, da bi s tem zagotovile, da se morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti dejavniki, ne pripiše subvencioniranemu uvozu. (b) Učinki drugih dejavnikov (a) Učinki subvencioniranega uvoza (109) Znaten porast obsega prodaje (okrog 850 %) in tržnega deleža subvencioniranega uvoza (z 1,4 % na 11,1 %) med letom 1994 in obdobjem preiskave ter precejšnje nelojalno nižanje cen sta časovno sovpadla s poslabšanjem položaja gospodarske panoge Skupnosti v smislu izgube tržnih deležev, padca cen in poslabšanja donosnosti. (110) Ko se je povpraševanje leta 1996 po močni rasti v letu naraščanje je na uvoza 1995 subvencioniranega neprekinjeno negativno zmanjšalo, vplivalo (113) Službe Komisije so v skladu s členom 8(7) osnovne uredbe preučile, ali bi lahko na položaj gospodarske panoge Skup- nosti vplivali dejavniki, ki niso subvencioniran uvoz iz Indije, pri čemer so še posebej preučile vlogo drugih pro- izvajalcev Skupnosti, ki v preiskavi niso sodelovali, in vlogo uvoza iz tretjih držav. (i) Drugi proizvajalci Skupnosti (114) Po sprejetju začasne uredbe so nekatere zainteresirane jo je pretrpela stranke izrazile dvom, da je škodo, ki gospodarska panoga Skupnosti, povzročil subvencioniran uvoz. Še zlasti so trdile, da so vzrok škode drugi dejavniki, in sicer drugi proizvajalci Skupnosti. V zvezi s tem so dokazovale, da zaradi omejenega sodelovanja proizvajal- cev Skupnosti ocena vpliva prodaje nesodelujočih proizva- jalcev Skupnosti ni v celoti zanesljiva. 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 45 (115) Treba je spomniti, da so podrobni in preverjeni podatki na razpolago samo za gospodarsko panogo Skupnosti. Zaradi visoke ravni sodelovanja gospodarske panoge Skupnosti, kar zagotavlja reprezentativne ugotovitve, ter zaradi transparentnosti trga Skupnosti s tanko žico iz nerjavnega jekla, ki je občutljiv na cene, je dopustno sklepati, da so drugi proizvajalci Skupnosti, še zlasti glede cen, verjetno sledili podobnemu trendu kot gospodarska panoga Skupnosti. Poleg tega nobena od zainteresiranih strank ni predložila informacij, ki bi dale sklepati, da so proizvajalci, ki niso med pritožniki, dosegli boljše poslovne rezultate. (ii) Uvoz iz tretjih držav (116) Tržni deleži uvoza iz tretjih držav so naslednji: Koreja Švica Druge države Skupaj drug uvoz 1994 1995 1996 1997 Obdobje preiskave (V % obsega) 0,4 6,6 1,4 8,4 0,6 6,3 2,8 9,7 1,0 5,5 2,5 9,0 1,1 6,7 1,7 9,6 1,5 6,9 2,2 10,6 (117) Tržni delež uvoza debele žice iz nerjavnega jekla s pore- klom iz tretjih držav se je med letom 1994 in obdobjem preiskave povečal samo za 2,2 odstotni točki, medtem ko se je tržni delež subvencioniranega uvoza s poreklom iz Indije v istem obdobju povečal za 9,7 odstotnih točk. Pre- iskava tudi ni odkrila nobenih znamenj nelojalnega nižanja prodajnih cen gospodarske panoge Skupnosti. sicer zlasti padec povpraševanja, spremembe vzorcev porabe, tehnološki razvoj ter spremembe glede ustvarje- nega izvoza ali produktivnosti gospodarske panoge Skup- nosti. Zato se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav 247 do 250 začasne uredbe. Koreja (118) Preučitev uvoza s poreklom iz Koreje v okviru te preiskave je pokazala, da je tehtana povprečna stopnja subvencije na ravni države pod pragom de minimis. Na podlagi zgoraj pri- kazanega gibanja tega uvoza se sprejme sklep, da je nara- ščajoči trend pri njem sicer manj izrazit kot pri uvozu s poreklom iz Indije, vendar ne zanemarljiv. (119) Na podlagi zgornjih ugotovitev se sprejme sklep, da je uvoz iz tretjih držav sicer lahko prispeval k škodi, povzročeni gospodarski panogi Skupnosti, da pa se sam zase, še zlasti zaradi gibanja tržnega deleža teh tretjih držav v zadevnem obdobju, ne more šteti kot zadosten za prekinitev ugotov- ljene vzročne povezave med subvencioniranim uvozom iz Indije in bistveno škodo, povzročeno gospodarski panogi Skupnosti. (iii) Drugi dejavniki (120) Nobena od zainteresiranih strank ni predložila novih argumentov glede tega, ali bi lahko drugi dejavniki prispe- vali k škodi, povzročeni gospodarski panogi Skupnosti, in (c) Sklep o vzroku škode (121) Tudi če so dejavniki, ki niso subvencioniran uvoz s pore- klom iz Indije, morebiti prispevali k škodi, povzročeni gospodarski panogi Skupnosti, le ti ne spremenijo vzročne povezave med subvencioniranim uvozom s poreklom iz Indije in bistveno škodo, ki je bila s tem povzročena gospodarski panogi Skupnosti. (122) Na podlagi zgoraj navedenega se sprejme sklep, da je subvencioniran uvoz s poreklom iz Indije sam po sebi vzrok bistvene škode, povzročene gospodarski panogi Skupnosti. (G) INTERES SKUPNOSTI (123) Po sprejetju začasne uredbe so uporabniki predložili pri- pombe v zvezi z možnimi učinki dajatev. (124) Glede gospodarske panoge Skupnosti in drugih proizvajal- cev Skupnosti ni bil predložen noben dodaten argument k vplivu dajatev na njihov položaj, tako da se potrdi sklep, da bo uvedba ukrepov tej gospodarski panogi Skupnosti omogočila, da ponovno doseže zadovoljivo stopnjo donosnosti ter da ohrani in nadalje razvija svoje dejavnosti v Skupnosti, s čimer zagotavlja delovna mesta in naložbe. 46 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 (125) Ker neodvisni uvozniki in dobavitelji niso predložili dodatnih argumentov, se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav 257 do 261 začasne uredbe. (133) V skladu s členom 15(1) osnovne uredbe mora stopnja dajatve ustrezati višini subvencije, razen če je stopnja škode nižja. Tako so stopnje dajatve za sodelujoče indijske pro- izvajalce izvoznike naslednje: ukrepov neposredno (126) Glede uporabnikov so nekatera podjetja trdila, da bo uvedba njihov gospodarski položaj, saj se bodo s tem podražile njihove surovine. Vendar pa so navedla tudi, da lahko svoje potrebe pokrivajo v državah, ki niso zadevna država. Poleg tega bi bil vpliv morebitnega zvišanja cen zaradi splošno nizke ravni dajatev omejen. vplivala na (127) Drugi uporabniki so poudarjali kakovost in zanesljivost izdelkov gospodarske panoge Skupnosti ter zaradi tega menili, da uvedba ukrepov ne bo vplivala na njihov polo- žaj. (128) Zato se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav 252 do 268 začasne uredbe, po katerih ni utemeljenih razlogov proti uvedbi izravnalnih dajatev. Podjetje Bhansali Bright Bars Pvt Ltd Devidayal Ltd, Mumba Indore Wire Ltd, Indore Isibars/Isinox Ltd, Mumbai Kei Industries Ltd, Delhi Macro Bars and Wires Pvt Ltd, Mumbai Mukand Ltd, Mumbai Raajratna Metal Industries Ltd, Mumbai (H) DOKONČEN POTEK UKREPOV Triveni Shinton, Mumbai 1. Koreja Venus Wire, Indore Predlagana izravnalna dajatev % 18,5 18,4 19,3 13,2 0 25,4 13,2 28,6 0 35,4 (129) Na podlagi zgornjih ugotovitev, da je tehtano povprečje stopnje subvencije na ravni države za uvoz s poreklom iz Koreje de minimis, je treba ta postopek v skladu s čle- nom 14(3) osnovne uredbe ustaviti. 2. Indija (130) Na podlagi zgornjih ugotovitev o subvencioniranju, škodi, vzročni povezavi in interesu Skupnosti se je proučilo, kakšno obliko in kakšen obseg bi morali imeti dokončni izravnalni ukrepi, da se odpravijo učinki škodljivih subvencij, ki izkrivljajo trgovino, in da se na trgu Skupno- sti z debelo žico iz nerjavnega jekla ponovno vzpostavijo pogoji učinkovite konkurence. (131) V skladu s pojasnili iz uvodne izjave 271 začasne uredbe se je zato izračunala raven neškodljivih cen, pri kateri gospodarska panoga Skupnosti pokrije svoje proizvodne stroške in doseže primerno donosnost prodaje. (134) Da se nepripravljenost na sodelovanje ne bi nagradila, se je štelo za primerno, da se stopnja dajatve za nesodelujoča podjetja določi na podlagi najvišje stopnje, ki je bila za sodelujoča posameznem ugotovljena subvencijskem programu, kar za nesodelujoča podjetja s sedežem v Indiji znaša 48,8 %. podjetja pri v na okviru podlagi ugotovitev (135) Individualne stopnje dajatve, navedene v tej uredbi, so bile določene te protisubvencijske preiskave. S tem odražajo položaj ugo- tovljen med to preiskavo. Te stopnje dajatve veljajo tako izključno za uvoz izdelkov, ki so po poreklu iz zadevne države in jih proizvedejo poimensko navedene pravne osebe. Za izdelke, ki jih proizvedejo druga podjetja, ki v izvedbenem delu te uredbe niso poimensko navedena, vključno s povezanimi podjetji, ne veljajo te individualne stopnje dajatve, temveč preostala stopnja dajatve. (132) Primerjava neškodljivih cen z izvozno ceno proizvajalcev je izkazala stopnje škode, ki so bile razen v primeru enega proizvajalca izvoznika v vseh primerih enake subvencijam, ugotovljenim za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ali višje od njih. (136) Zahtevke za uporabo teh individualnih stopenj dajatve (npr. zaradi spremembe imena podjetja) je treba nemu- doma vložiti pri Komisiji, in sicer skupaj s potrebnimi informacijami, zlasti o spremembi dejavnosti podjetja na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezani s to spremembo imena. 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 47 (J) POBIRANJE ZAČASNIH DAJATEV (137) Zaradi višine subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep in ki so bile ugotovljene za proizvajalce izvoznike s sedežem v Indiji, ter zaradi obsega škode, povzročene gospodarski panogi Skupnosti, se šteje za potrebno, da se varščine, položene za začasne izravnalne dajatve na uvoz s poreklom iz Indije v okviru Uredbe (ES) št. 618/1999, dokončno poberejo v višini dokončnih dajatev oziroma v višini začasnih dajatev, če so slednje nižje. (138) Varščine, položene za začasne izravnalne dajatve na uvoz s poreklom iz Koreje, je treba sprostiti – SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 1. Uvede se dokončna izravnalna dajatev na uvoz žice iz nerjavnega jekla premera 1 mm ali več, ki vsebuje 2,5 masnega odstotka ali več niklja, druge kot tiste, ki vsebuje 28 masnih odstotkov ali več, vendar ne več kot 31 masnih odstotkov niklja, in 20 masnih odstotkov ali več, vendar ne več kot 22 masnih odstotkov kroma, ki se uvršča pod oznako KN ex 7223 00 19 (označba TARIC 7223 00 19 90) in je po poreklu iz Indije. 2. Stopnje dokončne izravnalne dajatve na neto ceno franko meja Skupnosti, neocarinjeno so: Producer Stopnja dajatve (%) Dodatna označba TARIC — Bhansali Bright Bars Pvt Ltd, C-8/3, T. T. C. Industrial Area, Village — Pawne Opposite 18,5 A009 P. I. L. , Thane - Belapur Road, Navi Mumbai 400 705, India — Devidayal Industries Ltd, Gupta Mills Estate, Reary Road, Mumbai 400 010, India — Indore Wire Company Ltd, Near Fort, Indore 452 006 (M. P. ), India — Isinox Steels Ltd Indiasteel Complex, Railway Gate No 4, Antop Hill, Wadala, Mumbai 400 037, India 18,4 19,3 13,2 A010 A004 A002 — Isibars Ltd Indiasteel Complex, Railway Gate No 4, Antop Hill, Wadala, Mumbai 13,2 A011 400 037, India — Mukand Ltd, L. B. S. Marg, Kurla, Mumbai 400 070, India — Raajratna Metal Industries Ltd, 909, Sakar - III, Nr Income Tax, Ahmedabad 380 014, Gujarat, India 13,2 28,6 A003 A005 — Venus Wire Industries Ltd, Block No 19, Raghuvanshi Mill Compound, Senapati Bapat 35,4 A006 Marg, Lower Parel, Mumbai 400 013, India — Macro Bars and Wires Pvt. Ltd, 702 Bombay Market Building Taredo Road, Mumbai 25,4 A008 400 032, India — Kei Industries Ltd, D-90, Okhla Industrial Area Phase-1, New Delhi, India — Triveni Shinton International Ltd. , Kanti Mansion, 6 Murai Mohalla Indore, 400 001, (M. P. ), India — All other companies 0 0 A020 A012 48,8 A999 48 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi. 4. V nasprotju z dajatvijo na ravni države za „vsa preostala podjetja“ veljajo individualne stopnje dajatve, navedene v tej uredbi, izključno za uvoz izdelkov, ki jih proizvedejo poimensko navedene pravne osebe/podjetja in so po poreklu iz zadevne države. Te stopnje ne veljajo za izdelke, ki jih proizvedejo podjetja, ki v izvedbenem delu te uredbe niso natančno poimensko navedena. Zahtevke za uporabo teh individualnih stopenj dajatve (npr. zaradi spremembe imena podjetja) je treba nemudoma vložiti pri Komisiji, in sicer skupaj s potrebnimi informacijami, zlasti o spremembi dejavnosti podjetja na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezani s to spremembo imena. Komisija bo po posvetovanju s svetovalnim odborom uredbo ustrezno spremenila in dopolnila seznam podjetij, za katera veljajo individualne stopnje dajatve. Člen 2 1. Varščine, položene za začasne izravnalne dajatve na uvoz s poreklom iz Indije v okviru Uredbe (ES) št. 618/1999, se dokončno poberejo v višini dokončno uvedenih dajatev. Varščine, ki presegajo dokončne izravnalne dajatve, se sprostijo. 2. Določbe iz člena 1(4) se uporabljajo tudi za dokončno pobiranje varščin, položenih za začasne izravnalne dajatve. Člen 3 Ustavi se postopek v zvezi z uvozom žice iz nerjavnega jekla premera 1 mm ali več s poreklom iz Koreje. Varščine, položene za začasne izravnalne dajatve na uvoz s poreklom iz Koreje v okviru Uredbe (ES) št. 618/1999, se sprostijo. Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Člen 4 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 12. julija 1999 Za Svet Predsednik S. NIINISTÖ


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 1569/1999, annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999, tietyistä menettelyistä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Slovenian tasavallan välisen assosiaation perustavan Eurooppa-sopimuksen soveltamiseksi

eurovoc_concepts:
Slovenia
agricultural product
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
association agreement (EU)
dumping

text: 20. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 187/1 I (Säädökset, jotka on julkaistava) NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1569/1999, annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999, tietyistä menettelyistä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Slovenian tasavallan välisen assosiaation perustavan Eurooppa-sopimuksen soveltamiseksi EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että 1) 2) 3) 4) tasavallan Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Slove- nian Eurooppa- sopimus, jäljempänä ”sopimus”, allekirjoitettiin Luxem- burgissa 10 päivänä kesäkuuta 1996, assosiaation perustava asti voimaantuloon sopimuksen sen määräyksiä kaupasta ja kaupan liitännäistoimenpiteistä on sovellettu tammikuuta 1997 Euroopan yhteisön, 1 päivästä Euroopan hiili- ja teräsyhteisön, Euroopan atomienergia- yhteisön ja Slovenian tasavallan välisen vapaakauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan, Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 1996 allekirjoitetun väliaikaisen sopimuksen (1) perusteella, on tarpeen määrätä menettelyistä sopimuksen tiettyjen määräysten soveltamiseksi, siinä määrin kuin sopimuksen määräykset edellyttävät, kaupan suojatoimenpiteiden osalta olisi annettava erityissäännöksiä erityisesti tuontiin sovellettavasta yhtei- sestä järjestelmästä 22 päivänä joulukuuta 1994 anne- tussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3285/94 (2) ja polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsen- (1) EYVL L 344, 31. 12. 1996, s. 3. (2) EYVL L 349, 31. 12. 1994, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2315/96 (EYVL L 314, 4. 12. 1996, s. 1). s. 53, asetus valtioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetussa neuvoston asetuk- sessa (EY) N:o 384/96 (3) säädettyjen yleisten sääntöjen osalta, 5) 6) 7) 8) sopimuksessa vahvistetut sitoumukset olisi otettava huomioon arvioitaessa, onko otettava käyttöön suojatoi- menpiteitä, on myös sovellettava Euroopan yhteisön perustamissopi- muksessa määrättyjä suojalausekkeita koskevia menette- lyjä, sopimuksen pöytäkirjan n:o 1 soveltamisalaan kuuluvia tekstiilituotteita koskevien suojatoimenpiteiden osalta on ja annettu erityissäännöksiä, olisi otettava käyttöön tietyt määräykset tariffikiintiöiden ja -kattojen soveltamiseksi, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: I OSASTO Tariffikiintiöt ja tariffikatot 1 artikla Sopimuksen 21 artiklan 2 kohdan soveltamista koskevat määräykset, jotka koskevat sopimuksen liitteessä II tarkoitettuja maataloustuotteita, joihin sovelletaan yhteistä markkinajärjes- telyä, vahvistetaan vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun asetuksen (ETY) N:o 1766/ 92 (4) 23 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen tai tapauksen mukaan muiden yhteisestä markkinajärjestelystä annettujen asetusten vastaavissa säännöksissä säädetyn menet- telyn mukaisesti. (3) EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98 (EYVL L 128, 30. 4. 1998, s. 18). (4) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 923/96 (EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37). L 187/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 20. 7. 1999 2 artikla toteuttaa tarvittaessa nämä toimenpiteet samaa menettelyä noudattaen. Sopimuksen liitteissä II, VI (muut kuin 1 artiklan 1. soveltamisalaan kuuluvat) ja VIII a tarkoitettujen tariffikiin- tiöiden ja tariffikattojen soveltamista koskevat määräykset, mukaan lukien yhdistetyn nimikkeistön ja Taric-koodien muutosten edellyttämät tai neuvoston tekemistä yhteisön ja Slovenian välisistä sopimuksista, pöytäkirjoista tai kirjeenvaih- doista johtuvat muutokset ja tekniset mukautukset, vahvistaa tämän artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen komissio, jota avustaa tässä tehtävässä asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (1) 247 artiklassa perustettu tullikoodeksikomitea. Komission edustaja esittää komitealle ehdotuksen tarvitta- 2. vista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireelli- syyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrä- tyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuk- sesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjoh- taja ei osallistu äänestykseen. Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa: — komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden sovelta- mista enintään kolmella kuukaudella ilmoituksen tekopäi- västä, — neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edel- lisessä luetelmakohdassa tarkoitetun ajan kuluessa. 3. Komitea voi ottaa käsiteltäväkseen kaikki ne tariffikiin- jotka tiöiden ja tariffikattojen soveltamista koskevat asiat, puheenjohtaja saattaa sen käsiteltäväksi joko omasta aloittees- taan tai jäsenvaltion pyynnöstä. 4. Kun tariffikatto on saavutettu, komissio voi antaa asetuksen, jolla otetaan kalenterivuoden loppuun saakka uudel- leen käyttöön kolmansiin maihin sovellettavat tullit. Komissio voi omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion pyynnöstä esittää tätä varten tarvittavat ehdotukset. 4 artikla soveltaa käytäntö Jos yhteisöllä mahdollisesti on jonkin käytännön osalta 1. perusteet tarkoitettuja sopimuksen 65 artiklassa toimenpiteitä, komissio tutkii tapauksen omasta aloitteestaan jäsenvaltion pyynnöstä ja päättää tämän jälkeen, onko tai kyseinen sopimuksen määräysten mukainen. Komissio tekee tarvittaessa suojatoimenpiteiden käyttöönottoa koskevan ehdotuksen neuvostolle, joka päättää asiasta perusta- missopimuksen 113 artiklassa määrättyä menettelyä noudat- taen, lukuun ottamatta tapauksia, joissa on kyse asetuksen (EY) N:o 3284/94 (2) jolloin toimenpiteet säädettyjä menettelyjä noudattaen. Toimenpiteet toteutetaan ainoastaan sopimuksen 65 artiklan 6 kohdassa määrättyjen edellytysten vallitessa. soveltamisalaan kuuluvista tuista, toteutetaan kyseisessä asetuksessa Jos jokin käytäntö saattaa aiheuttaa sen, että Slovenia 2. soveltaa yhteisöön toimenpiteitä sopimuksen 65 artiklan nojalla, komissio päättää tapauksen tutkittuaan, onko kyseinen käytäntö sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukainen. Komissio tekee tarvittaessa asiaa koskevat päätökset perusta- missopimuksen 85, 86 ja 92 artiklan soveltamisesta johtuvien perusteiden mukaisesti. 5 artikla soveltaa sopimuksen 30 artiklassa Jos yhteisöllä todennäköisesti on jonkin käytännön osalta tarkoitettuja perusteet toimenpiteitä, polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyt- töönotosta päätetään asetuksen (EY) N:o 384/96 säännösten mukaisesti sekä sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa ja 3 kohdan b tai d alakohdassa määrättyä menettelyä noudattaen. II OSASTO Suojatoimenpiteet 3 artikla Neuvosto voi perustamissopimuksen 113 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen päättää, että sopimuksen 29 artiklassa ja 123 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä käsitellään sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa. Neuvosto (1) EYVL L 302, 19. 10. 1992, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 82/97 (EYVL L 17, 21. 1. 1997, s. 1). 6 artikla Jos 1. jäsenvaltio pyytää komissiota soveltamaan sopi- muksen 31 ja 32 artiklassa tarkoitettuja suojatoimenpiteitä, sen Jos tiedot. on toimitettava komissiolle pyyntöään tukevat komissio päättää olla soveltamatta suojatoimenpiteitä, se ilmoittaa päätöksestään neuvostolle ja jäsenvaltioille viiden työpäivän kuluessa jäsenvaltion pyynnön vastaanottamisesta. Kukin jäsenvaltio voi saattaa komission päätöksen neuvoston käsiteltäväksi kymmenen työpäivän kuluessa sen tiedoksi anta- misesta. (2) EYVL L 349, 31. 12. 1994, s. 22. 20. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 187/3 aikomuksensa Jos neuvosto määräenemmistöllä päättää asiasta toisin, komissio antaa tästä viipymättä tiedon Slovenialle ja ilmoittaa sille neuvottelujen aloittamisesta asso- siaationeuvostossa sopimuksen 34 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti. ilmaisee Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin 20 työpäivän kuluessa siitä, kun assosiaationeuvostossa käytävät neuvottelut Slovenian kanssa on saatettu päätökseen. Komissiota avustaa asetuksella (EY) N:o 3491/93 (1) 2. perustettu komitea, jäljempänä ”komitea”, joka koostuu jäsen- valtioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komis- sion edustaja. Komitea kokoontuu puheenjohtajan kutsusta. Puheenjohtaja toimittaa jäsenvaltioille kaikki tiedot mahdolli- simman aikaisessa vaiheessa. tarvittavat 3. Jos komissio jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloittees- taan päättää, että sopimuksen 31 ja 32 artiklassa tarkoitetut suojatoimenpiteet olisi otettava käyttöön: — se ilmoittaa asiasta jäsenvaltioille viipymättä, jos se toimii omasta aloitteestaan, — se ilmoittaa asiasta viiden työpäivän kuluessa kyseisen jäsenvaltion se toimii jos pyynnön vastaanottamisesta, pyynnöstä, — se kuulee asiasta komiteaa, — se antaa samanaikaisesti asiasta tiedon Slovenialle ja ilmoittaa assosiaationeuvostolle sopimuksen 34 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen neuvottelujen aloittamisesta, — se toimittaa samanaikaisesti assosiaationeuvostolle kaikki neuvotteluja varten tarvittavat tiedot. 4. Assosiaationeuvostossa käytäviä neuvotteluja pidetään joka tapauksessa päättyneinä 30 päivän kuluttua 1 ja 3 kohdassa tarkoitetun ilmoituksen antamisesta. Kun neuvottelut on saatettu päätökseen tai kun mainittu 30 päivän määräaika on päättynyt, komissio voi komiteaa kuul- tuaan toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sopimuksen 31 ja 32 artiklan täytäntöön panemiseksi, jos mitään muuta ratkaisua ei ole löydetty. 5. Edellä 4 kohdassa tarkoitetusta päätöksestä ilmoitetaan viipymättä neuvostolle, jäsenvaltioille ja Slovenialle; siitä ilmoi- tetaan myös assosiaationeuvostolle. Päätöstä sovelletaan välittömästi. 6. Kukin jäsenvaltio voi saattaa 4 kohdassa tarkoitetun komission päätöksen neuvoston käsiteltäväksi 10 työpäivän kuluessa päätöksen tiedoksi antamisesta. 7. Jos komissio ei ole tehnyt 4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettua päätöstä 10 työpäivän kuluessa assosiaationeuvos- tossa käytävien neuvottelujen tai, tapauksen mukaan, edellä mainitun 30 päivän määräajan päättymisestä, asian 3 kohdan mukaisesti komission käsiteltäväksi saattanut jäsenvaltio voi saattaa sen neuvoston käsiteltäväksi. Neuvosto voi 6 ja 7 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa 8. määräenemmistöllä päättää asiasta toisin kahden kuukauden kuluessa. 7 artikla 1. Sopimuksen 34 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoi- tettujen poikkeuksellisten olosuhteiden vallitessa komissio voi toteuttaa välittömästi suojatoimenpiteet sopimuksen 31 ja 32 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa. Jos komissio on saanut pyynnön jäsenvaltiolta, se tekee päätök- sensä viiden työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Komissio ilmoittaa päätöksestään neuvostolle ja jäsenval- 2. tioille. Kukin jäsenvaltio voi 3. saattaa komission päätöksen neuvoston käsiteltäväksi 6 artiklan 6 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Asiassa sovelletaan 6 artiklan 7 ja 8 kohdassa säädettyä menet- telyä. Jos komissio ei ole tehnyt asiassa päätöstä 1 kohdan toisessa alakohdassa mainitussa määräajassa, asian komission käsiteltä- väksi saattanut jäsenvaltio voi saattaa sen neuvoston käsiteltä- väksi tämän kohdan ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa säädettyjä menettelyjä noudattaen. 8 artikla Edellä 6 ja 7 artiklassa säädettyjä menettelyjä ei sovelleta sopi- muksen pöytäkirjan n:o 1 soveltamisalaan kuuluviin tuotteisiin. 9 artikla toimenpiteet Poiketen siitä, mitä 6 ja 7 artiklassa säädetään, maataloustuot- teisiin sopimuksen 22 ja 31 artiklan tai kyseisiä tuotteita koske- vien liitteiden määräysten perusteella olosuhteiden sitä vaatiessa sovellettavat toteutetaan maatalouden yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevissa säännöissä tai perustamissopi- muksen 235 artiklan nojalla annetuissa, maataloustuotteista erityissäännöksissä tuotteisiin jalostettuihin vahvistettuja menettelyjä noudattaen, sopimuksen 22 artiklan tai 34 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaiset edellytykset täyttyvät. sovellettavissa jos 10 artikla (1) EYVL L 319, 21. 12. 1993, s. 1. Komissio tekee yhteisön puolesta sopimuksessa määrätyt ilmoi- tukset assosiaationeuvostolle. L 187/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 20. 7. 1999 Tämä asetus ei estä sitä, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa ja erityisesti sen 119 ja 120 artiklassa tarkoitettuja suojatoimenpiteitä sovelletaan perustamissopimuksessa määrättyjä menettelyjä noudattaen. 11 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä helmikuuta 1999. 12 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 1999. Neuvoston puolesta S. NIINISTÖ Puheenjohtaja