title: A Tanács 1728/1999/EK rendelete (1999. július 29.) a Tajvanról származó szintetikus poliészter szálak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a Koreai Köztársaságból származó szintetikus poliészter szálak behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről

eurovoc_concepts:
South Korea
anti-dumping duty
import
man-made fibre
originating product

text: 94 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/32. kötet 31999R1728 1999. 8. 4. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 204/3 A TANÁCS 1728/1999/EK RENDELETE (1999. július 29. ) a Tajvanról származó szintetikus poliészter szálak behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a Koreai Köztársaságból származó szintetikus poliészter szálak behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, b) Koreai Köztársaság tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelem- ről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. és 11. cikkére, tekintettel a tanácsadó bizottsággal való egyeztetést követően benyújtott bizottsági javaslatra, (2) (3) mivel: A. AZ ELJÁRÁS 1. Korábbi vizsgálatok a) Tajvan (1) A Tanács 1998. decemberében a 3946/88/EK rendeletben (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek közt Tajvanról származó szintetikus poliészter szálak (a továb- biakban: „PSz”) behozatalára. (4) Ezt követően 1990 szeptemberében a Szintetikus Poliész- ter Szál Importőrök Szövetsége, valamint egyes érintett országok exportőrei által benyújtott kérésre a Bizottság a 2423/88/EK rendelet 14. cikkével összhangban (3) kezde- ményezte a 3946/88/EK rendelet felülvizsgálatát. Ennek a felülvizsgálatnak az a 3017/92/EK rendelettel (4) 1992 októberében módosította a hatályos dömpingellenes vámokat, többek között Tajvan tekintetében. eredményeképpen a Tanács A Tanács 1993 januárjában az 54/93/EK rendeletben (5) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: „Korea”) származó PSz behozatalára. c) Más országokkal szembeni intézkedések A Tanács a 3017/92/EK rendelettel módosította a döm- pingellenes intézkedéseket többek közt Romániával, Törö- kországgal, Szerbia és Montenegró Köztársaságokkal, vala- mint a Macedón Köztársasággal szemben, és hatályon kívül helyezte a Mexikóból és az Amerikai Egyesült Államokból érkező behozatallal szembeni intézkedéseket. A többi emlí- tett országra vonatkozó dömpingellenes intézkedések 1997. október 27-én vesztették hatályukat. Végezetül, a Tanács az 1490/96/EK rendelettel (6) dömpingellenes vámokat vezetett be a Fehéroroszországból származó PSz behozatalára. Következésképpen dömpingellenes vámok jelenleg a Tajvanról, Koreából és Fehéroroszországból szár- mazó behozatallal szemben vannak hatályban. 2. Felülvizsgálati kérés A többek között Tajvanról (7) és Koreából (8) származó PSz behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályának várható megszűnéséről közzétett két hirdet- mény kihirdetését követően a Bizottsághoz 1997 július és augusztus hónapokban kérelmek érkeztek az említett két országra vonatkozó intézkedések felülvizsgálata tárgyában, a 384/96/EK rendelet (a továbbiakban: „alaprendelet”) 11. cikk (2) bekezdése alapján. A kérelmet a Nemzetközi Műselyem és Szintetikus Szál Szövetség (IRSFC) terjesztette elő a közösségi gyártók nevé- ben, akik az érintett termék közösségi termelésének majd- nem teljes egészét képviselik. (1) HL L 56. , 1996. 3. 6, 1. o. A legutóbb a 905/98/EK rendelettel (HL L 128. , 1998. 4. 30, 18. o. ) módosított rendelet. (2) HL L 348. , 1988. 12. 17. , 49. o. (3) HL L 209. , 1988. 8. 2, 1. o. (4) HL L 306. , 1992. 10. 22. , 1. o. (5) HL L 9. , 1993. 1. 15, 2. o. (6) HL L 189. , 1996. 7. 30, 13. o. (7) HL C 125. , 1997. 4. 22, 4. o. (8) HL C 213. , 1997. 7. 15, 4. o. 11/32. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 95 (5) (6) (7) (8) A kérelmekben arra hivatkoztak, hogy az intézkedések hatályának megszűnése nagy valószínűséggel a dömping folytatását vagy megismétlődését, valamint a közösségi iparág sérelmét eredményezné. A tanácsadó bizottsággal való egyeztetést követően döntés született arról, hogy ele- gendő bizonyíték áll fenn a felülvizsgálat elrendeléséhez, és a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján vizsgálatot (1) rendelt el. Annak ellenére, hogy a hatályvesztési felülvizsgálatra vonatkozó kérelmeket két külön eljárás keretében nyújtották be, azok ugyanazon ter- mék behozatalára vonatkoznak. Ennek megfelelően a két felülvizsgálatot érdekében összevontuk. ügyintézés hatékony a 3. Vizsgálat A Bizottság hivatalos javaslatokat adott a felülvizsgálati kérést támogató közösségi gyártók, exportáló gyártók és az ismert érintett felhasználók, valamint az exportáló ország képviselői számára, és a közvetlenül érintett felek lehető- séget kaptak rá, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, illetve szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden ismert érintett fél részére kérdőívet küldött ki, amelyre nyolc közösségi gyártótól, négy tajvani és öt koreai exportáló gyártótól kapott választ. A Bizottság sok olyan gazdasági szereplők részére is küldött kérdőívet, amelyek a Közösségben vásárlóknak, felhasználóknak vagy PSz-importőröknek, illetve ezek képviselőinek minősül- nek. Válasz mindössze két felhasználói szövetségtől érke- zett. A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan infor- mációt, amelyet szükségesnek tartott a dömping, a kár, illetve a közösségi érdek meghatározásához. Az alábbi cégek telephelyein folytattunk ellenőrzést: a) Exportáló gyártók – TAJVAN – Nan Ya Plastics Corporation, Taipei, – Shingkong Synthetic Fibres Corporation, Taipei, – Tuntex Distinct Corporation, Taipei, – Far Eastern Textile Corporation, Taipei; – KOREA – Saehan Industries Inc. (korábban Cheil Synthe- tics Textiles Inc. ), Szöul, – Daehan Synthetic Fiber Corporation, Ltd, Szöul, – Kohap Ltd, Szöul, – Samyang Corporation, Szöul, – Sunkyong Industries Ltd, Szöul; b) Közösségi gyártók – Hoecst AG, Frankfurt/Main, Németország, – Tergal, Gauchy, Franciaország, (1) HL C 321. , 1997. 10. 22, 12. o. – Montefibre Spa, Milánó, Olaszország, – Catalana de Polimers, Barcelona, Spanyolország. (9) A dömping vizsgálata az 1996. október 1. és 1997. szep- tember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a „vizsgált időszak”) vonatkozott. A közösségi iparág helyzetének vizsgálata az 1994-es év és a vizsgált időszak vége közötti időszakra terjedt ki. (10) A jelenlegi felülvizsgálat időtartama meghaladta az egy évet, amely időszak alatt azt rendes körülmények között az alaprendelet 11. cikk (5) bekezdésében meghatározottak szerint le kellett volna zárni; ennek oka a vizsgálat össze- tettsége, és különösen a távol-keleti valutaleértékelésre, illetve annak a káros dömping folytatódására vagy megis- métlődésére gyakorolt valószínűsíthető hatásaira vonat- kozó adatoknak az összegyűjtésével és értékelésével kap- csolatos problémák voltak. (11) Valamennyi érintett felet tájékoztattuk azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Tajvanról származó behozatallal szembeni intézkedések fenntartását, valamint a Koreából származó behozatallal kapcsolatos eljárás megszüntetését javasolni kívántuk. Határidőt jelöl- tünk ki a számukra az említett tájékoztatást követő nyilat- kozatok megtételére. A felek megjegyzéseit figyelembe vet- tük, és szükséges esetben a ténymegállapításokat azoknak megfelelően módosítottuk. B. ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK 1. Érintett termék (12) Az ezzel az eljárással érintett termék azonos a korábbi vizsgálatban szereplő termékkel, azaz szintetikus poliész- ter szál, kártolatlan, fésületlen, illetve a fonásra bármely egyéb módon előkészítetlen állapotban; szokásos megne- vezése szintetikus poliészter szál (PSz), és jelenleg a 5503 20 00 KN-kód alá tartozik. Ezt a terméket az adott textil fajtájától függően a textilgyár- tás különböző szakaszaiban alapanyagként használják. A közösségi PSz fogyasztás nagyjából 60 %-át fonásra, azaz a textilgyártáshoz használt szálak előállításához használják, gyakran pamut, gyapjú vagy más szálakkal keverve. Körül- belül 25 %-ban tömőanyagként, azaz bizonyos textiltermé- kek (például párnák, gépkocsi üléshuzatok, kabátok) pár- názóanyagaként, béléseként használják, míg a fennmaradó 15 %-ot ebben a formában, egyéb, nem szövéssel készülő termékek, különösen szőnyegek előállításánál használják. Az érintett terméket különböző minőségben értékesítik: az A kategória felel meg a szabványos minőségnek, míg a gyengébb minőségű termékeket B és C jelzéssel jelölik. A vizsgálat kimutatta, hogy a Közösségbe kizárólag A kate- góriájú termékeket exportáltak. A PSz-gyártók saját ismér- veik alapján különböző csoportokba sorolják a terméket, amelyhez elsősorban a felhasználási területet, a szálak vas- tagságát és hosszát veszik alapul. 96 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/32. kötet (13) Az exportáló tajvani gyártók azt kérték, hogy a nem fonott, illetve különleges szálakat, pl. a különleges tulajdonságok- kal rendelkező PSz-t, vagyis a bikomponens üreges szála- kat, az alacsony fokon olvadó és a szénszálakat a fentiek- ben meghatározott terméktől eltérőnek kellene tekinteni, és ki kellene zárni a jelenlegi vizsgálatból. Mindazonáltal a vizsgálatok azt mutatták, hogy annak elle- nére, hogy a különböző típusú poliészter szálak változatos tulajdonságokkal rendelkeznek annak érdekében, hogy a különleges igényeket is kielégítsék, alapvető jellemzőik azonosak. Ráadásul a termék piacát gyakorlatilag egymást átfedő PSz típusok képezik, amelyek között a határok nem tisztázottak. Ennek megfelelően megállapítottuk, hogy nincsen olyan különleges tulajdonság, amelynek következtében az állító- lag különleges PSz eltérőnek minősülnek, s ennek megfe- lelően a jelenlegi eljárás hatályának valamennyi termékre ki kell terjednie. Ennek megfelelően a vizsgálat szempontjából valamennyi PSz típust egységes terméknek tekintettük. 2. Hasonló termék C. DÖMPING ÉS A DÖMPING MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE 1. Előzetes megjegyzések (14) Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhang- ban a jelenlegi vizsgálat célja annak a megállapítása volt, hogy az intézkedések hatályának lejárta a dömping folyta- tódásához, illetve megismétlődéséhez vezetne-e, különös tekintettel annak a vizsgálatára, hogy a dömping folytatódott-e a dömpingellenes intézkedések elfogadását követően. a) Tajvan (17) Az öt exportáló tajvani gyártó közül, akik a kérdőívre válaszoltak, egy jelentette ki, hogy a vizsgált időszak alatt nem exportált a Közösségbe, és hajlandó a vizsgálatban való közreműködésre. Két további exportáló gyártó, a Tun- tex Distinct Corporation és a Shingkong Synthetic Fibres Corporation külön-külön 100 tonnánál kisebb mennyisé- get exportáltak a Közösségbe a vizsgált időszak alatt. Mivel az utóbbi két tajvani vállalat kivitele alacsony szintű volt, s ennélfogva kiviteli áraik nem reprezentatívak, úgy ítéltük meg, hogy az nem alkalmas e két vállalat dömping árkü- lönbözetének meghatározására. b) Korea (18) Mind az öt koreai exportáló gyártó, akik válaszoltak a kér- dőívre, jelentős mennyiségű PSz-t exportált a Közösségbe a vizsgált időszak alatt. (14) A vizsgálat kimutatta, hogy a tajvani és koreai piacon gyár- tott és értékesített különböző PSz fajták kis mértékű elté- réseket leszámítva hosszúság, vastagság, illetve minőség szempontjából az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében az ezekből az országokból a Közösségbe expor- tált PSz típusokhoz hasonlítanak. 2. Szokásos érték a) Tajvan (15) Az exportáló tajvani gyártók azt állították, hogy a kivitelük főként nem fonott, illetve különleges szálakból állt, ame- lyeket a közösségi iparág széles körben nem állít elő, s azok minden szempontból egyértelműen eltérnek a közösségi iparág által gyártott PSz-től, amely állítólag főként szabvá- nyos fonott és üreges szálakból áll. A vizsgálat kimutatta, hogy a különleges szálak a tajvani kivitelnek csak kisebb részét alkotják, ezzel szemben a szóban forgó kivitel túl- nyomó része fonott és üreges szálakból áll. Jelentős továbbá a Közösség különleges és nem fonott szál terme- lése. Egyébként pedig, ahogy a (13) preambulum- bekezdésben már megállapítottuk, a vizsgálat alapján a nem fonott és különleges szálak a többi PSz típussal egy- ütt egységes terméket képeznek. Ennélfogva a Tajvanról és Koreából a Közösségbe expor- tált PSz típusok az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonlóak a közösségi gyártók által gyártott és a Közösség piacán belül értékesített PSz típusokhoz. (19) A (17) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt a szo- kásos értéket csak két tajvani exportáló gyártó esetében állapítottuk meg, s ez számít tulajdonképpen a vizsgált idő- szak alatt a Közösségbe irányuló teljes tajvani PSz kivitel- nek. A szokásos értéket mindkét esetben meghatároztuk a szóban forgó vállalatok által előállított és a Közösségbe exportált valamennyi PSz típusra. Egy exportáló gyártó esetében az egyes termékfajtákra vonatkozó szokásos értéket az alaprendelet 2. cikkének (1) és (2) bekezdésével összhangban teljes egészében azoknak az áraknak az alapján határoztuk meg, amelyeket a függet- len vásárlók a belföldi piacon fizetnek a szokásos kereske- delmi forgalomban a reprezentatív mennyiségű adásvételi ügyletek során. A másik exportáló gyártó esetében megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi értékesítésére nem, vagy nem megfelelő mennyiségben került sor néhány, a Közös- ségbe exportált PSz típus tekintetében. Ezekben az esetek- ben, mivel a többi együttműködő exportáló gyártó által használt árakat nem lehetett alkalmazni, a szokásos érté- ket ezeknek a PSz típusoknak az előállítási költségei 11/32. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 97 alapján, továbbá az értékesítési, állandó és adminisztrációs költségeknek és a méltányos nyereség alapján képeztük. Az értékesítési, általános és adminisztrációs költségek, vala- mint a méltányos nyereség meghatározásához az alapren- delet 2. cikkének (6) bekezdésével összhangban a hasonló termék ezen exportáló gyártójának a termelésre és értéke- sítésre vonatkozó tényleges adatait használtuk fel. A többi exportált termékfajtára vonatkozó szokásos értéket azon árak alapján határoztuk meg, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (1) és (2) bekezdésének megfelelően a független vásárlók fizetnek a belföldi piacon a szokásos kereskedelmi forgalomban, mivel a belföldi értékesítések együttesen és a szóban forgó terméktípusokat illetően egyaránt reprezen- tatív mennyiséget tettek ki. b) Korea (20) A szokásos árat azon árak alapján határoztuk meg, ame- lyeket az alaprendelet 2. cikke (1) és (2) bekezdésének meg- felelően a független vásárlók fizetnek a belföldi piacon a szokásos kereskedelmi forgalom keretében a reprezentatív mennyiségű adásvételek esetén. Azoknál a terméktípusok- nál, amelyeket nem reprezentatív mennyiségben vagy nem a szokásos kereskedelmi forgalomban értékesítettek a bel- földi piacon, a szokásos árat az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően állapítottuk meg, mivel a többi együttműködő exportáló gyártók által használt árakat nem lehetett alkalmazni. Ebben a tekintetben az értékesítési, általános és adminisztrációs költségek és a nyereség ésszerű mértékének meghatározása az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésével összhangban ugyanúgy történt, mint Tajvan esetében. 3. Kiviteli ár (21) Mindkét ország exportáló gyártói esetében a kiviteli árakat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően a Közösségben a független vásárlók által ténylegesen fizetett ár alapján határoztuk meg. 4. Összehasonlítás (22) A szokásos ár és a kiviteli ár közötti igazságos összehason- líthatóság biztosítása érdekében figyelembe vettük azok- nak a tényezőknek a különbözőségét, amelyekről azt állí- tották és bizonyították is, hogy azok az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően az összehasonlít- hatóságot befolyásolják. Ennek megfelelően korrekciókat végeztünk, tekintettel a szárazföldi és tengeri fuvardíjra, a biztosítási, kezelési, tárolási és járulékos költségekre, a hit- elköltségekre, a bizományosi jutalékra és a behozatali költ- ségekre. felett Két tajvani exportáló gyártó előterjesztette és igazolta, hogy azon belföldi vásárlók részére, akik évente bizonyos PSz-t, mennyiségi vásároltak mennyiség kedvezményt biztosítottak. Ezek az exportáló gyártók azt állították, hogy ebben a kedvezményben valamennyi közösségi vásárló is részesült, bár azt a számlákon nem tüntették fel, mivel a vásárolt mennyiség meghaladta a ked- vezményre jogosító említett mennyiséget. Ennek megfele- lően az igazságos összehasonlíthatóság érdekében a kis belföldi vásárlóknál is elvégeztük a nagy belföldi vásárlók- nak nyújtott kedvezménynek megfelelő korrekciót. Megjegyzendő ebben a tekintetben, hogy a mennyiségi korrekcióra az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének c) pontja alapján csak a különböző mennyiségek után tény- legesen biztosított árengedmények tekintetében kerülhet sor. Ezen túlmenően megállapítást nyert, hogy nem min- den közösségi vásárló vásárolt az érintett termékből olyan mennyiséget, amely alapján mennyiségi kedvezményre let- tek volna jogosultak a vizsgált időszakban. Ellenkezőleg, a kis közösségi vásárlóknak az kiviteli értékesítésben való részesedése nagyon hasonlított a kis vásárlók részére tör- ténő belföldi értékesítéshez, amely azt mutatja, hogy mind a belföldi, mind az export piac hasonló vásárlói feltétel- rendszerrel rendelkezik. Ebből következően a tisztességes verseny szempontjából kizárólag azok a mennyiségi ked- vezmények jogosak, amelyeket az exportáló gyártók nagy belföldi vásárlóik számára ténylegesen biztosítottak. 5. Dömping árkülönbözet (23) Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a PSz típusok szokásos értékének súlyozott átlagát hasonlí- tottuk össze a hasonló típus kiviteli árának súlyozott átla- gával, gyártelepi áron, azonos kereskedelmi szinten. Az összehasonlítás a megvizsgált két exportáló tajvani gyártó és a négy exportáló koreai gyártó esetében kimu- tatta a dömpinget, a dömping árkülönbözet pedig mege- gyezett azzal az összeggel, amellyel az ilyen módon megha- tározott szokásos érték a Közösségbe irányuló kiviteli árat meghaladta. (24) A CIF közösségi határparitáson számított behozatali ár szá- zalékaként megállapított dömping árkülönbözet súlyozott átlaga jelentős a két tajvani exportáló gyártó, a Far Eastern Textile Corporation és a Nan Ya Plastics Corporation ese- tében, ami gyakorlatilag a Közösségbe irányuló teljes taj- vani kivitelt jelenti. Az érintett két exportáló gyártó által követett árpolitika mellett megállapítható, hogy a dömping folytatódna, illetve akár fokozódna abban az esetben, ha az intézkedéseket megszüntetnék. A három másik együttmű- ködő tajvani exportáló gyártó tekintetében a (17) pream- bulumbekezdésben kifejtett okok miatt nem állapítottunk meg dömping árkülönbözetet. Mindazonáltal a Bizottság megvizsgálta a dömping megismétlődésének valószínű- ségét arra az esetre, ha az intézkedések megszűnnének. A teljes értékesített mennyiség túlnyomó részét képviselő két tajvani exportáló gyártótól kapott információk alapján megállapítottuk, hogy a Közösségen kívüli országokba irá- nyuló kivitelük dömping árakon történik. Mivel ez a kivi- tel teszi ki ezen vállalatok értékesítéseinek nagyobb részét, megállapítható, hogy kiviteli árpolitikájuk mellett az intéz- kedések hatályának lejártával a közösségi piacon valószí- nűleg újból megkezdődne a dömpingelt kivitel. (25) A tajvani exportáló gyártók azt az érvet terjesztették elő, hogy mindenfajta dömping árkülönbözetet ellensúlyoz a tajvani valuta (NT$) az USA dollárral (USD) szembeni leér- tékelése, amely a vizsgált időszakot követően következett be. Azt állították továbbá, hogy az NT$ az USD-vel 98 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/32. kötet szembeni, 1998 első negyedéves szintje várhatóan tartós lesz az elkövetkező évekre nézve, és hogy a ESP – a PSz- gyártás fő nyersanyaga, amelyért az érintett vállalatok USD-ben fizetnek – USD-ben meghatározott árának csök- kenése a tajvani valuta USD-vel szembeni leértékelését bőségesen ellensúlyozta. 65 %-át meghaladta. Ennek megfelelően az alaprendelet 4 cikkének (1) bekezdése értelmében ezek a gyártók képezik a közösségi iparágat. A továbbiakban ezekre az együttmű- ködő közösségi gyártókra „közösségi iparágként” hivatko- zunk. A felvetést megvizsgáltuk. Megállapítottuk, hogy az NT$ az USD-vel, azaz a Közösségbe irányuló kiviteli árak megha- tározására általában használt valutával szembeni leértéke- lése csaknem 17 %-ot ért el 1998 első negyedévében, a vizsgált időszak alatti átlagos értékhez képest. Az NT$ erő- södése volt megfigyelhető mindazonáltal az 1998-as év további részében, így az 1999 elején regisztrált leértékelés 14 %-ra mérséklődött. Sőt, az exportáló gyártók által benyújtott pénzügyi előrejelzések szerint a 2000-es évben a leértékelődés további csökkenése várható, 10 % alá (a vizsgált időszakot megelőző szinthez képest). Ugyanezen előrejelzések alapján a NT$ erősödési folyamata az elkövet- kező években is tartani fog. Ennek megfelelően az expor- táló tajvani gyártók által az NT$ leértékelés változó alaku- lásával kapcsolatban felvetett érv nem fogadható el. Mindenesetre meg kell jegyezni, hogy az árfolyamváltozá- sokat nem lehet megbízhatóan előre látni, és a múltban lezajlott változások nem szükségszerűen segítenek eliga- zodni a jövőbeni változásokat illetően. E. A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETÉNEK ELEMZÉSE 1. Közösségen belüli fogyasztás (28) A közösségi fogyasztást a közösségi iparág közösségi piacra irányuló értékesítéseinek mennyisége, az együttmű- ködést elutasító többi közösségi gyártó értékesítése és a behozott teljes mennyiségre vonatkozó Eurostat adatok alapján összesítve határoztuk meg. Az eljárásban való együttműködést elutasító közösségi gyártók által értékesí- tett mennyiséget a rendelkezésre álló információk alapján a közösségi gyártók által értékesített mennyiség kb. 30 %- ában határoztuk meg. Az említettek alapján a tárgyidőszakban a közösségi PSz- fogyasztás kis mértékben csökkenő tendenciát mutatott: az 1994-es 540 000 tonnáról 1995-re 490 000 tonnára csökkent, majd az 1996 évi 460 000 tonnára való átme- neti visszaesést követően a vizsgált időszakban 520 000 tonna volt, ami az érintett időszak során összesen 3 %-os növekedést jelent. (26) Koreával kapcsolatban az alábbiakat kell megjegyezni: a vizsgált intézkedések az előző vizsgálat során meghatáro- zott dömping árkülönbözeten alapultak, és ezek az árkü- lönbözetek, a maradék dömping árkülönbözet kivételével a jelenlegi alaprendelet értelmében minimálisnak minősül- nek. Az eredeti árkülönbözetek szintje alacsony volt, és a helyzet azóta sem változott. Ebben a vizsgálatban a döm- ping árkülönbözet súlyozott átlagát a CIF közösségi határ- paritáson számított behozatali ár 1,8 %-ában állapítottuk meg. Végezetül nem találtunk arra utaló jelzést, hogy a fennálló intézkedések megszüntetése a belátható jövőben a helyzet változását eredményezhetné. Ezért arra a következ- tetésre jutottunk, hogy a dömping megismétlődése nem valószínű. 2. Tajvanról és Koreából származó, a Közösségbe irányuló behozatal a) Koreából származó behozatal (29) Azt a következtetést vontuk le, hogy a közösségi PSz- piacon a Koreából származó behozatal tekintetében a dömping és a dömping megismétlődésének valószínűsége körében levont következtetésnek köszönhetően a szóban forgó behozatallal kapcsolatos helyzet nem szorul elem- zésre. D. KÖZÖSSÉGI IPARÁG (27) A felülvizsgálati kérelmet támogató kilenc közösségi gyártó közül kettő a vizsgálat során nem működött közre. A vizsgálat során kiderült, hogy a felülvizsgálati kérelmet támogató hét együttműködő közösségi gyártónak a teljes közösségi termelésből való részesedése a vizsgált időszak- termelésének ban az érintett termék teljes közösségi b) A tajvani behozatal mennyisége, értéke és piaci részesedése (30) A Tajvanról származó behozatal mennyisége a vizsgált időszak alatt, közel 240 %-os növekedést mutatva, az 1994-es 8 000 tonnáról közel 27 000 tonnára nőtt. A Taj- vanról származó behozatal értéke a vizsgált időszak alatt, közel 240 %-os növekedést mutatva, az 1994-es 9,9 mil- lió ECU-ről 29,3 millió ECU-re nőtt. A piaci részesedések tekintetében a tajvani dömpingelt behozatal mennyisége a vizsgált időszak alatt a teljes közösségi fogyasztás 1,5 %-áról nőtt 5,3 %-ra – ami 253 %-os növekedést jelent. 11/32. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 99 c) A tajvani behozatali árai (44) A tajvani behozatali árai 1994-től a vizsgált időszakig 14 %-kal csökkentek. Meg kell jegyezni, hogy ezek az árak a teljes tárgyidőszak során alacsonyabbak voltak a közös- ségi iparág árainál. tonnára csökkent. Ezt a csökkenést a közösségi iparág több vállalata által végrehajtott üzembezárások idézték elő. Mindez összességében 8 %-os csökkenést képvisel. A ter- melési szint a közösségi fogyasztásnál gyorsabb ütemben csökkent; a fogyasztás a tárgyidőszak során 3 %-kal csök- kent. d) A tajvani behozatal alacsonyabb árai iparág által árnak a közösségi (32) Az alacsonyabb árak meghatározásánál a vizsgált idő- szakra vonatkozó adatokat elemeztük. Az alacsonyabb árat a kiviteli azonos kereskedelmi szinten érvényesített áraival való összehason- lítás alapján állapítottuk meg. A közösségi iparág eladási árai esetében a független vásárlók felé érvényesített árakat vettük figyelembe, szükséges esetben gyártelepi szintre korrigálva, azaz a szállítási költségek nélkül. Az exportáló gyártók eladási árait (CIF közösségi határparitáson) is a kifi- zetett dömpingellenes és egyéb vámok figyelembevételével korrigáltuk: valamennyi árat a különböző engedmények és árkedvezmények kizárását követően hasonlítottuk össze. (33) Az összehasonlítás eredményei (a súlyozott átlagok összehasonlítása alapján) a tajvani behozatal esetében azt mutatták, hogy a közösségi iparág átlagos eladási árának százalékaként kifejezve a súlyozott átlagár-különbözet 16,7 %-os volt. Ezt kell összevetni a korábbi vizsgálatban megállapított árkülönbözettel, amely Tajvan esetében 22 % és 30 % között volt. Az exportáló gyártók által ajánlott alacsonyabb árak külön- bözete az átlagot tekintve a jelenleg hatályos dömpingelle- nes intézkedések a behozatali árakra gyakorolt bizonyos felhajtó hatása ellenére jelentős maradt. 3. A közösségi iparág gazdasági helyzete a) Előzetes megjegyzések (34) A közösségi iparág helyzetének elemzése az 1994-től a vizsgált szakasz végéig terjedő időszakot öleli fel. Megjegy- zendő, hogy ez alatt az időszak alatt az (1) preambulum- bekezdésben említett dömpingellenes intézkedések hatály- ban voltak, és a közösségi iparágra hatást gyakoroltak. (36) A kapacitás tekintetében megjegyzendő, hogy a PSz ter- melő üzemeket a jelenlegi eljárás által nem érintett más ter- mékek, például kóc és kártolt szalag előállítására is hasz- nálják. Ennek következményeként az általában a közösségi iparág által érintett termék előállítására vonatkozó kapaci- tást becsléssel határoztuk meg. Megállapítottuk, hogy a kapacitás az 1994-es 434 300 tonnáról a vizsgált időszak alatt 401 500 tonnáról csökkent, amely 7 %-os csökkenést jelent. Ez többé-kevésbé összhangban van a termelés korábban csökkenésével. A kapacitás- kihasználtsági arány a tárgyidőszak során kis mértékben, az 1994-es 86,6 %-ról a vizsgált időszakra 85,7 %-ra csök- kent. ismertetett c) A közösségi iparág által értékesített mennyiség (37) A közösségi iparág a közösségi piacon teljesített értékesí- tési mennyisége a tárgyidőszakban csökkent, az 1994-es 330 000 tonnáról 295 000 tonnára a vizsgált időszakban. Ez összesen 11 %-os csökkenést tesz ki. Ez a folyamat azt jelzi, hogy a közösségi iparág értékesítése nem a fogyasz- tás alakulását követte, amely az érintett szakaszban 3 %- kal csökkent. d) Piaci részesedés (38) Az értékesített mennyiségek növekedése a közösségi fogyasztással összehasonlítva azt mutatja, hogy a közös- ségi iparág piaci részesedése a tárgyidőszak során csökkent. A közösségi iparág piaci részesedése az 1994-es 61 %-ról 1995-ben 60 %-ra csökkent, 1996-ban 59 %, majd a vizs- gált időszakban 56 % volt. A teljes piacrész-vesztés 1994 és a vizsgált időszak között 5 százalékpontot tett ki. e) Készletek (39) A készletek szintje 1994 és a vizsgált időszak között jelen- tősen, 33 %-kal nőtt. b) Termelés, kapacitás és kapacitáskihasználás f) Átlagos eladási ár és az árak alakulása (35) A közösségi termelés a tárgyidőszak alatt az 1994-es kb. időszakra kb. 343 000 374 000 tonnáról a vizsgált (40) A közösségi iparág által a közösségi piacon értékesített érintett termék súlyozott átlagos ára az érintett időszakban gyakran változott, összességében 3 %-kal nőtt. 100 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/32. kötet Meg kell jegyezni, hogy a PSz árait valamennyi piaci sze- replő számára befolyásolják a késztermék előállítási költ- ségének 60-70 %-át kitevő alapvető nyersanyagok, vagyis a tiszta tereftálsav (ESP), dimetil-tereftalát (DMT) és a glikol áralakulásai. Ezeknek a nyersanyagoknak a világszerte tapasztalható hiánya következtében az árak lényegében 1993 végétől kezdődően 1994-ben és 1995-ben is folya- matosan nőttek, s a termelési költségek ennek megfelelően emelkedtek. Mindazonáltal ezeknek a nyersanyagoknak az áraival kapcsolatos változások iránya 1995-től megfordult. g) Jövedelmezőség (41) A nettó értékesítés százalékában kifejezve 1994-ben a közösségi iparág súlyozott átlagban 3,5 %-os veszteséget szenvedett el. Ezt követően a pénzügyi helyzet javult, külö- nösen 1995-ben (7,5 %-os nyereség). Ez részben annak a ténynek a következménye, hogy a nyersanyag-költségek növekedését követően (lásd: (40) preambulumbekezdés) a közösségi piac valamennyi szereplője árat tudott emelni, s a közösségi iparág az állandó költségek csökkentése révén javítani tudott pénzügyi helyzetén. Megjegyzendő azonban, hogy a közösségi iparág pénzügyi eredményeiből 1995-től kezdődően lefelé tartó tendencia rajzolódik ki, a 7,5 %-os nyereségszintről a vizsgált időszakra 5,6 %-ra csökkenve. h) Beruházás (42) A közösségi iparág a vizsgált időszak során minden évben jelentős beruházásokat hajtott végre, 1994-ben 58 millió ECU, 1995-ben 44 millió ECU értékben; a csúcsot 1996- ban érték el 81 millió ECU befektetéssel. i) Foglalkoztatás (43) A termelési kapacitás bizonyos fokú csökkenése és átszer- vezések miatt a foglalkoztatott létszám az 1994-es közel 2 300 főről a vizsgált időszak alatt 2 000 főre csökkent, azaz 9,2 %-os csökkenés zajlott le. 4. Következtetések a közösségi iparág helyzetét illetően (44) A fenti elemzésből kiderül, hogy a gazdasági mutatók, vagyis a termelés, a kapacitáskihasználtság, az értékesítés és a készletek továbbra is negatív tendenciát mutatnak. Bár mindezt egy kis mértékben csökkenő fogyasztás összefüg- géseiben kell vizsgálni, figyelembe kell venni, hogy a közösségi iparág ebben az időszakban piacrészt veszített. A vizsgálat kimutatta továbbá, hogy a közösségi iparág erős árnyomás alatt volt, és a tajvani eredetű behozatalt illetően jelentős negatív árkülönbözetet állapítottunk meg. Fehéroroszországból (45) A közösségi iparág pénzügyi helyzetét illetően meg kell jegyezni, hogy 1995-ben, a nyersanyagok áremelkedését és elleni a dömpingellenes vizsgálat kezdeményezését követően az iparág nyereséget termelt. 1995-öt követően mindazonál- tal a közösségi iparág pénzügyi eredményei lefelé ívelő ten- denciát mutattak, é ez egybeesett a fehérorosz behozatal által hagyott űrt betöltő tajvani behozatal fokozódó jelen- létével. behozatal származó (46) A fenti elemzés figyelembevételével arra a következtetésre jutottunk, hogy folytatódott a közösségi iparág rossz gaz- dasági helyzete. F. A KÁROKOZÁS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE (47) A Tajvanról származó behozatal tekintetében a dömping fennállásának, valamint a dömping megismétlődése való- színűségének, illetve a közösségi iparág helyzetének elem- zéséhez megvizsgáltuk, hogy valószínűsíthető-e a károko- zás megismétlődésének esélye abban az esetben, ha megszüntetjük a Tajvanról származó behozatallal szemben alkalmazott intézkedéseket. 1. Az exportáló ország érintett gyártói helyzetének elemzése (48) Megállapítottuk, hogy 1995-től a vizsgált időszakig Taj- vanban a teljes termelő kapacitás 21,3 %-kal, azaz 135 000 tonnával nőtt. A tajvani exportáló gyártók 1998-ban ter- melő kapacitásuk és kapacitáskihasználtságuk további több mint 90 %-os növekedését várják, amely további 30 000 tonnás termelésnövekedést eredményez. (49) Azt is megállapítottuk, hogy a Tajvanról származó beho- zatal mennyisége 1994 és a vizsgált időszak között, a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére lényegesen emelkedett (+ 242 %). Meg kell jegyezni, hogy 1995 és 1996 között a Közösségbe irányuló behozatal mennyisége csaknem megduplázódott, 1994 és a vizsgált időszak között pedig közel háromszorosára nőtt. A vonat- kozó piaci részesedés 1994 és a vizsgált időszak között jelentős mértékben, 1,5 %-ról 5,3 %-ra nőtt. Megállapítot- tuk továbbá, hogy a vizsgált időszak alatt a szóban forgó behozatal árai a közösségi iparág árainál jelentős mérték- ben (16,7 %) alacsonyabbak voltak. 11/32. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 101 2. A tajvani behozatal hatása dömpingellenes intézkedések hiányában (50) A kárt okozó dömping megismétlődését illetően figyelembe vettük, hogy a dömpingellenes intézkedések hiányában számított árak alapján 24,5 %-al alacsonyabb árak várhatóak. Ennek meghatározásánál a (32) preambu- lumbekezdésben már ismertetett módszert alkalmaztuk, azzal az eltéréssel, hogy a behozatali árhoz nem adtuk hozzá a dömpingellenes vámot. hatályos (51) Az említettek figyelembevételével valószínű, hogy a Taj- vanról a Közösségbe irányuló behozatal tovább növeked- ne, és az árak csökkennének abban az esetben, ha a jelen- leg intézkedéseket dömpingellenes megszüntetnénk. Megállapítottuk, hogy a tajvani behoza- tal mennyisége még az intézkedések hatályba lépése mel- lett is növekedett. Nem zárható ki, hogy az intézkedések hiányában a közösségi piac viszonylag magasabb árainak hatására a Tajvanról jelenleg harmadik országokba szállí- tott export termékek egy részét a Közösség piacára szállí- tanák. (52) A közösségi iparág jövedelmezőségi szintjét illetően két alapvető feltételezést állíthatunk fel a Tajvanról származó behozatal elleni dömpingellenes intézkedések megszűnése esetére. Tételezzük fel először, a közösségi iparág azonos áron folytatná az értékesítést, ennek következtében piaci részesedése csökkenne, amelynek hosszabb távon közvet- len hatása volna a jövedelmezőségi szintre. Másodszor, ha a közösségi iparág értékesítései egy része esetében csök- kentené az árait, azokban az esetekben, ahol a tajvani kivi- tel a legintenzívebb, amely csökkenti a jövedelmezőséget. Az első esetben a közösségi iparág rövid távon piaci része- sedésének hozzávetőlegesen további 2,5 %-át veszítené el, jövedelmezőségének 9,5 %-os csökkenése mellett. Abban az esetben, ha a közösségi iparág az árcsökkentés útjára lépne, a jövedelmezőség 5,6 %-ról 2,7 %-ra csökkenne. iparág jövedelmezősége Következésképpen a közösségi mindkét esetben romlana a Tajvanról származó káros dömping behozatal miatt. 3. Következtetések a megismétlődését illetően káros dömping (53) A vizsgált időszakban a tajvani dömping behozatal árai 14 %-kal csökkentek, míg a közösségi iparág árai 3 %-kal emelkedtek. Ennek hatására a tajvani behozatal piaci része- sedése 1994-ben 1,5 %-ról a vizsgált időszakra 5,3 %-ra, azaz 253 %-kal növekedett. Amikor továbbá a tajvani behozatal elkezdte betölteni a Fehéroroszország által hagyott űrt, a közösségi iparág pénzügyi helyzete romlani kezdett. (54) A jelentős tajvani termelő kapacitás, amelynek egyes üze- meit nemrégiben helyezték üzembe, a közösségi piacon érvényesülő, számukra kedvező árak és a kivitelt illetően ebből eredő ösztönző hatások kockázata egyértelműen arra utalnak, hogy Tajvan tekintetében a fennálló dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani annak érdekében, hogy a kárt okozó dömping megismétlődését elkerüljük. G. A KÖZÖSSÉG ÉRDEKE 1. Bevezetés (55) Emlékeztetni kell rá, hogy a korábbi vizsgálatok során úgy ítéltük meg, hogy az intézkedések elrendelése nem ellenté- tes a Közösség érdekeivel. Meg kell jegyezni továbbá, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát olyan helyzetet ele- mez, amelyben már sor került dömpingellenes intézkedé- sekre. Következésképpen a jelenlegi vizsgálat ütemezése és jellege lehetővé teszi a bevezetett dömpingellenes intézke- dések által érintett felekre gyakorolt bármely nem kívána- tos negatív hatás értékelését. ellenére következtetések Ezek alapján megvizsgáltuk, hogy a kárt okozó dömping folytatódásának és megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos egyértelműen megállapítható-e, hogy a Közösségnek nem érdeke, hogy ebben a konkrét esetben fenntartsa az intézkedéseket. Ennek érdekében az alaprendelet 21. cikkének (1) bekez- dése alapján figyelembe vettük az intézkedések hatását az eljárásban részt vevő valamennyi félre; figyelembe vettük továbbá a Tajvannal szembeni intézkedések megszünteté- sének következményeit. 2. A közösségi iparág érdeke (56) A közösségi iparág csaknem egy évtizede szenved a PSz alacsony áron értékesített/dömpingelt behozatalától. A vizsgált dömpingellenes intézkedések célja, hogy ismét tisztességes versenyt teremtsen a közösségi piacon a közös- ségi gyártók és harmadik országok exportőrei között, nem teljesült maradéktalanul, amint azt a fentiekből ismertet- tük. A közösségi iparág az elmúlt években jelentős erőfeszíté- seket tett annak érdekében, hogy javítsa a termelékenysé- gét, csökkentett termelési költségeit és javította versenyké- pességét ezen az árakra érzékeny piacon. A közösségi iparág a vizsgált időszak alatt különösen az ésszerűsítés érdekében tett erőfeszítéseket. Egy közösségi gyártó két ter- melőüzemet zárt be a költségek csökkentése és a termelé- kenység növelése érdekében. A közösségi iparág helyzetének, és különösen annak a ténynek az ismeretében, hogy az iparágnak nem volt lehe- tősége teljes mértékben talpra állni a dömpingelt behoza- tal miatt fellépő gazdasági nehézségeket követően, úgy ítél- jük meg, hogy az intézkedések hiányában a közösségi iparág helyzetének további romlása igen valószínű. Ez maga után vonhatja a foglalkoztatás jelentős mértékű csök- kenését, s ennek eredményeképpen a közösségi gyártók számának csökkenéséhez vezethet. 102 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/32. kötet A közösségi iparág által végrehajtott, jelenleg is folyamat- ban lévő átszervezések arra utalnak, hogy az iparág kívánja kivonulni a termelésnek erről a területéről. A dömpingel- lenes intézkedések ennek megfelelően a közösségi iparág érdekében állnának. 4. Következmények a közösségi piacon belüli versenyre (60) Felmerült az az érv, hogy a dömpingellenes intézkedések fenntartása befolyásolná a közösségi PSz piacon érvénye- sülő piaci verseny szintjét, mivel a kedvezőbb helyzetet teremtene a közösségi iparág számára. 3. A felhasználókra gyakorolt hatás (57) A jelenlegi vizsgálat során a Bizottság által kiküldött kér- dőívekre egyetlen közösségi felhasználó sem válaszolt. Nem érkezett bizonyíték a jelenleg hatályos intézkedések- nek a termelési költségekre gyakorolt hatásáról. Követke- zésképpen a hatályos intézkedéseknek a felhasználók ter- melési költségére gyakorolt hatásáról nem készülhetett elemzés. (58) Két közösségi felhasználói szövetség közölt adatokat, és kérte az intézkedések megszüntetését. Előterjesztésükben amellett érveltek, hogy a közösségi iparág nem képes kie- légíteni a keresletet. A PSz egy fajtája, a fiberfill egyes fel- használói továbbá arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy ennek a típusnak a legnagyobb közösségi gyártója nem képes kielégíteni a szükségleteiket. Mindamellett úgy tűnik, hogy a közösségi piacon a vizsgált időszak alatt nem jelent- kezett különösebb hiány. A dömpingellenes intézkedések- nek nem az a céljuk, hogy elzárják a közösségi piacot a behozatal elől, hanem, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot szabályozzák, és védelmet nyújtsanak a döm- pingelt és kárt okozó behozatal torzító hatásaival szemben. Ebben a konkrét esetben úgy tűnik, az intézkedések nem akadályozták meg azt, hogy az importált termékek belép- jenek a Közösség piacára. Amint azt a korábbiakban már említettük, a Tajvanról származó behozatala vizsgált idő- szak során jelentősen nőtt. Megállapítottuk továbbá, hogy annak a ténynek az ismere- tében, hogy a közösségi iparág jelentős termelő kapacitás- sal rendelkezik, valamint, hogy a Közösségen kívül működő egyéb szállítók is jelen vannak, az általános kíná- lati hiány valószínűsége igen alacsony, ha éppen nem kizárt. (59) Ezen túlmenően néhány érintett fél amellett érvelt, hogy a Közösség területén előállított, PSz-t tartalmazó termékek nemzetközi versenyhelyzetét veszélyezteti a dömpingelle- nes intézkedések fenntartása vagy újbóli előírása. Ez az érv nem fogadható el, mert a Közösségben kivitelre előállított termékekhez gyártásához felhasznált PSz-t az aktív feldol- gozással kapcsolatos intézkedések alapján vám nélkül lehet behozni a Közösség területére. Annak a ténynek köszön- hetően továbbá, hogy a vizsgált intézkedések legalább 5 éve hatályban vannak, ezeknek az érintett feleknek meg- volt a lehetőségük arra, hogy az intézkedéseknek a terme- lési költségeikre gyakorolt hatásáról és nemzetközi versenyképességükről bizonyítékokat terjesszenek elő, ennek ellenére ilyen információ nem érkezett. Az említettek alapján, s mivel az intézkedések bizonyos ideje hatályban vannak, és azokat azonos szinten fenntart- juk, megállapítható az a következtetés, hogy mindez sem- miféleképpen sem járna a felhasználók helyzetének romlá- sával. Ami a közösségi piac versenykörnyezetét illeti, a hatályos intézkedések nem olyanok, hogy azok a vizsgálatban érin- tett exportáló gyártókat kizárnák a közösségi piacról. Ennek megfelelően lehetővé fogják tenni ezeknek az expor- táló gyártóknak a számára a folyamatos piaci jelenlétet. Emlékeztetni kell rá, hogy a felhasználó iparágak és más piaci szereplők mindig is élvezték a versenytársak széles- körű jelenlétét a piacon. Ennek megfelelően a több szállító által alkotott piac elő- nyei az érintett termék felhasználói számára továbbra is hozzáférhetőek lesznek. 5. Következtetés (61) Különösen az említett tények és szempontok alapján, az érintett termék közösségi iparági és felhasználói szövetsé- gei által előterjesztett érvek vizsgálatát követően megálla- pítottuk, hogy nem merültek fel olyan kényszerítő jellegű okok, amelyek a Tajvanról származó behozatalra vonat- kozó intézkedések fenntartása ellen szólnának. H. A KOREÁVAL SZEMBENI ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE (62) A (26) preambulumbekezdésben meghatározottakra tekin- tettel, a Koreával szemben jelenleg hatályban lévő döm- pingellenes intézkedések a továbbiakban nem indokoltak. Az alaprendelet 11. , valamint 9. cikkei értelmében, abban az esetben, ha az egyeztetést követően a védőintézke- déseket szükségtelennek ítélik, és a tanácsadó bizottság nem emel kifogást, a vizsgálatot vagy eljárást megszünte- tik. (63) A fentiek megfontolásával a Bizottság arra a következte- tésre jutott, hogy a Koreával szemben jelenleg hatályban lévő védőintézkedések további fenntartása szükségtelen, és az eljárást meg kell szüntetni. I. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK (64) A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikké- nek bekezdésében foglaltaknak megfelelően a 3017/92/EK rendelettel a Tajvanról származó PSz behozatalra kivetett dömpingellenes vámokat fenn kell tartani, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk illetve fonásra egyéb módon előkészítetlen, (1) Végleges dömpingellenes vámot vetünk ki a kártolatlan, fésü- letlen, jelenleg a 5503 20 00 KN-kód alá besorolt, Tajvanról származó szintetikus poliészter szál behozatalára. 11/32. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 103 (2) A vámtétel, amelynek alapja a terméknek a vámot nem tartalmazó, közösségi határparitáson számított nettó ára, 13 % a Tajvanról származó szintetikus poliészter szálakra (kiegészítő taric kód: 8195), kivéve az alább felsorolt vállalatok által gyártott szintetikus poliészter szálakat, amelyekre a következő kulcsokat kell alkalmazni: -- Far Eastern Textile Ltd. , Taipei (kiegészítő taric kód: 8192) -- Nan Ya Plastics Corporation, Taipei (kiegészítő taric kód: 8193) -- Shingkong Synthetic Fibres Co. , Taipei (kiegészítő taric kód: 8194) 6,8 % 5,9 % 13,0 % A Koreai Köztársaságból származó szintetikus poliészter szálak behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárást megszüntetjük. 2. cikk Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni. 3. cikk 4. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1999. július 29-én. a Tanács részéről az elnök S. HASSI


title: Position commune 1999/533/PESC du Conseil, du 29 juillet 1999, relative à la contribution de l'Union européenne à la promotion de l'entrée en vigueur à une date rapprochée du traité d'interdiction complète des essais nucléaires (CTBT)

eurovoc_concepts:
European Union
international agreement
nuclear test
the EU's international role

formats: html pdf print

text: 4. 8. 1999 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 204/1 (Actes adopt(cid:130)s en application du titre V du trait(cid:130) sur l’Union europ(cid:130)enne) POSITION COMMUNE 1999/533/PESC DU CONSEIL du 29 juillet 1999 relative (cid:133) la contribution de l’Union europ(cid:130)enne (cid:133) la promotion de l’entr(cid:130)e en vigueur (cid:133) une date rapproch(cid:130)e du trait(cid:130) d’interdiction compl(cid:138)te des essais nucl(cid:130)aires (CTBT) (1999/533/PESC) LE CONSEIL DE L’UNION EUROP(cid:144)ENNE, vu le trait(cid:130) sur article 15, l’Union europ(cid:130)enne, et notamment son CONSID(cid:144)RANT que l’Assembl(cid:130)e g(cid:130)n(cid:130)rale des Nations unies a, dans sa r(cid:130)solution 50/245 du 10 septembre 1996, invit(cid:130) tous les (cid:144)tats (cid:133) signer le CTBT et (cid:133) devenir parties (cid:133) ce trait(cid:130) le plus rapidement possible; RAPPELANT la disposition figurant (cid:133) l’article XIV, paragraphe 2, du trait(cid:130) qui pr(cid:130)voit la convocation d’une conf(cid:130)rence, (cid:133) la demande de la majorit(cid:130) des (cid:144)tats ayant d(cid:130)j(cid:133) ratifi(cid:130) le trait(cid:130), en vue de d(cid:130)terminer dans quelle mesure la condition (cid:130)nonc(cid:130)e au paragraphe 1 dudit article a (cid:130)t(cid:130) remplie et de se pencher et de se prononcer par consensus sur les mesures qui pourraient (cid:136)tre prises suivant le processus de ratification et de faciliter ainsi l’entr(cid:130)e en vigueur du trait(cid:130) (cid:133) une date rapproch(cid:130)e, international en vue d’acc(cid:130)l(cid:130)rer le droit A ARR(cid:219)T(cid:144) LA PR(cid:144)SENTE POSITION COMMUNE: Article premier La pr(cid:130)sente position commune vise (cid:133) contribuer (cid:133) l’entr(cid:130)e en vigueur (cid:133) une date rapproch(cid:130)e du trait(cid:130) d’interdiction compl(cid:138)te des essais nucl(cid:130)aires (CTBT), (cid:130)tape importante sur la voie de la non-prolif(cid:130)ration et du d(cid:130)sarmement nucl(cid:130)aires, qui contri- buent (cid:133) la confiance, (cid:133) la stabilit(cid:130) et (cid:133) la paix dans le monde. Article 2 L’Union europ(cid:130)enne s’emploie en particulier (cid:133) contribuer au succ(cid:138)s de la premi(cid:138)re conf(cid:130)rence convoqu(cid:130)e conform(cid:130)ment (cid:133) l’article XIV du CTBT, qui devrait avoir lieu (cid:133) Vienne en octobre 1999, visant (cid:133) acc(cid:130)l(cid:130)rer le processus de ratification du CTBT afin de faciliter son entr(cid:130)e en vigueur (cid:133) une date rappro- ch(cid:130)e. (cid:211) cette fin, l’Union europ(cid:130)enne pr(cid:130)conise: c) la participation la plus large possible d’(cid:144)tats ayant d(cid:130)j(cid:133) ratifi(cid:130) ou sign(cid:130) le trait(cid:130) et d’(cid:144)tats qui ne l’ont pas encore sign(cid:130); d) la pr(cid:130)sence d’organisations non gouvernementales (cid:133) la conf(cid:130)rence; e) l’adoption de mesures compatibles avec le droit interna- tional susceptibles d’acc(cid:130)l(cid:130)rer le processus de ratification, afin de faciliter l’entr(cid:130)e en vigueur du trait(cid:130) (cid:133) une date rapproch(cid:130)e; f) l’adoption par la conf(cid:130)rence d’une d(cid:130)claration finale appor- tant le soutien politique n(cid:130)cessaire aux efforts visant (cid:133) acc(cid:130)- l(cid:130)rer le processus de ratification et (cid:133) l’entr(cid:130)e en vigueur du CTBT (cid:133) une date rapproch(cid:130)e; g) la recherche des moyens pouvant permettre d’aider les pays dans leurs processus de ratification et de mise en œuvre au niveau national, y compris l’(cid:130)change d’informations sur la mise en place d’autorit(cid:130)s nationales et la l(cid:130)gislation d’appli- cation. Article 3 L’Union europ(cid:130)enne continue de soutenir les efforts d(cid:130)ploy(cid:130)s par la Commission pr(cid:130)paratoire de l’organisation du CTBT pour que le r(cid:130)gime de v(cid:130)rification du CTBT soit (cid:130)tabli en temps utile, de mani(cid:138)re efficace et en conformit(cid:130) avec le CTBT. Article 4 L’Union europ(cid:130)enne encourage tous les (cid:144)tats qui ne l’ont pas encore fait (cid:133) signer et (cid:133) ratifier sans d(cid:130)lai le CTBT, en particu- lier les (cid:144)tats figurant sur la liste des 44, dont la ratification est n(cid:130)cessaire pour que le CTBT puisse entrer en vigueur. Article 5 a) la convocation de cette conf(cid:130)rence au niveau politique; b) la convocation de conf(cid:130)rences ult(cid:130)rieures, comme le pr(cid:130)voit l’article XIV du CTBT, jusqu’(cid:133) l’entr(cid:130)e en vigueur du CTBT; Le Conseil examinera la mise en œuvre de la pr(cid:130)sente position commune en vue d’(cid:130)tudier la possibilit(cid:130) de mener d’autres actions pour faciliter l’entr(cid:130)e en vigueur du CTBT (cid:133) une date rapproch(cid:130)e. L 204/2 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 4. 8. 1999 La pr(cid:130)sente position commune entre en vigueur le jour de son adoption. Article 6 La pr(cid:130)sente position commune est publi(cid:130)e au Journal officiel. Article 7 Fait (cid:133) Bruxelles, le 29 juillet 1999. Par le Conseil Le pr(cid:130)sident S. HASSI


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1722/1999 του Συμβουλίου της 29ης Ιουλίου 1999 για την εισαγωγή πίτουρων εν γένει και άλλων υπολειμμάτων από το κοσκίνισμα, το άλεσμα ή άλλες κατεργασίες των σιτηρών που κατάγονται από την Αλγερία, το Μαρόκο και την Αίγυπτο καθώς και για την εισαγωγή σκληρού σίτου, καταγωγής Μαρόκου

eurovoc_concepts:
Algeria
Egypt
Morocco
cereal product
cereals
import policy

text: L 203/16 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 3. 8. 1999 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1722/1999 TOU SULBOUKIOU tgr 29gr Iouk(cid:148)ou 1999 cia tgm eisacyc(cid:147) p(cid:148)touqym em c(cid:146)mei jai (cid:145)kkym upokeill(cid:145)tym ap(cid:149) to josj(cid:148)misla, to (cid:145)kesla (cid:147) (cid:145)kker jateqcas(cid:148)er tym sitgq(cid:150)m pou jat(cid:145)comtai ap(cid:149) tgm Akceq(cid:148)a, to Laq(cid:149)jo jai tgm A(cid:148)cupto jah(cid:150)r jai cia tgm eisacyc(cid:147) sjkgqo(cid:151) s(cid:148)tou, jatacyc(cid:147)r Laq(cid:149)jou TO SULBOUKIO TGS EUQYPA(cid:136)JGS EMYSGS, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 133, tgm pq(cid:149)tasg tgr Epitqop(cid:147)r, Ejtil(cid:150)mtar ta en(cid:147)r (1) (2) (3) Oi sulvym(cid:148)er sumeqcas(cid:148)ar jah(cid:150)r jai oi pqosyqim(cid:146)r sulvym(cid:148)er pou sum(cid:147)vhgsam to 1976 jai to 1977 letan(cid:151) tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Oijomolij(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar avem(cid:149)r jai tgr Ka(cid:152)j(cid:147)r Dglojqat(cid:148)ar tgr Akceq(cid:148)ar, tgr Aqabij(cid:147)r Dglojqa- t(cid:148)ar tgr Aic(cid:151)ptou jai tou Basike(cid:148)ou tou Laq(cid:149)jou cia tgm eisacyc(cid:147) stgm Joim(cid:149)tgta, p(cid:148)touqym em c(cid:146)mei jai (cid:145)kkym upokeill(cid:145)tym ap(cid:149) to josj(cid:148)misla, to (cid:145)kesla (cid:147) (cid:145)kker jateq- cas(cid:148)er tym sitgq(cid:150)m, pqobk(cid:146)poum pqotilgsiaj(cid:145) jahest(cid:150)ta pou bas(cid:148)fomtai se lei(cid:150)seir (cid:147) apakkac(cid:146)r tym letabkgt(cid:150)m eisvoq(cid:150)m· g sulvym(cid:148)a sumeqcas(cid:148)ar jai g pqosyqim(cid:147) sulvym(cid:148)a letan(cid:151) tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Oijomolij(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar jai tou Basike(cid:148)ou tou Laq(cid:149)jou ep(cid:148) eidijo(cid:151) jahest(cid:150)tor jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) sjkgqo(cid:151) s(cid:148)tou paqawyqe(cid:148) le(cid:148)ysg tgr letabkgt(cid:147)r eisvoq(cid:145)r· oi jamomislo(cid:148) (EOJ) aqih. 1519/76 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 24gr Ioum(cid:148)ou 1976, peq(cid:148) eisacyc(cid:147)r p(cid:148)touqym, b(cid:147)tym jai (cid:145)kkym upokeill(cid:145)tym tou josjim(cid:148)slator, tgr ak(cid:146)seyr jai (cid:145)kkym epeneqcasi(cid:150)m tym sp(cid:149)qym sitgq(cid:150)m jatacyc(cid:147)r Akce- q(cid:148)ar (1), (EOJ) aqih. 1526/76 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 24gr Ioum(cid:148)ou 1976, peq(cid:148) eisacyc(cid:147)r p(cid:148)touqym, b(cid:147)tym jai (cid:145)kkym upokeill(cid:145)tym tou josjim(cid:148)slator, tgr ak(cid:146)seyr jai (cid:145)kkym epeneqcasi(cid:150)m tym sp(cid:149)qym sitgq(cid:150)m jatacyc(cid:147)r Laq(cid:149)jou (2) jai (EOJ) aqih. 1251/77 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 17gr La(cid:152)ou 1977, peq(cid:148) eisacyc(cid:147)r p(cid:148)touqym, b(cid:147)tym jai (cid:145)kkym upokeil- l(cid:145)tym tou josjim(cid:148)slator, tgr ak(cid:146)seyr jai et(cid:146)qym jateqca- si(cid:150)m tym sp(cid:149)qym sitgq(cid:150)m jatacyc(cid:147)r tgr Aqabij(cid:147)r Dglo- jqat(cid:148)ar tgr Aic(cid:151)ptou (3) jah(cid:150)r jai o jamomisl(cid:149)r (EOJ) aqih. 1520/76 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 24gr Ioum(cid:148)ou 1976, peq(cid:148) tym eisacyc(cid:150)m sjkgqo(cid:151) s(cid:148)tou jatacyc(cid:147)r Laq(cid:149)jou (4) (cid:146)woum jahoq(cid:148)sei tour jam(cid:149)mer evaqloc(cid:147)r tym jahest(cid:150)tym aut(cid:150)m· (4) bq(cid:148)sjomtai se stadio diapqaclate(cid:151)seyr (cid:147) sum(cid:145)xeyr m(cid:146)er euqylesoceiaj(cid:146)r sulvym(cid:148)er s(cid:151)mdesgr le tgm Ka(cid:152)j(cid:147) Dglo- jqat(cid:148)a tgr Akceq(cid:148)ar, le to Bas(cid:148)keio tou Laq(cid:149)jou jai le tgm Aqabij(cid:147) Dglojqat(cid:148)a tgr Aic(cid:151)ptou· em ty letan(cid:151), oi sulvym(cid:148)er sumeqcas(cid:148)ar pou pqobk(cid:146)pomtai ap(cid:149) tour jamo- (1) EE L 169 tgr 28. 6. 1976, s. 40. (2) EE L 169 tgr 28. 6. 1976, s. 56. (3) EE L 146 tgr 14. 6. 1977, s. 11. (4) EE L 169 tgr 28. 6. 1976, s. 42. (5) (6) (7) (8) mislo(cid:151)r (EOJ) aqih. 1519/76, (EOJ) aqih. 1520/76, (EOJ) aqih. 1526/76 jai (EOJ) aqih. 1251/77 enajokouho(cid:151)m ma isw(cid:151)oum· g Joim(cid:149)tgta (cid:146)wei desleuhe(cid:148) dum(cid:145)lei tgr sulvym(cid:148)ar ep(cid:148) tgr ceyqc(cid:148)ar pou sum(cid:147)vhg sto pka(cid:148)sio tym pokuleq(cid:150)m elpo- qij(cid:150)m diapqaclate(cid:151)seym tou C(cid:151)qou tgr Ouqoucou(cid:145)gr ma tilokoc(cid:147)sei tir poij(cid:148)ker eisvoq(cid:146)r jai ma tir amtijatast(cid:147)sei le tekymeiajo(cid:151)r daslo(cid:151)r ap(cid:149) tgm 1g Iouk(cid:148)ou 1995· ap(cid:149) tgm amtijat(cid:145)stasg aut(cid:147) up(cid:145)qwei j(cid:148)mdumor ma jatasto(cid:151)m amemeqc(cid:145) ta eidij(cid:145) jahest(cid:150)ta pou bas(cid:148)fomtai ep(cid:148) tym letabkgt(cid:150)m eisvoq(cid:150)m jai pq(cid:146)pei sumep(cid:150)r, amal(cid:146)momtar tg s(cid:151)maxg tym m(cid:146)ym dieuhet(cid:147)seym le tgm Akceq(cid:148)a, to Laq(cid:149)jo jai tgm A(cid:148)cupto ma up(cid:145)qnei letabatij(cid:147) paq(cid:146)jjkisg ap(cid:149) tour jamomislo(cid:151)r (EOJ) aqih. 1519/76, (EOJ) aqih. 1520/ (EOJ) aqih. 1251/77 76, diatgq(cid:150)mtar tym stoiwe(cid:148)a basij(cid:145) ta jahest(cid:150)tym· oi diat(cid:145)neir letabatij(cid:147)r pqosaqloc(cid:147)r tym jamomisl(cid:150)m aut(cid:150)m jahoq(cid:148)fomtai stour jamomislo(cid:151)r (EJ) aqih. 1710/95 (5) jai (EJ) aqih. 1711/95 (6) le b(cid:145)sg tir diat(cid:145)neir tou (cid:145)qhqou 3 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 3290/ 94 (7) jai to(cid:151)to (cid:146)yr tir30 Ioum(cid:148)ou 1999· (EOJ) aqih. 1526/76 jai sucwq(cid:149)myr ta pkeomejt(cid:147)lata pou paqawyq(cid:147)hgjam stir sulvym(cid:148)er pou avoqo(cid:151)m tir eisacyc(cid:146)r p(cid:148)touqym em c(cid:146)mei jai (cid:145)kkym upo- keill(cid:145)tym ap(cid:149) to josj(cid:148)misla, to (cid:145)kesla (cid:147) (cid:145)kker jateqca- s(cid:148)er oqisl(cid:146)mym eid(cid:150)m sitaq(cid:149)spoqou letatq(cid:145)pgjam se da- slo(cid:151)r, pqobk(cid:146)pomtar cia tgm Akceq(cid:148)a jai to Laq(cid:149)jo jat’ apojop(cid:147) le(cid:148)ysg tym dasl(cid:150)m pou pqobk(cid:146)pei to Joim(cid:149) da- slok(cid:149)cio jat(cid:145) 7,25 euq(cid:150) am(cid:145) t(cid:149)mo dum(cid:145)lei tgr paqawyq(cid:147)- seyr pou avoq(cid:145) sto staheq(cid:149) stoiwe(cid:148)o tgr eisvoq(cid:145)r, ajo- kouho(cid:151)lemg ap(cid:149) le(cid:148)ysg (cid:148)sg pqor 60 % tou (cid:151)xour tou leiyh(cid:146)mtor daslo(cid:151) dum(cid:145)lei tgr paqawyq(cid:147)seyr pou avoq(cid:145) sto letabkgt(cid:149) stoiwe(cid:148)o, jai cia tgm A(cid:148)cupto le(cid:148)ysg jat(cid:145) 60 % tou (cid:151)xour tou daslou· amal(cid:146)momtar tgm jat(cid:145)kgng tym dienac(cid:149)lemym diapqaclate(cid:151)- seym (cid:147) tg s(cid:151)maxg tym sulvymi(cid:150)m, ha pq(cid:146)pei ma kgvhe(cid:148) l(cid:146)tqo cia ma diasvakishe(cid:148) g sum(cid:146)wisg tym elpoqij(cid:150)m suma- kkac(cid:150)m pqor tgm Joim(cid:149)tgta, le tgm paq(cid:145)tasg tou isw(cid:151)o- mtor letabatijo(cid:151) jahest(cid:150)tor· stgm peq(cid:148)ptysg sum(cid:145)xeyr m(cid:146)ym sulvymi(cid:150)m le tir em k(cid:149)cy tq(cid:148)ter w(cid:150)qer, pq(cid:146)pei ma pqosaqloste(cid:148) o paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r· pq(cid:146)pei ma pqobkevhe(cid:148) (cid:149)ti oi pqosaqloc(cid:146)r aut(cid:146)r lpoqo(cid:151)m ma hespisho(cid:151)m ap(cid:149) tgm Epitqop(cid:147) s(cid:151)lvyma le tg diadijas(cid:148)a pou pqobk(cid:146)petai sto (cid:145)qhqo 23 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (8), (5) EE L 163 tgr 14. 7. 1995, s. 1· jamomisl(cid:149)r (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeu- ta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2622/98 (EE L 329 tgr 5. 12. 1998, s. 16). (6) EE L 163 tgr 14. 7. 1995, s. 3· jamomisl(cid:149)r (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeu- ta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1616/98 (EE L 209 tgr 25. 7. 1998, s. 31). (7) EE L 349 tgr 31. 12. 1994, s. 105· jamomisl(cid:149)r (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1340/98 (EE L 184 tgr 27. 6. 1998, s. 1). (8) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21· jamomisl(cid:149)r (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeu- jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2547/98 (EE L 318 tgr ta(cid:148)a ap(cid:149) tom 27. 11. 1998, s. 41). 3. 8. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 203/17 ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 4 (cid:129)qhqo 1 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r pqobk(cid:146)pei tir diat(cid:145)neir pou evaql(cid:149)fomtai sta eidij(cid:145) jahest(cid:150)ta cia tgm eisacyc(cid:147) p(cid:148)touqym em c(cid:146)mei jai (cid:145)kkym upokeill(cid:145)tym ap(cid:149) to josj(cid:148)misla, to (cid:145)kesla (cid:147) (cid:145)kker jateq- cas(cid:148)er tym sitgq(cid:150)m pou jat(cid:145)comtai ap(cid:149) tgm Akceq(cid:148)a, to Laq(cid:149)jo jai tgm A(cid:148)cupto jah(cid:150)r jai tir diat(cid:145)neir pou evaql(cid:149)fomtai sto eidij(cid:149) jahest(cid:150)r cia tgm eisacyc(cid:147) sjkgqo(cid:151) s(cid:148)tou jatacyc(cid:147)r Laq(cid:149)jou. (cid:129)qhqo 2 Oi daslo(cid:148) pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) stgm Joim(cid:149)tgta p(cid:148)touqym em c(cid:146)mei jai (cid:145)kkym upokeill(cid:145)tym ap(cid:149) to josj(cid:148)misla, to (cid:145)kesla (cid:147) (cid:145)kker jateqcas(cid:148)er tym sitgq(cid:150)m, pou up(cid:145)comtai stour jydijo(cid:151)r SO 2302 30 10 (cid:146)yr 2302 40 90 pou jat(cid:145)comtai ap(cid:149) tgm Akceq(cid:148)a jai to Laq(cid:149)jo iso(cid:151)mtai le to 40 % tym pos(cid:150)m pou (cid:146)woum jahoqishe(cid:148) sto Joim(cid:149) daslok(cid:149)cio jai stg sum(cid:146)weia lei(cid:150)mo- mtai jat(cid:145) 7,25 % euq(cid:150) am(cid:145) t(cid:149)mo. (cid:129)qhqo 3 Oi daslo(cid:148) pou evaql(cid:149)fomtai jata tgm eisacyc(cid:147) stgm Joim(cid:149)tgta p(cid:148)touqym em c(cid:146)mei jai (cid:145)kkym upokeill(cid:145)tym ap(cid:149) to josj(cid:148)misla, to (cid:145)kesla (cid:147) (cid:145)kker jateqcas(cid:148)er tym sitgq(cid:150)m, pou up(cid:145)comtai stour jydijo(cid:151)r 2302 20 10, 2302 20 90 jai 2302 30 10 (cid:146)yr 2302 40 90 pou jat(cid:145)comtai ap(cid:149) tgm A(cid:148)cupto, iso(cid:151)mtai le to 40 % tym staheq(cid:150)m pos(cid:150)m pou (cid:146)woum jahoqishe(cid:148) sto Joim(cid:149) daslok(cid:149)cio. 2302 10 90, 2302 10 10, SO Ta (cid:145)qhqa 2 jai 3 evaql(cid:149)fomtai se (cid:149)ker tir eisacyc(cid:146)r cia tir opo(cid:148)er o eisacyc(cid:146)ar lpoqe(cid:148) ma pqosjol(cid:148)sei tgm ap(cid:149)deing (cid:149)ti o enacycij(cid:149)r dasl(cid:149)r eispq(cid:145)whgje ap(cid:149) tgm Akceq(cid:148)a, ap(cid:149) to Laq(cid:149)jo jai ap(cid:149) tgm A(cid:148)cupto, s(cid:151)lvyma amtisto(cid:148)wyr le to (cid:145)qhqo 21 tgr sulvym(cid:148)ar sumeqcas(cid:148)ar le tgm Akceq(cid:148)a, le to (cid:145)qhqo 23 tgr sulvym(cid:148)ar sumeqcas(cid:148)ar le to Laq(cid:149)jo jai le to (cid:145)qhqo 20 tgr sulvym(cid:148)ar sumeqcas(cid:148)ar le tgm A(cid:148)cupto. (cid:129)qhqo 5 O dasl(cid:149)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) stgm Joim(cid:149)tgta sjkgqo(cid:151) s(cid:148)tou, pou up(cid:145)cetai stom jydij(cid:149) SO 1001 10 00, jatacyc(cid:147)r Laq(cid:149)jou jai pou letav(cid:146)qetai apeuhe(cid:148)ar ap(cid:149) tg w(cid:150)qa aut(cid:147) stgm Joim(cid:149)tgta, e(cid:148)mai eje(cid:148)mor pou (cid:146)wei jahoqishe(cid:148) se evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 10 paq(cid:145)cqavor 2 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92, leiyl(cid:146)mor jat(cid:145) 0,73 euq(cid:150) am(cid:145) t(cid:149)mo. (cid:129)qhqo 6 Stgm peq(cid:148)ptysg sum(cid:145)xeyr, m(cid:146)ym sulvymi(cid:150)m le tir tq(cid:148)ter w(cid:150)qer pou jak(cid:151)ptomtai ap(cid:149) tom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149), g Epitqop(cid:147) ha hesp(cid:148)sei s(cid:151)lvyma le tg diadijas(cid:148)a pou pqobk(cid:146)petai sto (cid:145)qhqo 23 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92 tir amacja(cid:148)er pqosaqloc(cid:146)r tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151). (cid:129)qhqo 7 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm gl(cid:146)qa dglos(cid:148)eus(cid:147)r tou stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. Evaql(cid:149)fetai ap(cid:149) tgm 1g Iouk(cid:148)ou 1999. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 29 Iouk(cid:148)ou 1999. Cia to Sulbo(cid:151)kio O Pq(cid:149)edqor S. HASSI


title: Padomes Regula (EK) Nr. 1722/1999 (1999. gada 29. jūlijs) par to kliju, atsiju un citu atlieku importu, ko radījusi dažu graudaugu sijāšana, malšana vai cita apstrāde un kuru izcelsme ir Alžīrijā, Marokā un Ēģiptē, un par to cieto kviešu importu, kuru izcelsme ir Marokā

text: 03/26. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 211 31999R1722 L 203/16 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 3. 8. 1999. PADOMES REGULA (EK) Nr. 1722/1999 (1999. gada 29. jūlijs) par to kliju, atsiju un citu atlieku importu, ko radījusi dažu graudaugu sijāšana, malšana vai cita apstrāde un kuru izcelsme ir Alžīrijā, Marokā un Ēģiptē, un par to cieto kviešu importu, kuru izcelsme ir Marokā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 133. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) (2) (3) Sadarbības nolīgumos un Pagaidu nolīgumos, kas noslēgti 1976. un 1977. gadā starp Eiropas Ekonomikas kopienu no vienas puses un Alžīrijas Tautas Demokrā- tisko Republiku, Ēģiptes Arābu Republiku un Marokas Karalisti no otras puses par to kliju, atsiju un citu atlieku importu Kopienā, ko radījusi graudaugu sijāšana, malšana vai cita apstrāde, bija paredzēts atvieglojumu režīms, kas pamatots uz dažādu maksājumu samazinā- jumu vai atbrīvojumu no tiem. Ar Sadarbības nolīgumu un Pagaidu nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Marokas Karalisti par speciālu režīmu cieto kviešu importam ir piešķirts mainīgā maksājuma samazinājums. Padomes 1976. gada 24. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1519/76 par to kliju, atsiju un citu atlieku importu, ko radījusi Alžīrijas izcelsmes graudaugu sijāšana, malšana vai cita apstrāde (1), Padomes 1976. gada 24. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1526/76 par to kliju, atsiju un citu atlieku importu, ko radījusi Marokas izcelsmes graudaugu sijāšana, malšana vai cita apstrāde (2), Padomes 1977. gada 17. maija Regulā (EEK) Nr. 1251/77 par to kliju, atsiju un citu atlieku importu, ko radījusi Ēģiptes Arābu Republikas izcelsmes graudaugu sijāšana, malšana vai cita apstrāde (3), un Padomes 1976. gada 24. jūnija Regulā (EEK) Nr. 1520/76 par Marokas izcelsmes cieto kviešu importu (4) ir izstrādāti attiecīgo režīmu ieviešanas noteikumi. (5) (6) (7) (8) Arābu Republiku; tikmēr piemēro sadarbības nolīgumus, kas minēti Regulās (EEK) Nr. 1520/76, (EEK) Nr. 1526/76 un (EEK) Nr. 1251/77. (EEK) Nr. 1519/76, Ievērojot Nolīgumu par lauksaimniecību, ko noslēdza daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas raunda laikā, Kopiena piekrita noteikt mainīgo maksājumu likmi un aizstāt tos ar muitas nodokļiem no 1995. gada 1. jūlija; tas varēja padarīt par neīstenojamu īpašo režīmu, kas pamatots uz mainīgo maksājumu likmēm, un tāpēc līdz jaunu nolīgumu noslēgšanai ar Alžīriju, Maroku un Ēģipti bija jāievieš pagaidu atkāpes no Regulām (EEK) Nr. 1519/76, (EEK) Nr. 1520/76, (EEK) Nr. 1526/76 un (EEK) Nr. 1251/77, kas atstātu bez grozījumiem katra minētā režīma būtību; noteikumi par minēto regulu pagaidu (EK) Nr. 1710/95 (5) un (EK) Nr. 1711/95 (6) līdz 1999. gada jūnijam, uz Regulas (EK) Nr. 3290/94 (7) 3. panta 30. pamata. pielāgošanu paredzēti Regulās ir Priekšrocības, kas, ievērojot nolīgumus, piešķirtas attie- cībā uz to kliju, atsiju un citu atlieku importu, ko radī- jusi konkrētu graudaugu sijāšana, malšana vai cita apstrāde, muitas nodokļu izteiksmē tādējādi ir aizstātas Alžīrijai un Marokai ar fiksētas likmes samazinājumu EUR 7,25 tonnā kopējo muitas tarifu nodokļos, aizstājot fiksēto komponentu koncesiju, kam pieskaitīti 60 % minētā samazinātā nodokļa samazinājuma, aizstājot mainīgo komponentu koncesiju, un Ēģiptei – ar muitas nodokļa 60 % samazinājumu. Līdz tiek beigtas pašreizējās pārrunas vai noslēgti nolī- gumi, ir vajadzīgi pasākumi, lai nodrošinātu nepārtrauk- tību tirdzniecībai ar Kopienu, pagarinot spēkā esošos pārejas posma pasākumus. Ja ar attiecīgām trešām valstīm noslēdz jaunus nolī- gumus, tad šī regula būs jākoriģē; būtu jānosaka, ka Komisija var pieņemt minētos grozījumus saskaņā ar kārtību, kas paredzēta Padomes 1992. gada 30. jūnija Regulas (EEK) Nr. 1766/92 par labības tirgus kopīgo organizāciju (8) 23. pantā, (4) Pašlaik tiek pārrunāti vai slēgti Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumi ar Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku, Marokas Karalisti un Ēģiptes (1) OV L 169, 28. 6. 1976. , 40. lpp. (2) OV L 169, 28. 6. 1976. , 56. lpp. (3) OV L 146, 14. 6. 1977. , 11. lpp. (4) OV L 169, 28. 6. 1976. , 42. lpp. (5) OV L 163, 14. 7. 1995. , 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2622/98 (OV L 329, 5. 12. 1998. , 16. lpp. ). (6) OV L 163, 14. 7. 1995. , 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1616/98 (OV L 209, 25. 7. 1998. , 31. lpp. ). (7) OV L 349, 31. 12. 1994. , 105. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1340/98 (OV L 184, 27. 6. 1998. , 1. lpp. ). (8) OV L 181, 1. 7. 1992. , 21. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 2547/98 (OV L 318, 27. 11. 1998. , 41. lpp. ). 212 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/26. sēj. IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 4. pants 1. pants Šajā regulā ir paredzēti noteikumi, ko piemēro īpašajam režīmam, kādā importē klijas, atsijas un citas atliekas, ko radī- jusi konkrētu graudaugu sijāšana, malšana vai cita apstrāde un kuru izcelsme ir Alžīrijā, Marokā un Ēģiptē, un noteikumi, ko piemēro speciālajam režīmam, kādā importē cietos kviešus, kuru izcelsme ir Marokā. 2. pants Muitas nodevas, ko piemēro to kliju, atsiju un citu atlieku importam Kopienā, ko radījusi konkrētu graudaugu, uz kuriem attiecas KN kodi no 2302 30 10 līdz 2302 40 90 un kuru izcelsme ir Alžīrijā un Marokā, sijāšana, malšana vai cita apstrāde, ir 40 % no tās summas, kas noteikta kopējā muitas tarifā, kuru turpmāk samazina par EUR 7,25 tonnā. 3. pants Muitas nodevas, ko piemēro to kliju, atsiju un citu atlieku importam Kopienā, kuras radījusi konkrētu graudaugu, uz ko attiecas KN kodi no 2302 10 10 līdz 2302 10 90, 2302 20 10, 2302 20 90 un no 2302 30 10 līdz 2302 40 90, un kuru izcelsme ir Ēģiptē, sijāšana, malšana vai cita apstrāde, ir 40 % no tās summas, kas noteikta kopējā muitas tarifā. Šīs regulas 2. un 3. pantu piemēro visam importam, par kuru iesniegt pierādījumu, ka attiecīgi Alžīrijā, importētājs var Marokā vai Ēģiptē ir iekasēta eksporta nodeva saskaņā ar Sadar- bības nolīguma ar Alžīriju 21. pantu, Sadarbības nolīguma ar Maroku 23. pantu un Sadarbības nolīguma ar Ēģipti 20. pantu. 5. pants Maksājumu, kas piemērojams cieto kviešu, uz kuriem attiecas KN kods 1001 10 00 un kuru izcelsme ir Marokā, un kurus atved uz Kopienu tieši no minētās valsts, importam Kopienā, (EEK) Nr. 1766/92 10. panta nosaka, 2. punktu, un atskaita no tā EUR 0,73 tonnā. ievērojot Regulas 6. pants Ja jaunus nolīgumus noslēdz ar trešām valstīm, kas minētas šajā regulā, tad Komisija saskaņā ar kārtību, kas paredzēta Regulas (EEK) Nr. 1766/92 23. pantā, pieņem vajadzīgos šīs regulas grozījumus, kas rodas no minētajiem jaunajiem nolīgumiem. 7. pants Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 1999. gada 1. jūlija. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1999. gada 29. jūlijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs S. HASSI


title: Mitteilung über die Änderung des Beschlusses 98/682/EG, Euratom zur Ernennung der Mitglieder sowie der Vorsitzenden und ihrer Stellvertreter für die Expertengruppen zur Unterstützung der Kommission bei der Festlegung von Inhalt und Ausrichtung der Leitaktionen im Bereich der Forschung und technologischen Entwicklung (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
appointment of staff
president of an institution
research and development
self-employed person
technological change
vice-president of an institution

text: 29. 7. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 216/5 Mitteilung (cid:252)ber die ˜nderung des Beschlusses 98/682/EG, Euratom zur Ernennung der Mitglieder sowie der Vorsitzenden und ihrer Stellvertreter f(cid:252)r die Expertengruppen zur Unterst(cid:252)tzung der Kommission bei der Festlegung von Inhalt und Ausrichtung der Leitaktionen im Bereich der Forschung und technologischen Entwicklung (1999/C 216/04) (Text von Bedeutung f(cid:252)r den EWR) Mit seiner Entscheidung vom 26. Juli 1999 hat die Kommission beschlossen, da(cid:223) ab dem heutigen Datum (cid:151) die Personen, deren Namen im Anhang I aufgef(cid:252)hrt sind und die mit dem Beschlu(cid:223) 98/682/EG, Euratom zu Mitgliedern der mit dem Beschlu(cid:223) 98/610/EG, Euratom eingesetzten Expertengruppen ernannt wurden, diesen Gruppen nicht mehr angeh(cid:246)ren; (cid:151) die Personen, deren Namen im Anhang II aufgef(cid:252)hrt sind, bis 20. November 2000 zu Mitgliedern der mit dem Beschlu(cid:223) 98/610/EG, Euratom eingesetzten Expertengruppen ernannt werden; (cid:151) die Personen, deren Namen im Anhang III aufgef(cid:252)hrt sind, zu Vorsitzenden bzw. stellvertretenden Vorsitzenden der in diesem Anhang aufgef(cid:252)hrten Expertengruppen ernannt werden; (cid:151) die in den Abs(cid:228)tzen 2 und 3 genannten Personen verpflichtet sind, die im Anhang III des Beschlusses 98/682/EG, Euratom angef(cid:252)hrten Unabh(cid:228)ngigkeits- und Vertraulichkeitsbedingungen einzuhalten. ANHANG I Expertengruppe Ausscheidende Experten (Grund) (cid:132)Gesundheit, Ern(cid:228)hrung und Umweltfaktoren(cid:147) (cid:132)Beherrschung von Infektionskrankheiten(cid:147) (cid:132)Die Zellfabrik(cid:147) (cid:132)Die Alterung der Bev(cid:246)lkerung(cid:147) (cid:132)Nachhaltige Land-, Fischerei- und Forstwirtschaft(cid:147) (cid:132)Informationsgesellschaft(cid:147) B. MEROT (zur(cid:252)ckgetreten) N. BARRET (zur(cid:252)ckgetreten) (cid:151) M. BALTES (verstorben) M. PAULA BARBOSA (zur(cid:252)ckgetreten) C. CARUSO (zur(cid:252)ckgetreten) R. BAUSCH (zur(cid:252)ckgetreten) H. BERTHELSEN (zur(cid:252)ckgetreten) C. HORN (zur(cid:252)ckgetreten) (cid:132)Innovative Produkte, Verfahren und Organisationsfor- men(cid:147) P. O’DONOVAN (zur(cid:252)ckgetreten) (cid:132)Nachhaltige Mobilit(cid:228)t und Zusammenwirken der Ver- kehrstr(cid:228)ger(cid:147) K. BOGG (zur(cid:252)ckgetreten) C 216/6 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften 29. 7. 1999 Expertengruppe Ausscheidende Experten (Grund) (cid:132)Neue Perspektiven f(cid:252)r die Luftfahrt(cid:147) (cid:132)Landesverkehrstechnologien und Meerestechnologien(cid:147) S. CATOIRE (zur(cid:252)ckgetreten) C. BYRNE (zur(cid:252)ckgetreten) (cid:132)Nachhaltige Bewirtschaftung der Wasservorr(cid:228)te und Wasserqualit(cid:228)t(cid:147) und (cid:132)Nachhaltige (cid:214)kosysteme des Mee- res(cid:147) (cid:132)Globale Ver(cid:228)nderungen, Klima und Artenvielfalt(cid:147) (cid:132)Die Stadt von morgen und das kulturelle Erbe(cid:147) (cid:132)Umweltfreundlichere Energiesysteme(cid:147) und (cid:132)Eine wirt- schaftliche und effiziente Energieversorgung(cid:147) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:132)Verbesserung der sozio-(cid:246)konomischen Wissensgrund- lage(cid:147) M. DURU (zur(cid:252)ckgetreten) (cid:132)Kontrollierte Kernfusion(cid:147) (cid:132)Kernspaltung(cid:147) R. SALOMAA (zur(cid:252)ckgetreten) E. SIDERIS (zum Mitglied des Programmausschusses ernannt) ANHANG II Expertengruppe Zu- und Vorname (cid:132)Gesundheit, Ern(cid:228)hrung und Umweltfaktoren(cid:147) DROUET DYBING LISON MEDINA VAHTER (cid:132)Beherrschung von Infektionskrankheiten(cid:147) AGNARSDOTTIR (cid:132)Die Zellfabrik(cid:147) (cid:132)Die Alterung der Bev(cid:246)lkerung(cid:147) MARTH BECK BRICK B(cid:220)HLER Xavier Erik Dominique Sylvie Marie E. Gudrun Egon Yaffa Yitzak Christian FERRO MORˆO LABRAL JosØ Manuel INGOLFSDOTTIR Vilborg 29. 7. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 216/7 Expertengruppe Zu- und Vorname (cid:132)Nachhaltige Land-, Fischerei- und Forstwirtschaft(cid:147) CHET (cid:132)Informationsgesellschaft(cid:147) (cid:132)Innovative Produkte, Verfahren und Organisationsfor- men(cid:147) HERSOUG RADDI HEALY MOGENSEN VORTMAN WAGNER PALSSON SHPITALNI WATHNE (cid:132)Nachhaltige Mobilit(cid:228)t und Zusammenwirken der Ver- kehrstr(cid:228)ger(cid:147) TELLE (cid:132)Neue Perspektiven f(cid:252)r die Luftfahrt(cid:147) ROSEN THOMAS (cid:132)Landverkehrstechnologien und Meerestechnologien(cid:147) HOLDEN (cid:132)Nachhaltige Bewirtschaftung der Wasservorr(cid:228)te und Was- serqualit(cid:228)t(cid:147) und (cid:132)Nachhaltige (cid:214)kosysteme des Meeres(cid:147) DAGAN (cid:132)Globale Ver(cid:228)nderungen, Klima und Artenvielfalt(cid:147) GRANELI LIE HOV LAVEE Ilan Bjłrn Paolo Michael Gregers Jacob Luc Pall Moshe Einar Nils Aviv Jean-Marc Kjell Gedeon Edna Ulf (cid:216)ystein Hanoch SVEINBJ(cid:214)RNSDOTTIR Amy (cid:132)Die Stadt von morgen und das kulturelle Erbe(cid:147) GISLADOTTIR SHACHAR (cid:132)Umweltfreundlichere Energiesysteme(cid:147) und (cid:132)Eine wirt- schaftliche und effiziente Energieversorgung(cid:147) YOGEV (cid:132)Verbesserung der sozio-(cid:246)konomischen Wissensgrundlage(cid:147) OLSEN (cid:132)Kontrollierte Kernfusion(cid:147) SCHWARTZ SOFER IONESCU KALLI (cid:132)Kernspaltung(cid:147) YADIGAROGLU Ingibj(cid:246)rg Arie Ammon Johan P. Dafna Catherine Valentin Heikki George C 216/8 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften 29. 7. 1999 ANHANG III Expertengruppe Zu- und Vorname des neuen Vorsitzenden Zu- und Vorname der neuen stellvertretenden Vorsitzenden (cid:132)Die Alterung der Bev(cid:246)lkerung(cid:147) TAIPALE Vappu WICK Georg (cid:132)Informationsgesellschaft(cid:147) (cid:151) (cid:151) AIRAGHI Angelo Mitteilung der Kommission zum Handel zwischen der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft und Kam- bodscha: Inkrafttreten der in der Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 der Kommission, ge(cid:228)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 12/97, vorgesehenen Vorschriften (cid:252)ber die Bestimmung des Begriffs (cid:132)Ursprungserzeugnisse(cid:147) bei der Anwendung der Zollpr(cid:228)ferenzen der Gemeinschaft f(cid:252)r bestimmte Waren aus Entwicklungsl(cid:228)ndern (regionale Ursprungskumulierung f(cid:252)r die L(cid:228)nder des Verbandes S(cid:252)dostasiatischer Nationen (cid:151) ASEAN) (1999/C 216/05) Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 72 ff. der Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 der Kommission (1), ge(cid:228)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 12/97 (2), ist im Rahmen der Ursprungsregeln f(cid:252)r das Allgemeine Pr(cid:228)ferenzsystem (APS) eine regionale Ursprungskumulierung u. a. zwischen den Mitgliedstaaten des Verbandes S(cid:252)dostasiatischer Na- tionen (ASEAN) m(cid:246)glich. Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 72 b) m(cid:252)ssen die einzelnen Mitgliedstaaten der genannten Regionalzusammenschl(cid:252)sse (cid:252)ber das Sekretariat des jeweiligen Regionalzusammenschlusses mitteilen, da(cid:223) sie sich verpflichten, die APS- Ursprungsregeln einzuhalten und die erforderliche Zusammenarbeit der Verwaltungen im Bereich der Ursprungserzeugnisse nach Formblatt A zu gew(cid:228)hrleisten. Da Kambodscha, das mit Wirkung vom 30. April 1999 dem ASEAN beigetreten ist, dieser Verpflichtung nachgekommen ist, sind die Bestimmungen (cid:252)ber regionale Ursprungskumulierung ab 1. September 1999 auf Kambodscha anwendbar. (1) ABl. L 253 vom 11. 10. 1993, S. 1. (2) ABl. L 9 vom 13. 1. 1997, S. 1


title: Regolamento (CE) n. 1689/1999 della Commissione, del 29 luglio 1999, che fissa le restituzioni alla produzione nel settore dei cereali e del riso

eurovoc_concepts:
cereals
production refund
rice

formats: pdf print

text: L 199/54 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 30. 7. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 1689/1999 DELLA COMMISSIONE del 29 luglio 1999 che fissa le restituzioni alla produzione nel settore dei cereali e del riso LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2), in particolare l'articolo 7, paragrafo 3, visto il regolamento (CE) n. 3072/95 del Consiglio, del 22 dicembre 1995, comune del mercato del riso (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2072/98 (4), in particolare l'articolo 7, paragrafo 2, relativo all'organizzazione (2) (3) cata qualora i prezzi del granturco e/o del frumento subiscano variazioni significative; considerando che le restituzioni alla produzione fissate nel presente regolamento debbono essere aggiustate applicando i coefficienti che figurano nell'allegato II del regolamento (CEE) n. 1722/93, al fine di stabilire l'im- porto esatto da pagare; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, visto il regolamento (CEE) n. 1722/93 della Commissione, del 30 giugno 1993, che stabilisce le modalità di applicazione relative al regime delle restituzioni alla produzione nel settore dei cereali e del riso (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 87/1999 (6), in particolare l'articolo 3, (1) considerando che il regolamento (CEE) n. 1722/93 stabi- lisce le modalità per la concessione della restituzione alla produzione; che la base di calcolo è definita all'articolo 3 di tale regolamento; che la restituzione così calcolata deve essere fissata una volta al mese e può essere modifi- HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 La restituzione, espressa per tonnellata di amido di granturco, di frumento, di orzo, di avena, di fecola di patate, di riso o di rotture di riso, di cui all'articolo 3, paragrafo 2, del regola- mento (CEE) n. 1722/93, è fissata a 56,56 EUR/t. Il presente regolamento entra in vigore il 30 luglio 1999. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 29 luglio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 329 del 30. 12. 1995, pag. 18. (4) GU L 265 del 30. 9. 1998, pag. 4. (5) GU L 159 dell'1. 7. 1993, pag. 112. (6) GU L 9 del 15. 1. 1999, pag. 8


title: 1999/753/EG: Rådets beslut av den 29 juli 1999 om provisorisk tillämpning av avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Sydafrika, å andra sidan

eurovoc_concepts:
South Africa
cooperation agreement (EU)
economic development
trade agreement (EU)

text: 4. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 311/1 II (R(cid:228)ttsakter vilkas publicering inte (cid:228)r obligatorisk) R¯DET R¯DETS BESLUT av den 29 juli 1999 om provisorisk till(cid:228)mpning av avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, (cid:229) ena sidan, och Republiken Sydafrika, (cid:229) andra sidan (1999/753/EG) EUROPEISKA UNIONENS R¯D HAR BESLUTAT F(cid:214)LJANDE med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 310 j(cid:228)mf(cid:246)rd med artikel 300. 2 f(cid:246)rsta stycket f(cid:246)rsta och andra meningen i detta, med beaktande av kommissionens f(cid:246)rslag, och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: 1. Gemenskapen och Sydafrika har (cid:229)tagit sig att anta f(cid:246)rfaran- den f(cid:246)r en till(cid:228)mpning p(cid:229) f(cid:246)rhand av avtalet om handel, utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, (cid:229) ena sidan, och Republiken Syd- afrika, (cid:229) andra sidan. 2. F(cid:246)r att tillhandah(cid:229)lla en (cid:246)vergripande ram f(cid:246)r samarbetet mellan gemenskapen och Sydafrika kr(cid:228)vs det att detta avtal till(cid:228)mpas provisoriskt genom ett avtal genom skriftv(cid:228)xling, i avvaktan p(cid:229) att de f(cid:246)rfaranden fullf(cid:246)ljs som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att det n(cid:228)mnda avtalet skall tr(cid:228)da i kraft. 3. Avtalet genom skriftv(cid:228)xling b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r godk(cid:228)nnas. utveckling och samarbete mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, (cid:229) ena sidan, och Republiken Sydafrika, (cid:229) andra sidan, godk(cid:228)nns h(cid:228)rmed p(cid:229) gemenskapens v(cid:228)gnar. Texten till avtalet genom skriftv(cid:228)xling och texten till avtalet bifogas detta beslut. Artikel 2 Under den tid d(cid:229) avtalet till(cid:228)mpas provisoriskt skall, n(cid:228)r det g(cid:228)ller genomf(cid:246)randet av artikel 97 i avtalet, en f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r kommissionen vara ordf(cid:246)rande f(cid:246)r samarbetsr(cid:229)det och l(cid:228)gga fram gemenskapens st(cid:229)ndpunkt. R(cid:229)det skall p(cid:229) f(cid:246)rslag av kommissionen besluta om den st(cid:229)nd- punkt som gemenskapen skall inta inom samarbetsr(cid:229)det. Artikel 3 Detta beslut skall offentligg(cid:246)ras i Europeiska gemenskapernas offi- ciella tidning. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 29 juli 1999. Artikel 1 Avtalet genom skriftv(cid:228)xling mellan gemenskapen och Sydafrika om provisorisk till(cid:228)mpning av en del av avtalet om handel, P(cid:229) r(cid:229)dets v(cid:228)gnar S. HASSI Ordf(cid:246)rande


title: 1999/543/CE, CECA, Euratom: Decisão do Conselho de 29 de Julho de 1999 que prorroga o mandato de Jürgen Trumpf como secretário-geral do Conselho da União Europeia

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
Secretary General of an Institution
appointment of staff
elective office

text: L 209/28 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 7. 8. 1999 II (Actos cuja publica(cid:135)(cid:209)o n(cid:209)o (cid:130) uma condi(cid:135)(cid:209)o da sua aplicabilidade) CONSELHO DECIS(cid:212)O DO CONSELHO de 29 de Julho de 1999 que prorroga o mandato de J(cid:129)rgen Trumpf como secret(cid:145)rio-geral do Conselho da Uni(cid:209)o Europeia (1999/543/CE, CECA, Euratom) O CONSELHO DA UNI(cid:212)O EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, e, nomeadamente o n. o 2 do seu artigo 207. o, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia do Carv(cid:209)o e do A(cid:135)o, e, nomeadamente o n. o 2 do seu artigo 30. o, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia da Energia At(cid:155)mica, e, nomeadamente o n. o 2 do seu artigo 121. o, Tendo em conta a decis(cid:209)o do Conselho de 25 de Julho de 1994 que nomeia J(cid:129)rgen Trumpf secret(cid:145)rio-geral do Conselho da Uni(cid:209)o Europeia, Considerando que o mandato de J(cid:129)rgen Trumpf como secre- t(cid:145)rio-geral do Conselho da Uni(cid:209)o Europeia expira em 31 de Agosto de 1999 e que este mandato deve ser renovado, DECIDE: Artigo 1. o (cid:144) prorrogado o mandato de J(cid:129)rgen Trumpf como secret(cid:145)rio- -geral do Conselho da Uni(cid:209)o Europeia, a partir de 1 de Setembro de 1999 at(cid:130) ao (cid:156)ltimo dia do m(cid:136)s seguinte ao m(cid:136)s em que o Conselho nomear o seu sucessor. Artigo 2. o A citada decis(cid:209)o de 25 de Julho de 1994 (cid:130) alterada naquilo em que for contr(cid:145)ria (cid:133) presente decis(cid:209)o. Artigo 3. o A presente decis(cid:209)o ser(cid:145) notificada a J(cid:129)rgen Trumpf por inicia- tiva do presidente do Conselho. Ser(cid:145) publicada no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Feito em Bruxelas, em 29 de Julho de 1999. Pelo Conselho O Presidente S. HASSI


title: Mitteilung der Kommission zum Handel zwischen der Europäischen Gemeinschaft und Kambodscha: Inkrafttreten der in der Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 der Kommission, geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 12/97, vorgesehenen Vorschriften über die Bestimmung des Begriffs «Ursprungserzeugnisse» bei der Anwendung der Zollpräferenzen der Gemeinschaft für bestimmte Waren aus Entwicklungsländern (regionale Ursprungskumulierung für die Länder des Verbandes Südostasiatischer Nationen - ASEAN)

eurovoc_concepts:
ASEAN countries
Cambodia
extra-EU trade
generalised preferences
originating product
tariff preference

text: C 216/8 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften 29. 7. 1999 ANHANG III Expertengruppe Zu- und Vorname des neuen Vorsitzenden Zu- und Vorname der neuen stellvertretenden Vorsitzenden (cid:132)Die Alterung der Bev(cid:246)lkerung(cid:147) TAIPALE Vappu WICK Georg (cid:132)Informationsgesellschaft(cid:147) (cid:151) (cid:151) AIRAGHI Angelo Mitteilung der Kommission zum Handel zwischen der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft und Kam- bodscha: Inkrafttreten der in der Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 der Kommission, ge(cid:228)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 12/97, vorgesehenen Vorschriften (cid:252)ber die Bestimmung des Begriffs (cid:132)Ursprungserzeugnisse(cid:147) bei der Anwendung der Zollpr(cid:228)ferenzen der Gemeinschaft f(cid:252)r bestimmte Waren aus Entwicklungsl(cid:228)ndern (regionale Ursprungskumulierung f(cid:252)r die L(cid:228)nder des Verbandes S(cid:252)dostasiatischer Nationen (cid:151) ASEAN) (1999/C 216/05) Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 72 ff. der Verordnung (EWG) Nr. 2454/93 der Kommission (1), ge(cid:228)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 12/97 (2), ist im Rahmen der Ursprungsregeln f(cid:252)r das Allgemeine Pr(cid:228)ferenzsystem (APS) eine regionale Ursprungskumulierung u. a. zwischen den Mitgliedstaaten des Verbandes S(cid:252)dostasiatischer Na- tionen (ASEAN) m(cid:246)glich. Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 72 b) m(cid:252)ssen die einzelnen Mitgliedstaaten der genannten Regionalzusammenschl(cid:252)sse (cid:252)ber das Sekretariat des jeweiligen Regionalzusammenschlusses mitteilen, da(cid:223) sie sich verpflichten, die APS- Ursprungsregeln einzuhalten und die erforderliche Zusammenarbeit der Verwaltungen im Bereich der Ursprungserzeugnisse nach Formblatt A zu gew(cid:228)hrleisten. Da Kambodscha, das mit Wirkung vom 30. April 1999 dem ASEAN beigetreten ist, dieser Verpflichtung nachgekommen ist, sind die Bestimmungen (cid:252)ber regionale Ursprungskumulierung ab 1. September 1999 auf Kambodscha anwendbar. (1) ABl. L 253 vom 11. 10. 1993, S. 1. (2) ABl. L 9 vom 13. 1. 1997, S. 1