title: Uredba Komisije (ES) št. 1661/1999 z dne 27. julija 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 737/90 o pogojih, ki urejajo uvoz kmetijskih proizvodov, ki izvirajo iz tretjih držav po nesreči v jedrski elektrarni Černobil

text: 86 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 31999R1661 29. 7. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 197/17 UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1661/1999 z dne 27. julija 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 737/90 o pogojih, ki urejajo uvoz kmetijskih proizvodov, ki izvirajo iz tretjih držav po nesreči v jedrski elektrarni Černobil KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 737/90 z dne 22. marca 1990 o pogojih, ki urejajo uvoz kmetijskih proizvo- dov, ki izvirajo iz tretjih držav po nesreči v jedrski elektrarni Černobil (1), kakor z Uredbo (ES) št. 686/95 (2) in zlasti člena 6 Uredbe, spremenjena je bila ker je atmosferski used radioaktivnega cezija od nesreče v jedrski elektrarni Černobil 26. aprila 1986 prizadel veliko tretjih držav; ker so bili v pošiljkah določenih vrst gob, uvoženih iz več tretjih držav, ugotovljeni ponavljajoči se primeri neskladnosti z maksimalno dovoljeno stopnjo radioaktivnega onesnaženja; (7) (8) (9) (10) ker je podoben atmosferski used prizadel določene predele ozemlja nekaterih držav članic Evropske unije; (11) ker so gozdovi in gozdnata območja na splošno naravni habitat negojenih gob (proizvodov, navedenih v Prilogi I), in ker taki ekosistemi zadržujejo radioaktivni cezij v ciklični izmenjavi med tlemi in rastlinstvom; ker se je zaradi tega stalno onesnaženje negojenih gob z radioaktivnim cezijem v času od omenjene nesreče komajda kaj zmanjšalo in se je pri nekaterih vrstah lahko tudi povečalo; ker je Komisija leta 1986 izvedla in nato posodobila oceno možnih tveganj za zdravje ljudi, ki jih predstavljajo z radio- aktivnim cezijem onesnažena živila; ker je ocena možnih tveganj, ob upoštevanju fizikalnega radioaktivnega razpolovnega časa omenjene snovi, še danes veljavna in ker je poleg tega maksimalna dovoljena raven v bistvu skladna s stopnjo, ki jo priporoča Komisija Codex Alimen- tarius; (12) (13) (14) (15) (1) (2) (3) (4) (5) ker so podrobna pravila za uporabo navedene uredbe navedena v Uredbi Komisije (EGS) št. 1983/88 (3); ker je treba te določbe posodobiti in jih dopolniti s poseb- nimi pogoji za uvoz določenih proizvodov, kot je razvidno iz navedenih premislekov; ker je bil z Direktivo Sveta 92/59/EGS o splošni varnosti proizvodov (4) uveden sistem za hitro izmenjavo informa- cij; ker ukrepi in situ na ozemljih držav članic Evropske unije izhajajo iz pravnih obveznosti teh držav v skladu s čle- noma 35 in 36 Pogodbe Euratom, iz že omenjenih ukrepov Skupnosti in iz ukrepov in nadzora na nacionalni ravni in ker so vsi ti ukrepi skupaj enakovredni ukrepom, ki jih predpisuje ta uredba; ker Komisija stori vse potrebno, da se zagotovi, da države članice ravnajo v skladu s svojimi prav- nimi obveznosti na tem področju; ker je ne glede na to, da bo treba v prihodnje ponovno obravnavati določbe o vzorčenju in analizi raznih kmetij- skih proizvodov, treba takoj poostriti take določbe v zvezi z gobami; ker je za zagotovitev učinkovitejšega nadzora torej treba določiti omejeno število carinskih uradov, kjer so lahko določeni proizvodi označeni za prost promet; ker je mogoče seznam carinskih uradov in tretjih držav spreminjati po potrebi, med drugim ob upoštevanju bodoče skladnosti z največjimi dovoljenimi ravnmi in drugih podatkov, kar bo Komisiji omogočalo, da presodi, ali je treba državo s seznama v Prilogi IV ohraniti na seznamu; ker je iz istega razloga primerno, da se za vsako pošiljko takih proizvodov zagotovijo izvozna potrdila, navedena v členu 4 Uredbe (EGS) št. 737/90; ker je primerno, da so pristojni organi držav članic pooblaščeni, da sami po lastni presoji predpišejo dajatve za vzorčenje in analize ter za uničenje proizvoda ali njegovo vračilo, če se upošteva načelo proporcionalnosti pri uporabi pravice do uničenja ali vračila proizvoda in če predpisane dajatve v nobenem primeru ne presegajo nasta- lih stroškov; (6) ker morajo skladno s členom 4 Uredbe (EGS) št. 737/90 države članice opravljati nadzor nad proizvodi s poreklom iz tretjih držav; (1) UL L 82, 29. 3. 1990, str. 1. (2) UL L 71, 31. 3. 1995, str. 15. (3) UL L 174, 6. 7. 1988, str. 32. (4) UL L 228, 11. 8. 1992, str. 24. 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 87 (16) ker so spodaj predpisane določbe skladne z mednarodnimi obveznostmi Evropske skupnosti, zlasti tistimi, ki izhajajo iz sporazumov o ustanovitvi Svetovne trgovinske organi- zacije, ob upoštevanju pravice Skupnosti, da sprejme in izvaja ukrepe, potrebne, da se doseže raven varovanja zdravja ljudi, izbrana na ozemljih njenih držav članic; (17) ker so ukrepi, predvideni v tej uredbi, skladni z mnenjem začasnega odbora, omenjenega v členu 7 Uredbe (EGS) št. 737/90, SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 1. Preverjanje vsebnosti radioaktivnega cezija iz člena 3 Uredbe (EGS) št. 737/90 pri proizvodih iz člena 1 navedene uredbe, da se zagotovi upoštevanje maksimalnih dovoljenih ravni, predpisanih v navedeni direktivi izvedejo države članice najkasneje takrat, ko se proizvodi sprostijo v prosti promet. 2. Nadzor se izvaja z vzorčenjem v skladu z naslednjimi minimal- nimi standardi: (a) Brez poseganja v določbe odstavka 3(b) države članice izbe- rejo intenzivnost izvajanega nadzora, zlasti ob upoštevanju ravni onesnaženja v državi izvora, značilnosti proizvodov, rezultatov prejšnjih kontrol in izvoznih potrdil iz člena 3. (b) Brez poseganja v nadaljnje ukrepe, predvidene v členih 5 in 6 Uredbe (EGS) št. 737/90, velja, da če proizvod s poreklom iz tretje države presega maksimalne dovoljene ravni, se nadzor poostri za vse proizvode istega tipa, ki izvirajo iz te tretje države. 3. Nadzor nad določenimi proizvodi se opravlja v skladu z naslednjimi pravili: (a) Pri klavnih živalih se nadzor opravlja ne glede na carinske predpise, določene v Uredbi Sveta (EGS) št. 2913/92 (1) in Uredbi Komisije (EGS) št. 2454/93 (2), ter brez poseganja v zahteve v zvezi z zdravjem živali. Carinsko potrdilo o spro- stitvi v prosti promet se izda po predložitvi potrdila, ki ga izdajajo za nadzor pristojni organi in v katerem potrdijo, da je bilo pri sistemu nadzora mesa ugotovljeno, da maksimalne dovoljene ravni niso bile presežene. (b) Pri proizvodih na seznamu Priloge I s poreklom iz tretjih držav, navedenih v Prilogi IV, se izvaja pregled dokumentov na podlagi pravilno izpolnjenih izvoznih potrdil iz člena 3, ki spremljajo vsako pošiljko. Vsaka pošiljka, v kateri je več kot 10 kg svežega proizvoda ali ekvivalent temu, se sistematično vzorči in analizira, ob upoštevanju podatkov v izvoznem potrdilu. Samo omejeno število carinskih uradov, ki so našteti v Prilogi III, sme v namembni državi članici izdati potrdilo o sprostitvi v prosti promet za take proizvode. 4. Če se ugotovi, da določen proizvod ni v skladu z maksimal- nimi dovoljenimi ravnmi, lahko pristojni organi države članice zahtevajo, da se uvoženi proizvod uniči ali vrne državi izvora. V tem drugem primeru se carinskemu organu, ki je zavrnil sprosti- tev v prosti promet, pošlje pismeno dokazilo, da je proizvod zapustil ozemlje Evropske skupnosti. 5. Pri proizvodih iz člena 1(1), lahko pristojni organi po lastni presoji uvozniku predpiše dajatve za vzorčenje in analizo proiz- vodov, da se doseže skladnost z Uredbo (EGS) št. 737/90. Pri pošiljkah, ki presegajo maksimalne dovoljene ravni, lahko pris- tojni organi od predvidenega uvoznika zahtevajo povračilo stro- škov, povezanih z uničenjem pošiljke ali vrnitvijo pošiljke v državo izvora. Člen 2 1. Vsaka država članica smiselno uporabi člen 8 Direktive št. 92/59/EGS, da nemudoma obvesti Komisijo o ugotovljenih primerih neskladja z določbami o maksimalnih dovoljenih rav- neh, predpisanih v Uredbi (EGS) št. 737/90. Pri tem navede državo izvora, opis in stopnjo onesnaženja blaga, prevozno sredstvo, izvoznika in odločitev v zvezi s poslano serijo. 2. Države članice obvestijo Komisijo o organih, imenovanih za izvajanje nadzora. 3. Komisija s sistemom hitrega obveščanja Skupnosti, predpisa- nim v Direktivi št. 92/59/EGS, nemudoma obvesti države članice o primerih, pri katerih se ugotovi neskladnost z maksimalnimi dovoljenimi ravnmi. Člen 3 1. Države članice zagotovijo, da izvozna potrdila, ki jih izdajo pristojni organi tretjih držav, potrjujejo, da proizvodi, ki jih spremljajo, ne presegajo maksimalnih dovoljenih ravni, določe- nih v členu 3 Uredbe (EGS) št. 737/90. Izvozna potrdila se sesta- vijo na obrazcu, natisnjenem na belem papirju v skladu z vzor- cem iz Priloge II. (1) UL L 302, 13. 10. 1992, str. 1. (2) UL L 253, 11. 10. 1993, str. 1. 2. Komisija sporoči državam članicam podrobne podatke o orga- nih, ki so v tretjih državah pooblaščeni za izdajo izvoznih potrdil. 88 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Člen 4 Razveljavi se Uredba (EGS) št. 1983/88. Člen 5 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 27. julija 1999 Za Komisijo Ritt BJERREGAARD Član Komisije 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 89 SEZNAM PROIZVODOV, ZA KATERE MORAJO BITI IZPOLNJENE DOLOČBE ČLENA 1(3)(b) PRILOGA I Oznake KN ex 0709 51 Gobe, sveže ali ohlajene, razen gojenih gob ex 0710 80 69 ex 0711 90 60 Gobe (toplotno neobdelane ali toplotno obdelane s paro ali kuhanjem v vodi), zamrznjene, razen gojenih gob Začasno konzervirane gobe (na primer z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali v drugih raztopinah za začasno konzerviranje), vendar takšne neprimerne za takojšnjo prehrano, razen gojenih gob ex 0712 30 00 Posušene gobe, cele, narezane na kose, zrezane na lističe, zdrobljene ali mlete, toda ne nadalje pripravljene, razen gojenih gob ex 2001 90 50 Gobe, pripravljene ali konzervirane v vinskem kisu ali ocetni kislini, razen gojenih gob ex 2003 10 80 Gobe, pripravljene ali konzervirane, vendar ne v kisu ali ocetni kislini, razen gojenih gob 90 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 PRILOGA II 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 91 PRILOGA III SEZNAM CARINSKIH URADOV, V KATERIH SO LAHKO PROIZVODI IZ PRILOGE I OZNAČENI ZA PROST PROMET V EVROPSKI SKUPNOSTI Država članica BELGIQUE/BELGIË Carinski uradi Anvers D. E. – voie maritime Bierset – (Grâce-Hollogne) D. E. – voies aériennes et/ou terrestre Bruxelles D. E. – voie aérienne Zaventem D. – voie aérienne DANMARK Vsako pristanišče in letališče na Danskem DEUTSCHLAND Baden-Württemberg Bayern Berlin Brandenburg Bremen Hamburg Hessen Meklenburg- Vorpommern HZA Lörrach – ZA Weil am Rhein-Autobahn HZA Stuttgart – ZA Flughafen HZA München-Flughafen HZA Hof – ZA Schirnding-Landstraße HZA Weiden – ZA Furth im Wald-Schafberg HZA Weiden – ZA Waldhaus-Autobahn HZA Berlin-Packhof – ZA Marzahn, Abfertigungsstelle Grossmarkthallen HZA Berlin-Packhof – ZA Tegel-Flughafen HZA Frankfurt (Oder) – ZA Autobahn HZA Cottbus – ZA Forst-Autobahn HZA - Bremen ZA Neustädter Hafen HZA Bremerhaven – ZA Container-Terminal HZA Bremerhaven – ZA Rotersand HZA Hamburg-Freihafen – Abfertigungsstelle HZA Hamburg-Freihafen – ZA Ericus-Abfertigungsstelle Südbahnhof Hamburg-Harburg – ZA Köhkleetdamm HZA Hamburg-Hamburg – St. Annen-ZA Altona HZA Hamburg-Hamburg – St. Annen-ZA Oberelbe HZA Hamburg-Waltershof – Abfertigungsstelle HZA Hamburg-Waltershof – ZA Flughafen HZA Frankfurt am Main-Flughafen HZA Neubrandenburg – ZA Pomellen – Grenzkontrollstelle Pomellen HZA Schwerin – ZA Rostock-Seehafen – Grenzkontrollstelle Rostock-Seehafen HZA Stralsund Rügen/Mukran, Im Flughafen ZA Mukran Grenzkontrollstelle – Niedersachsen HZA Lüneburg – Abfertigungsstelle HZA Göttingen – Abfertigungsstelle HZA Hannover – Abfertigungsstelle Nordrhein-Westfalen HZA Dortmund – ZA Ost Rheinland-Pfalz Sachsen HZA Trier – ZA Idar-Oberstein, Grenzkontrollstelle Flughafen Hahn, Gebäude 401 Dresden/Friedrichstadt HZA Dresden – ZA Friedrichstadt, Grenzkontrollstelle Eisenbahntransport) HZA Pirna – ZA Zinnwald, Grenzkontrollstelle Zinnwald (für Straßentransport) HZA Löbau – ZA Ludwigsdorf-Autobahn, Grenzkontrollstelle Ludwigsdorf (für Straßentransport) (für Schleswig-Holstein HZA Kiel – ZA Wik, Grenzkontrollstelle Kiel Ostuferhafen HZA Lübeck – ZA Travemünde Grenzkontrollstelle ΕΛΛΑΔΑ Αθηνών, Περαιά, Κρατικού Αερολιμένα Αθηνών, Θεσ/νίκης, Αερολιμένα Μίκρας, Βόλου, Πατρών, Ηρακλείου, Αερολιμένα Ηρακλείου Κρήτης, Καβάλας, Ιωαννίνων, Ναυπλίου 92 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 Država članica ESPAÑA Carinski uradi Algeciras (Puerto), Alicante (Aeropuerto, Puerto), Almería (Aeropuerto, Puerto), Barcelona (Aeropuerto, Puerto), Bilbao (Aeropuerto, Puerto), Cádiz (Puerto), Cartagena (Puerto), Gijón (Aeropuerto, Puerto), Huelva (Puerto), La Coruña-Santiago de Compostela (Aeropuerto, Puerto), Las Palmas de Gran Canaria (Aeropuerto, Puerto), Madrid-Barajas (Aeropuerto), Málaga (Aeropuerto, Puerto), Palma de Mallorca (Aeropuerto), Pasajes-Irún (Aeropuerto, Puerto), Santa Cruz de Tenerife (Aeropuerto, Puerto), Santander (Aeropuerto, Puerto), Sevilla (Aeropuerto, Puerto), Tarragona (Puerto), Valencia (Aeropuerto, Puerto), Vigo-Villagareia (Aeropuerto), Zaragoza (Aeropuerto) (Aeropuerto), Marín (Puerto), Vitoria FRANCE Dunkerque (transport maritime) Lille (transport aérien et terrestre) Marseille (transport aérien, terrestre et maritime) Roissy (transport aérien et terrestre) St Louis/Bâle (transport aérien et terrestre) Strasbourg (transport terrestre) IRELAND Vsi carinski uradi ITALIA Ufficio di Sanita marittima ed aerea di Trieste Ufficio di Sanita aerea di Torino-Caselle Ufficio di Sanita aerea di Roma – Fiumicino Ufficio di Sanita marittima ed aerea di Venezia Ufficio di Sanita marittima ed aerea di Genova Ufficio di Sanita marittima di Livorno Ufficio di Sanita marittima ed aerea di Ancona Ufficio di Sanita marittima ed aerea di Brindisi Ufficio di Sanita aerea di Varese – Malpensa Ufficio di Sanita aerea di di Bologna – Panicale Ufficio di Sanita marittima ed aerea di Bari Posto d’Ispezione frontaliera di Chiasso LUXEMBOURG Bureau des Douanes et Accises Centre Douanier – Luxembourg Bureau des Douanes et Accises Luxembourg-Aéroport – Niederanven NEDERLAND Vsi carinski uradi ÖSTERREICH Drasenhofen (Republik Tschechien) Berg (Slowakische Republik) Nickelsdorf (Republik Ungarn) Heiligenkreuz (Republik Ungarn) Spielfeld (Republik Slowenien) Tisis (Schweiz) Wien Flughafen Schwechat PORTUGAL Airports of Lisabon, Porto and faro Ports of Lisbon an Leixões. SUOMI-FINLAND Helsinki, Vaalimaa, Niirala, Vartius, Raja-Jooseppi, Utsjoki, Kilpisjärvi SVERIGE Arlanda, Göteborg, Landvetter, Helsingborg, Karlskrona, Stockholm, Ystad, Wallhamn, Varberg UNITED KINGDOM Belfast International Airport, Port of Belfast, Port of Dover, Port of Falmouth, Port of Felixstowe, Gatwick Airport, Port of Hull, Port of Larne, Port of London, Port of Southampton 11/Zv. 32 SL Uradni list Evropske unije 93 PRILOGA IV SEZNAM TRETJIH DRŽAV IZ ČLENA 3 Albanija Belorusija Bosna in Hercegovina Bolgarija Hrvaška Republika Češka Estonija Madžarska Latvija Lihtenštajn Litva Moldavija Norveška Poljska Romunija Rusija Republika Slovaška Slovenija Švica Turčija Ukrajina Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija Zvezna republika Jugoslavija


title: 1999/574/CE: Decisione della Commissione, del 27 luglio 1999, relativa ad un procedimento a norma dell'articolo 81 del trattato CE e dell'articolo 53 dell'accordo SEE (Caso IV/36.581 - Télécom Développement) [notificata con il numero C(1999) 2299] (Testo rilevante ai fini del SEE) (Il testo in lingua francese è il solo facente fede)

eurovoc_concepts:
Economic Interest Grouping
France
inter-company cooperation
railway industry
restriction on competition
telecommunications industry

formats: html pdf print

text: L 218/24 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 18. 8. 1999 DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 27 luglio 1999 relativa ad un procedimento a norma dell'articolo 81 del trattato CE e dell'articolo 53 dell'accordo SEE (Caso IV/36. 581 — Télécom Développement) [notificata con il numero C(1999) 2299] (Il testo in lingua francese è il solo facente fede) (Testo rilevante ai fini del SEE) (1999/574/CE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, B. LE PARTI visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto l'accordo sullo Spazio economico europeo, visto il regolamento n. 17 del Consiglio, del 6 febbraio 1962, primo regolamento d'applicazione degli articoli 85 e 86 del trattato CE (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1216/1999 (2), vista la domanda di attestazione negativa e la notifica intesa ad ottenere un'esenzione presentate, a norma degli articoli 2 e 4 del regolamento n. 17, il 9 luglio 1997, dopo aver esaminato il contenuto essenziale di tale richiesta e della notifica, pubblicato (3) a norma dell'articolo 19, paragrafo 3, del regolamento n. 17, sentito il parere del comitato consultivo in materia di intese e posizioni dominanti, considerando quanto segue: I. I FATTI A. PREMESSE (1) (2) telecomunicazioni In data 11 aprile 1997 Cégétel SA (Cégétel), un nuovo in Francia, e la Société gestore di nationale des chemins de fer français (SNCF), la società nazionale delle ferrovie francesi, hanno concluso una serie di accordi aventi per oggetto la cooperazione tra le due imprese attraverso una impresa comune, Télécom Développement (TD), al fine di sviluppare e gestire una rete nazionale di telecomunicazioni a lunga distanza lungo la rete delle ferrovie nazionali francesi. L'operazione notificata è collegata alla costituzione di Cégétel. Nella sua decisione del 20 maggio 1999 relativa al caso IV/36. 592 (4), la Commissione ha dichiarato di non sollevare obiezioni a norma dell'articolo 81, para- grafo 1, del trattato CE in relazione agli accordi di costituzione di Cégétel come gestore di telecomunica- zioni in Francia. (3) (4) (5) (6) (7) SNCF è l'azienda pubblica delle ferrovie francesi, con attività commerciali ed industriali, ed effettua i servizi di trasporto sulla rete ferroviaria nazionale in Francia. Essa opera soprattutto nel settore del trasporto passeggeri e merci, comprese le attività connesse e complementari. La SNCF dispone di una propria rete di telecomunicazioni che le consente di soddisfare le proprie esigenze. Il fattu- rato aggregato di SNCF per l'esercizio 1997 era di 6 573 milioni di EUR. Cégétel è un operatore di telecomunicazioni, creato nel 1996, di proprietà dell'azienda pubblica francese dell'acqua Vivendi SA (5), di British Telecommunications plc BT (Regno Unito), di Mannesmann AG e, indiretta- mente, di SBC International Inc. (6) (Stati Uniti). Dal 1o febbraio 1998, Cégétel offre una gamma completa di servizi di segmenti del mercato francese. Cégétel gestisce anche una rete nazio- nale di GSM per il tramite della controllata Société fran- çaise de radiotéléphonie (SFR). Il fatturato aggregato del gruppo Cégétel nel 1997 era di circa 1 610 milioni di EUR. telecomunicazioni a tutti i TD è un'impresa privata a responsabilità limitata, di diritto francese, creata nel 1996 da SNCF e della quale, in virtù degli accordi notificati, Cégétel diventa azionista. C. L'OPERAZIONE La notifica riguarda un accordo quadro firmato l'11 aprile 1997 volto a definire i principi che regolano i rapporti tra SNCF e Cégétel sia per quanto riguarda la partecipazione azionaria di Cégétel in TD che le moda- lità di sviluppo della rete e la gestione dei servizi di telecomunicazione. TD ha il compito di sviluppare e far funzionare una rete di telecomunicazioni a lunga distanza su tutto il terri- torio nazionale, utilizzando: a) le capacità eccedenti dell'esistente rete di telecomuni- cazioni di SNCF; (1) GU 13 del 21. 2. 1962, pag. 204/62. (2) GU L 148 del 15. 6. 1999, pag. 5. (3) GU C 293 del 22. 9. 1998, pag. 4. (4) Cfr. pag. 14 della presente Gazzetta ufficiale. (5) Precedentemente denominata «Compagnie Générale des Eaux» (CGE). (6) SBCI è una controllata al 100 % di SBC Communications Inc. SBC è un'impresa statunitense attiva principalmente nel settore dei servizi di telecomunicazione. 18. 8. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 218/25 b) i cavi ottici messi a disposizione da Cégétel o dalle sue controllate; e c) ulteriori investimenti finalizzati a installare cavi propri in base ad un piano di sviluppo definito negli accordi per il periodo iniziale 1997-2000. (8) (9) TD è titolare di una licenza per la gestione di reti pubbliche a lunga distanza. Gli accordi notificati preve- dono anche che TD sviluppi e gestisca un servizio di telecomunicazioni a lunga distanza in Francia che possa costituire una effettiva alternativa all'offerta dell'opera- tore già insediato. Sulla base di tale rete, di proprietà di TD, Cégétel intende diventare il secondo gestore di in Francia ed offrire una gamma completa di servizi di telecomunicazioni, comprese la telefonia vocale tra punti fissi, e fornire capacità di trasmissione ad altri operatori. telecomunicazioni (13) (10) finali, TD non effettuerà il collegamento di utenti imprese o privati, ad eccezione delle connessioni richieste da SNCF. Ai sensi dell'articolo 1 dell'accordo quadro, TD fornirà: a) un servizio di interconnessione a lunga distanza per operatori di telecomunicazioni; b) capacità di trasmissione a lunga distanza per Cégétel e le sue controllate, ma anche per altri operatori di rete e fornitori di servizi di telecomunicazioni; c) un servizio di telefonia vocale a lunga distanza, che sarà distribuito in esclusiva dalle controllate di Cégétel, Cégétel Le 7 (7) (per i privati) e Cégétel Entre- prise (per le imprese), di proprietà congiunta con TD. (11) A seguito degli accordi relativi all'acquisizione di una partecipazione in TD, il capitale sociale di TD alla fine sarà ripartito come segue: — SNCF: tra poco più del 50 % e il 60 %, — Cégétel: tra il 40 % e poco meno del 50 %, — terzi (eventuali): 10 %. (14) (15) nati dall'assemblea degli azionisti su proposta del SNCF deve essere sempre maggiore di uno rispetto al numero dei membri nominati da Cégétel. Il presidente del comi- tato di controllo deve essere uno dei membri, scelto dai membri del comitato di controllo nominati su proposta di SNCF. Il comitato degli azionisti, composto da dieci membri, metà nominati da Cégétel e metà da SNCF, ha il compito di definire la posizione congiunta delle parti su determinate questioni, comprese, tra l'altro, le decisioni strategiche e di indirizzo di TD, l'adozione e le modi- fiche del piano aziendale e del bilancio annuale e le acquisizioni di attivi o la realizzazione di investimenti importanti. D. MERCATO RILEVANTE a) Mercato del prodotto TD opera come gestore di una rete di telecomunicazioni alternativa alla rete dell'operatore già insediato France Télécom. Essa fornirà, principalmente a Cégétel ma anche ad altri operatori, capacità di trasmissione per le telecomunicazioni nazionali a lunga distanza e, su base esclusiva per Cégétel, servizi di telefonia vocale. Gli accordi notificati riguarderanno pertanto: i) il mercato dei servizi di carrier per altri gestori e ii) il mercato per la fornitura di servizi di telecomunicazioni a lunga distanza su reti fisse. Questi due mercati sono già stati in diverse decisioni della Commissione (8). individuati Come in altre decisioni adottate in passato, inoltre, nella fattispecie non è necessario stabilire la precisa defini- zione del mercato del prodotto poiché, anche sulla base delle definizioni più restrittive possibili, l'operazione proposta non dà luogo a problemi sotto il profilo della concorrenza. b) Mercato geografico L'ambito geografico del mercato delle telecomunicazioni è determinato i) dall'estensione e dalla copertura della rete e dagli utenti che possono essere raggiunti in modo economicamente proficuo e le cui richieste possono essere soddisfatte e ii) dal sistema giuridico e regolamen- tare in vigore nel territorio in cui l'operatore è attivo. In considerazione delle norme in materia di concessioni e di regolamentazione della fornitura di servizi fissi di telecomunicazioni a lunga distanza, si deve ritenere che il mercato geografico per tali servizi abbia dimensioni nazionali. Inoltre la rete di TD sarà limitata al territorio della Francia. Pertanto il mercato geografico rilevante per la fornitura di servizi di carrier per gestori di telecomuni- cazioni è la Francia. (12) TD è gestita da un comitato esecutivo («Directoire»), un comitato di controllo e un comitato degli azionisti. Il comitato esecutivo, che è incaricato della gestione corrente di TD, è composto da cinque membri, due nominati su proposta di SNCF, due su proposta di Cégétel ed una persona qualificata non legata ad alcuna delle due parti (il presidente) nominata dal comitato di controllo, con l'accordo delle parti. Il comitato di controllo esercita la vigilanza sulla conduzione degli affari del comitato esecutivo ed è composto da un numero variabile di membri. Il numero di membri nomi- (7) Precedentemente denominata (TDS). «Télécom Développement Services» c) Posizione delle parti sul mercato delle telecomu- nicazioni (16) SNCF non opera commercialmente nel settore delle tele- comunicazioni. TD e Cégétel sono entrate nel mercato della telefonia vocale a lunga distanza (liberalizzato il 1o febbraio 1998. Nel gennaio 1998) soltanto dal 1o mercato della fornitura di capacità di trasmissione, la quota di mercato di TD nel 1997 era stata trascurabile. (8) Cfr. decisione 96/547/CE della Commissione, caso IV/35. 617, Phonenix/Global One (GU L 239 del 19. 9. 1996, pag. 57); decisione 97/780/CE della Commissione, caso IV/35. 830, Unisource (GU L 318 del 20. 11. 1997, pag. 1); decisione 1999/573/CE della Commis- sione, caso IV/36. 592 (cfr. pag. 14 della presente Gazzetta ufficiale). L 218/26 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 18. 8. 1999 d) Principali concorrenti b) Utilizzazione prioritaria delle proprietà delle ferrovie (17) France Télécom ha operato in regime di monopolio nel mercato della telefonia a lunga distanza fino al 31 dicembre 1997 e vi detiene ancora una posizione domi- nante. France Télécom detiene anche una posizione dominante nei mercati della fornitura delle capacità di trasmissione a lunga distanza e della fornitura di servizi di interconnessione, con una quota di mercato superiore al 95 % in entrambi. (18) Molte società sono entrate o intendono entrare nel mercato francese come operatori di servizi completi di telecomunicazioni (9 Telecom) ovvero per operare in specifici segmenti di mercato: rivendita di servizi di tele- fonia vocale (Axis, Kertel, e altri), reti di telecomunica- zione (Hermes, Colt, Esprit Telecom) o servizi per l'utenza imprese (Worldcom, Siris, Colt, Omnicom, e altri), accesso locale (Lyonnaise Cable). Alla data dell'8 aprile 1999, l'autorità competente di regolamentazione aveva già assegnato 59 concessioni (9) per la rete di telecomunicazioni e/o la fornitura di servizi. A sette operatori era stato concesso il «prefisso breve» per la preselezione di gestore. E. GLI ACCORDI NOTIFICATI Gli accordi (19) I principi e le modalità della collaborazione tra le parti sono definite nell' «accordo di collaborazione tra SNCF e Cégétel nell'impresa Télécom Developpement». Tale seguito denominato «accordo quadro»), accordo (di firmato l'11 aprile 1997, include tra l'altro: — un piano aziendale iniziale relativo allo sviluppo di TD (allegato 9 dell'accordo quadro); — un accordo di commercializzazione inteso a stabilire le condizioni di distribuzione da parte di Cégétel dei servizi di telefonia a lunga distanza di TD, la forni- tura di un servizio di interconnessione e la fornitura di capacità di trasmissione a lunga distanza (allegato 3 dell'accordo quadro); — un contratto relativo alla realizzazione da parte di SNCF della rete TD (allegato 5 dell'accordo quadro); — un contratto relativo alla manutenzione da parte di SNCF della rete TD (allegato 6 dell'accordo quadro). Clausole contrattuali a) Conferimento a TD dell'esistente capacità della rete di cavi ottici (20) Con un contratto stipulato il 22 novembre 1996, SNCF aveva ceduto a TD il diritto esclusivo di utilizzare le capacità eccedenti della propria rete esistente di fibre ottiche. Inoltre, Cégétel ha conferito a TD la propria rete a lunga distanza di cavi ottici e le reti delle sue control- late. Cégétel Longue Distance è stata assorbita da TD. (9) Fonte: Autorité de Régulation des Télécommunications, Licences L. 33-1 (licence d'opérateur de réseau) e L. 34-1 (licence de fournis- seur de service téléphonique au public). (21) Con un contratto stipulato il 22 novembre 1996, SNCF aveva conferito (10) a TD il diritto non esclusivo di occu- i terreni delle ferrovie pubbliche, pare per trent'anni affinché vi potesse installare una rete di telecomunica- zioni. Per consentire il completamento della rete di TD in tempi il più possibile rapidi, SNCF ha inoltre concesso a TD un «diritto prioritario di accesso» ai propri terreni, garantito da una clausola penale applicabile per un periodo di tre anni e mezzo, dal 1997 al 2000. (22) La portata e le modalità d'applicazione di tale diritto prioritario di accesso sono state modificate a seguito dell'intervento della Commissione, come indicato ai considerando 28, 29 e 30. c) Distribuzione esclusiva dei servizi di telefonia vocale (23) Un'impresa comune, denominata Cégétel Le 7, control- lata all'80 % da Cégétel e al 20 % da TD, commercializ- zerà in esclusiva i servizi di telefonia a lunga distanza di TD destinati al grande pubblico. Analogamente, i servizi di telefonia vocale per l'utenza imprese saranno distri- buiti in esclusiva da Cégétel Entreprise, anch'essa controllata da Cégétel e TD rispettivamente per l'80 % ed il 20 %. d) Obbligo di approvvigionamento esclusivo della capacità di trasmissione Cégétel ha sottoscritto un accordo nel quale si impegna, per sé e per le sue controllate, ad approvvigionarsi in esclusiva da TD per la fornitura di capacità di trasmis- sione relativa al traffico di telecomunicazioni a lunga distanza in Francia. Cégétel ha però il diritto di approv- vigionarsi presso terzi, qualora i prezzi di TD risultino superiori ai prezzi di mercato. TD, inoltre, può acqui- stare capacità presso altri operatori per soddisfare le richieste di Cégétel. Cégétel, infine, è vincolata dagli impegni di approvvigionamento assunti precedente- mente. e) Non concorrenza (25) SNCF si impegna a non esercitare, direttamente o tramite una controllata, attività nel settore delle teleco- municazioni che siano in concorrenza con le attività di TD o del gruppo Cégétel. (10) A norma della legge francese 97-135 del 13 febbraio 1997, SNCF ha trasferito la proprietà delle infrastrutture ferroviarie (in partico- lare le rotaie, le piattaforme per vagoni merci) alla «Réseau Ferré de France» (RFF), ente istituito da detta legge. Come misura provvi- soria, la legge dispone che qualsiasi atto relativo alla proprietà tras- ferita a RFF, concluso da SNCF dopo il 1o gennaio 1997 e fino all'entrata in vigore dei regolamenti attuativi, sarebbe stato conside- rato concluso per conto di RFF (articolo 6 della legge). Per tale l'articolo 36 dell'accordo quadro tra SNCF e Cégétel ragione, dispone che le disposizioni relative agli attivi trasferiti a RFF ai sensi della legge del 13 febbraio 1997 sono considerati conclusi in nome e per conto di RFF. — un piano di realizzazione della rete TD (allegato 2 dell'accordo quadro); (24) 18. 8. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 218/27 (26) Cégétel si impegna a non effettuare investimenti nelle telecomunicazioni a lunga distanza, al di fuori di TD. (27) TD si impegna a non fare concorrenza a Cégétel Le 7 e Cégétel Entreprise per la commercializzazione dei servizi di telecomunicazione. F. MODIFICHE APPORTATE ALL'ACCORDO (28) (29) (30) Il 18 marzo 1998 la Commissione ha comunicato alle parti interessate di ritenere che la clausola relativa all'uti- lizzo prioritario dei terreni delle ferrovie rientrasse nel campo d'applicazione dell'articolo 81, paragrafo 1, del trattato e non potesse quindi beneficiare di una deroga a norma dell'articolo 81, paragrafo 3. Il 20 aprile 1998 le parti hanno proposto di modificare la clausola in questione per definire la portata e le modalità d'applica- zione della priorità di accesso concessa a TD e precisare così le condizioni di applicazione delle penali stabilite negli accordi. Tenendo conto delle osservazioni formu- late dalla Commissione, le parti hanno introdotto in data 31 luglio 1998 un emendamento agli accordi originari che consentirebbe i) un trattamento equo dei terzi in il tracciato della ferrovia in cui quei casi eccezionali costituisca l'unica soluzione per la posa di cavi (valli molto strette) e ii) che SNCF (o se del caso RFF, cfr. nota 10) rimanga libera di concedere l'accesso alle infrastrut- ture della ferrovia ad altri operatori, purché ciò non interferisca con la realizzazione della rete di TD. Tali modifiche consentono a SNCF di concedere l'ac- cesso alle infrastrutture della ferrovia ad altri operatori, purché il piano d'installazione di TD non ne subisca un pregiudizio. Inoltre il diritto di priorità è limitato al periodo minimo necessario per la realizzazione della rete (1997-2000) ed è esplicitamente previsto che i diritti di priorità non si applicheranno nel caso in cui altre società cercassero accesso alla specifico tratto di fondo di proprietà della fosse l'unica ferrovia se la posa dei cavi su tali siti soluzione per realizzare una rete di telecomunicazioni. G. OSSERVAZIONI DEI TERZI INTERESSATI (31) A seguito della pubblicazione a norma dell'articolo 19, paragrafo 3, del regolamento n. 17, quattro terzi interes- sati hanno inviato le proprie osservazioni. Tali osserva- zioni vertevano soprattutto sulle modifiche proposte dalle parti in relazione alla priorità d'uso dei terreni delle ferrovie da parte di TD, all'accesso condizionato agli immobili della ferrovia, conformemente alle disposizioni dell'accordo nella fase di installazione della rete di TD ed alle alternative alle infrastrutture della rete ferroviaria in Francia per l'installazione di reti di telecomunicazioni. Tali osservazioni sono state attentamente valutate dalla (32) (33) (34) (35) Commissione, ma non si sono rivelate tali da indurla a modificare la sua posizione favorevole in considerazione delle modifiche contrattuali convenute dalle parti. II. VALUTAZIONE GIURIDICA A. APPLICAZIONE DELL'ARTICOLO 81, PARAGRAFO 1, DEL TRATTATO CE ALLA PARTECIPAZIONE DI CÉGÉTEL AL CAPITALE AZIONARIO DI TD SNCF e Cégétel non sono imprese concorrenti, né effetti- vamente né potenzialmente. Esse operano in mercati completamente distinti. Cégétel opera o sta emergendo in molti segmenti del mercato delle telecomunicazioni in Francia, mentre SNCF, che contribuisce fornendo le infrastrutture sulla base delle quali i servizi saranno sviluppati e gestiti, non è attiva dal punto di vista commerciale nel settore delle telecomunicazioni. Inoltre, né SNCF né Cégétel sono presenti nel mercato dei servizi per carrier sul quale TD opererà principalmente. SNCF è l'azienda pubblica che gestisce le ferrovie e non intende diventare un gestore di telecomunicazioni. TD non è stata creata da SNCF per agire in veste di opera- tore di telecomunicazioni ma soltanto per realizzare una rete di telecomunicazioni precedentemente utilizzata per finalità interne. Le autorità francesi hanno confermato che lo scopo di TD, in quanto società controllata da SNCF, deve essere limitato alle attività di gestione di detta rete (11). Grazie all'accordo notificato, Cégétel potrà avere accesso alle infrastrutture ferroviarie estese su tutto il territorio nazionale francese allo scopo di costruire la propria rete di telecomunicazioni. In cambio, SNCF rice- verà una remunerazione finanziaria atipica dalle sue proprietà immobiliari e otterrà capacità di telecomunica- zione per le proprie finalità interne. Inoltre, la realizzazione di una rete di telecomunicazioni con estensione nazionale richiede un certo numero di anni e considerevoli investimenti. Non sarebbe realistico pensare che TD possa intraprendere tali investimenti senza il sostegno di un operatore di servizi completi di telecomunicazioni che intende svilupparsi servendosi di infrastrutture e servizi alternativi a quelli forniti dal gestore di telecomunicazioni già insediato in Francia. Cégétel è una nuova impresa nel mercato delle teleco- municazioni in Francia ed è confrontata ad una forte concorrenza da parte di France Telecom. L'impresa non possiede una propria rete principale ed è stata, fino ad oggi, dipendente dall'operatore già insediato per le infra- strutture sulle quali offre i suoi servizi. Grazie a TD, Cégétel avrà accesso alle infrastrutture delle ferrovie francesi che si estendono su tutto il territorio nazionale al fine di costruire la propria rete di telecomunicazioni, che sarà la prima rete a copertura nazionale alternativa (a quella controllata dall'operatore già insediato) a diven- tare operativa in Francia. Sebbene esistano, in realtà, diverse infrastrutture alternative a quelle delle ferrovie che possono essere utilizzate per la realizzazione di reti di telecomunicazioni e che Cégétel ha forse valutato prima di decidere di assumere una partecipazione in TD, è improbabile che senza l'esistente rete di TD e l'uso prioritario dei terreni della ferrovia di proprietà di SNCF, Cégétel avrebbe potuto entrare nel mercato della tele- fonia vocale a distanza già dal 1o febbraio 1998. (11) Come confermato da un lettera, datata 17 luglio 1996, del segre- tario di Stato francese per i trasporti al presidente della SNCF. L 218/28 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 18. 8. 1999 (36) Gli accordi notificati prevedono una divisione di compiti tra, da un lato, TD, che sarà incaricata degli aspetti tecnici della costituzione, nonché del mantenimento e funzionamento della e, rete di il quale, attraverso Cégétel Le 7 e dall'altro, Cégétel, servizi Cégétel Entreprises, commerciali di telecomunicazione. telecomunicazioni, a utenti fornirà finali (37) Il mercato delle telecomunicazioni francese è stato pienamente liberalizzato soltanto di recente (1o gennaio 1998) e le imprese emergenti subiscono una forte pres- sione da parte dell'operatore già insediato, che ha costi- tuito tradizionalmente l'unica fonte di linee di trasmis- sioni nazionali del paese. La liberalizzazione delle infra- strutture alternative è avvenuta in Francia il 1o luglio 1996. Diversi operatori di telecomunicazioni stanno costruendo reti nazionali in fibre ottiche in Francia, o hanno annunciato progetti cui Hermes (12), COLT, Worldcom/MCI e Cable &Wireless. In questo contesto, non sembra che l'accordo notificato abbia l'effetto di restringere o falsare la concorrenza nel mercato rilevante in questione. Permet- tendo a Cégétel di creare la propria rete ed offrire servizi a lunga distanza grazie alla capacità di trasmissione sviluppata da TD, gli accordi consentiranno all'impresa di competere in modo effettivo nel mercato mettendo fine alla dipendenza dall'operatore già insediato per la sua rete principale. impedire, in tal senso, tra (42) (38) Gli accordi non produrranno, probabilmente, effetti sulla posizione concorrenziale di terzi in quanto a SNCF non viene fatto indebitamente divieto di concedere l'accesso alle sue infrastrutture ad altri operatori. Inoltre, gli terzi beneficerebbero dell'esistenza di un operatori supplemento di capacità di trasmissione per servizi di telecomunicazioni creato da TD. (43) (39) (40) (41) La Commissione stessa ha riconosciuto che era neces- sario concedere a nuovi operatori titolari di una licenza recente, come TD, diritti di passaggio su fondi di pubblici o privati al fine di installare le proprie reti nonché i vantaggi della condivisione di infrastrutture a livello di pianificazione urbanistica e per motivi ambien- tali ed economici, anche se soltanto in un contesto di interconnessione (13). In conclusione, sulla base degli argomenti sopra illu- strati, l'acquisizione da parte di Cégétel di una partecipa- zione nel capitale azionario di TD non rientra nel campo di applicazione dell'articolo 81, paragrafo 1, del trattato CE. B. APPLICAZIONE DELL'ARTICOLO 81, PARAGRAFO 1, DEL TRATTATO CE ALLE CLAUSOLE CONTRATTUALI Sulla base delle argomentazioni sopra illustrate, le clau- sole contrattuali individuate ai considerando 28, 29 e 30 sono accessorie all'attività di TD nella misura in cui sono direttamente collegate e necessarie per lo svolgimento di tale attività. In considerazione degli investimenti finan- ziari necessari per realizzare una rete alternativa di tele- (12) SNCF è un azionista indiretto di Hermes tramite una partecipazione del 9 % in HitTail BV. (13) Cfr. direttiva 90/388/CE della Commissione, del 28 giugno 1990, telecomunica- (GU L 192 del 24. 7. 1990, pag. 10), modificata da ultimo relativa alla concorrenza nei mercati dei servizi di zioni dalla direttiva 96/16/CE (GU L 74 del 22. 3. 1996, pag. 13). comunicazioni a livello nazionale che costituisca la base delle attività economiche di Cégétel, essa stessa un'im- presa emergente nel mercato delle telecomunicazioni francesi, tali clausole assicurano a TD le condizioni operative necessarie per garantire il proprio ingresso nel mercato in un breve periodo di tempo. a) Uso esclusivo da parte di TD delle fibre ottiche di SNCF In virtù di tale disposizione, SNCF assicura che l'impresa comune TD disponga dei mezzi necessari per portare avanti la propria attività principale. Si tratta di un diritto in esclusiva che interessa la natura stessa dell'accordo di conferimento. Tale disposizione deriva anche dalla deci- sione di SNCF di non esercitare l'attività di operatore di telecomunicazioni e di trasferire alla sua controllata TD tutte le attività connesse alla gestione della rete creata il sulla base delle infrastrutture ferroviarie. compito di TD implica la configurazione e il manteni- mento di una rete di telecomunicazioni a livello nazio- nale a partire dai cavi a fibre ottiche già posati da SNCF. Tali fibre necessitano di miglioramenti al fine di aumen- tare la loro capacità ed assicurare la loro integrazione nella rete. La gestione, l'integrazione e il miglioramento di tale rete risulterebbero estremamente difficili senza la garanzia dell'esclusività nell'uso di tutte le fibre che costituiscono la rete. Inoltre, b) Uso prioritario dei terreni di proprietà delle ferrovie traffico di Lo scopo di questa clausola consiste nell'assicurare a TD i mezzi operativi garantendo che la realizzazione della rete di telecomunicazioni abbia luogo conformemente al programma previsto nel suo piano aziendale. Cégétel conta unicamente sulla rete a lunga distanza di TD per il trasporto del telecomunicazioni a lunga distanza. L'uso prioritario dei terreni della ferrovia è giustificato alla luce delle condizioni di realizzazione della rete imposte per legge e dei requisiti di continuità della gestione del trasporto ferroviario e della sicurezza della circolazione dei convogli. La formulazione degli accordi, come modificati dalle parti (cfr. considerando 28, 29 e 30), non prevede alcuna esclusiva a favore di TD e non vieta l'accesso di terzi ai terreni ferroviari (14) allo scopo di porre cavi e pertanto non impedisce la costruzione di reti da parte di operatori concorrenti. c) Distribuzione esclusiva dei servizi di telefonia vocale di TD da parte di Cégétel (44) L'accordo di commercializzazione dispone che TD non commercializzerà in proprio i servizi di telefonia vocale agli utenti finali, bensì fornirà tali servizi a Cégétel (cfr. articolo 2. 1 dell'accordo di commercializzazione). La strategia convenuta tra le due imprese fondatrici prevede che TD sia incaricata degli aspetti tecnici della costitu- zione e della gestione della rete e che Cégétel, tramite Cégétel Le 7 e Cégétel Enterprise, assuma la gestione (14) Le modalità di attuazione dei terreno della ferrovia devono essere conformi alle disposizioni della legge francese 97- 135 del 13 febbraio 1997 (Journal officiel de la République Fran- çaise, du 15. 2. 1997, allegato 5). lavori sul 18. 8. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 218/29 commerciale dei servizi ai clienti. La clausola rispecchia l'intento di SNCF di limitare l'attività di TD alla gestione e all'esercizio della rete di telecomunicazioni. Di conse- guenza, l'accordo di commercializzazione assicura a TD una domanda per i suoi servizi di telefonia vocale a lunga distanza che saranno commercializzati da Cégétel. L'accordo assicura pertanto che TD avrà una domanda per i suoi servizi sufficiente a sostenere il suo ingresso nel mercato e contribuisce alla sua redditività a lungo termine come operatore. d) Clausola di approvvigionamento esclusivo (45) Analogamente, l'obbligo contenuto agli articoli 4. 4 e 4. 5 dell'accordo quadro, che richiede a Cégétel di basare le sue operazioni sulla rete di TD, assicura che l'impresa comune abbia un volume minimo di attività effettivo e proficuo, nonché un profitto regolare. Giova ricordare tuttavia che l'effetto di tale clausola è considerevolmente limitato, da una parte, dal diritto di Cégétel di approvvi- gionarsi presso terzi qualora i prezzi di TD fossero meno favorevoli di quelli di mercato e, dall'altra, dal rispetto da parte di Cégétel di accordi di fornitura conclusi in prece- denza. (46) (47) Sulla base delle circostanze particolari della fattispecie, si può concludere che l'uso esclusivo della capacità della rete di fibre ottiche di SNCF, l'uso prioritario dei terreni della ferrovia, come risulta dalla versione modificata dalle parti il 31 luglio 1998, la distribuzione esclusiva dei servizi di telefonia vocale e la clausola di approvvi- gionamento esclusivo sono direttamente connesse e necessarie al successo della realizzazione della rete e dell'operatività di TD. Pertanto devono essere conside- rate restrizioni accessorie al progetto perseguito dalle parti alla luce delle regole di concorrenza del trattato CE. Le restrizioni accessorie devono essere valutate assieme alla costituzione dell'impresa. A tale proposito, atteso che gli accordi tra SNCF e Cégétel in relazione a TD sono stati considerati non rientranti nell'ambito di appli- cazione dell'articolo 81, paragrafo 1, del trattato CE, lo stesso trattamento deve pertanto essere riservato alle disposizioni di cui sopra. concentreranno i loro sforzi su TD. Inoltre, atteso che la rete di telecomunicazioni gestita da TD, che è costruita sulle infrastrutture di proprietà delle ferrovie francesi, è essenziale affinché Cégétel possa funzionare come operatore di telecomunicazioni a pieno titolo, tali condi- zioni sono necessarie al fine di assicurare che TD diventi un'impresa stabile sul mercato. L'obbligo di non compe- tere posto a carico di TD è volto ad assicurare che TD concentri i propri sforzi sullo sfruttamento della rete di telecomunicazioni, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 In base agli elementi a sua conoscenza, la Commissione non ha motivo di intervenire a norma dell'articolo 81, paragrafo 1, del trattato CE e dell'articolo 53, paragrafo 1, dell'accordo SEE nei riguardi degli accordi notificati concernenti la cooperazione tra la Société nationale des chemins de fer français e Cégétel SA per il tramite della controllata comune Télécom Développe- ment. Articolo 2 Sono destinatarie della presente decisione le società: 1) Société nationale des chemins de fer français 88, rue St. Lazare F-75009 Paris 2) Cégétel S. A. 52, rue d'Anjou F-75008 Paris 3) Télécom Développement 88, rue St. Lazare F-75009 Paris e) Clausola di non concorrenza Fatto a Bruxelles, il 27 luglio 1999. (48) La clausola di non concorrenza applicabile a SNCF (arti- coli 3 e 36 dell'accordo quadro) ed a Cégétel (articolo 4. 8 dell'accordo quadro) garantisce che Cégétel e SNCF, due imprese non concorrenti tra loro che sono entrate nel mercato di un prodotto nuovo per entrambe, Per la Commissione Karel VAN MIERT Membro della Commissione


title: Verordening (EG) nr. 1651/1999 van de Commissie van 27 juli 1999 tot vaststelling van de voor het tweede halfjaar van 1999 beschikbare hoeveelheid van bepaalde producten in de sector melk en zuivelproducten in het kader van de invoerregeling die is vastgesteld in de Interim-overeenkomst tussen de Gemeenschap en de Republiek Slovenië

eurovoc_concepts:
Slovenia
import licence
milk
milk product

text: 28. 7. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 195/25 VERORDENING (EG) Nr. 1651/1999 VAN DE COMMISSIE van 27 juli 1999 tot vaststelling van de voor het tweede halfjaar van 1999 beschikbare hoeveelheid van bepaalde producten in de sector melk en zuivelproducten in het kader van de invoerregeling die is vastge- steld in de Interim-overeenkomst tussen de Gemeenschap en de Republiek Sloveni(cid:137) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 2508/97 van de Commissie van 15 december 1997 houdende bepalingen voor de uitvoering, in de sector melk en zuivelproducten, van de regelingen waarin is voorzien bij de Europa-overeenkomsten tussen, enerzijds, de Gemeenschap en, anderzijds, Hongarije, de Republiek Polen, de Tsjechische Republiek, de Slowaakse Republiek, Bulgarije, Roemeni(cid:137) en Sloveni(cid:137), en van de regeling waarin is voorzien bij de overeenkomsten betreffende vrijhandel en met handel verband houdende zaken tussen de Gemeenschap en de Balti- sche staten (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1643/1999 (2), en met name op artikel 4, (1) Overwegende dat in het kader van Verordening (EG) nr. 176/1999 van de Commissie (3), tot vaststelling van de mate waarin gevolg kan worden gegeven aan de in januari 1999 ingediende aanvragen om invoercertifi- caten voor de genoemde producten, voor sommige van (EG) nr. 2508/97 genoemde de in Verordening lid 4, producten invoercertificaten zijn aangevraagd voor klei- nere hoeveelheden dan beschikbaar zijn; dat het bijge- volg dienstig is voor elk betrokken product te bepalen hoeveel van 1 juli tot en met 31 december 1999 beschikbaar is, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De op grond van Verordening (EG) nr. 2508/97, voor de producten van oorsprong uit de Republiek Sloveni(cid:137), beschik- bare hoeveelheid voor de periode van 1 juli tot en met 31 december 1999 is aangegeven in de bijlage. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 28 juli 1999. Z¶ is van toepassing met ingang van 1 juli 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 27 juli 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie B(cid:246)LAGE Producten van oorsprong uit de Republiek Sloveni(cid:137) Totale beschikbare hoeveelheid voor de periode van 1 juli tot en met 31 december 1999 GN-code en product In t 0402 10 0402 21 633,42 0403 10 Yoghurt 600 0406 90 Andere kaas 182,60 (1) PB L 345 van 16. 12. 1997, blz. 31. (2) Zie bladz¶de 5 van dit Publicatieblad. (3) PB L 20 van 27. 1. 1999, blz. 26


title: Nariadenie Komisie (ES) č. 1726/1999 z 27. júla 1999, ktorou sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 530/1999 o štrukturálnej štatistike príjmov a nákladov práce, pokiaľ ide o definíciu a prenos informácií o nákladoch práce

eurovoc_concepts:
EU statistics
exchange of information
pay
wage cost

text: 05/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 391 31999R1726 L 203/28 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 3. 8. 1999 NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1726/1999 z 27. júla 1999, ktorou sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 530/1999 o štrukturálnej štatistike príjmov a nákladov práce, pokiaľ ide o definíciu a prenos informácií o nákladoch práce KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, Článok 1 Definícia a členenie údajov so zreteľom na nariadenie Rady č. 530/1999 (1) z 9. marca 1999 o štrukturálnej štatistike príjmov a nákladov prá- ce, a to najmä na článok 11 tohto nariadenia, (ES) (1) (2) keďže v súlade s článkom 11 nariadenia (ES) č. 530/99, ktorým sa vykonávajú opatrenia potrebné na stanovenie definície a členenia požadovaných údajov, ako aj vhod- ného technického formátu na prenos výsledkov; keďže opatrenia, ktoré predpokladá toto nariadenie, sú v súlade so stanoviskom Výboru pre štatistické programy založeného na základe rozhodnutia Rady 89/382/EHS, Euratom (2), V súlade s článkom 6 nariadenia (ES) č. 530/1999 sú členské štáty informácie o premenných uvedených povinné poskytovať v prílohe I k tomuto nariadeniu. Na tento účel sú v prílohe II k tomuto nariadeniu ustanovené definície týchto premenných. Článok 2 Technický formát na prenos výsledkov Vhodný technický formát na prenos výsledkov je ustanovený v prílohe III k tomuto nariadeniu. Článok 3 Nadobudnutie účinnosti PRIJALA TOTO NARIADENIE: Toto nariadenie nadobúda účinnosť na 20. deň od jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 27. júla 1999 Za Komisiu Yves-thibault DE SILGUY člen Komisie (1) Ú. v. ES L 63, 12. 3. 1999, s. 6. (2) Ú. v. ES L 181, 28. 6. 1989, s. 47. 392 SK Úradný vestník Európskej únie 05/zv. 3 PRÍLOHA I ZOZNAM PREMENNÝCH Štrukturálne štatistické údaje o pracovných nákladoch Tabuľka A - Celoštátne údaje Tabuľka B - Celoštátne údaje podľa veľkosti podniku Tabuľka C - Regionálne údaje Premenné A. A. 1 A. 11 A. 12 A. 121 A. 13 A. 131 B. B. 1 B. 11 B. 12 B. 13 C. C. 1 C. 11 C. 12 C. 13 celkový stav zamestnancov celkový počet zamestnancov (1) zamestnanci na plný pracovný čas (učňov vynímajúc) zamestnanci na čiastočný pracovný čas (učňov vynímajúc) zamestnanci na čiastočný pracovný čas v prepočte na jednotky plného pracovného času učni učni v prepočte na jednotky plného pracovného času počet odpracovaných hodín počet hodín odpracovaných všetkými zamestnancami (1) počet hodín odpracovaných zamestnancami na plný pracovný čas (uč- ňov vynímajúc) počet hodín odpracovaných zamestnancami na čiastočný pracovný čas (učňov vynímajúc) počet hodín odpracovaných učňami počet vyplatených hodín počet vyplatených hodín za všetkých zamestnancov (1) počet vyplatených hodín za zamestnancov na plný pracovný čas (učňov vynímajúc) počet vyplatených hodín za zamestnancov na čiastočný pracovný čas (uč- ňov vynímajúc) počet vyplatených hodín za učňov celkové pracovné náklady úhrady zamestnancom (1) mzdy a platy (spolu) mzdy a platy (učňov vynímajúc) D. D. 1 D. 11 D. 111 D. 1111 mzdy a platy a osobitné zvýhodnenia D. 11111 mzdy a platy D. 11112 osobitné zvýhodnenia (2) D. 111121 osobitné zvýhodnenia vyplácané v určených výplatných termínoch (ne- povinné) platby na sporenie zamestnancov D. 1112 náhrady mzdy D. 1113 D. 1114 mzdy a platy v naturáliách D. 11141 podnikové výrobky (nepovinné) D. 11142 ubytovanie zamestnancov (3) (nepovinné) D. 11143 služobné motorové vozidlá (nepovinné) D. 11144 iné (nepovinné) D. 112 D. 12 D. 121 D. 1211 D. 1212 mzdy a platy učňov sociálne príspevky zamestnávateľov (spolu) skutočné sociálne príspevky zamestnávateľov (učňov vynímajúc) príspevky sociálneho zabezpečenia určené zákonom kolektívne dohodnuté, zmluvné a dobrovoľnépríspevky na sociálne zabezpečenie dodatkové sociálne príspevky zamestnávateľov (učňov vynímajúc) zaručené náhrady v prípade práceneschopnosti zaručené náhrady v prípade skrátenia pracovného času D. 122 D. 1221 D. 1222 B X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X A X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X C X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X X (1) Osoby zamestnané sprostredkovateľňami príležitostných prác sa zahŕňajú do odvetvia, kde pôsobí sprostredkovateľňa, ktorá ich zamestnáva, (NACE Rev. 1, 74. 50) a nie do odvetvia, kde pôsobí podnik, v ktorom skutočne pracujú. (2) Okrem čiastok poukazovaných na sporenie zamestnancov. (3) Znížené o príspevky na sťahovanie. 05/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 393 Premenné D. 1123 čiastky vyplatené zamestnancom v prípade skončenia zamestnania D. 1124 dodatkové sociálne príspevky zamestnávateľov pre zamestnancov (1) D. 123 sociálne príspevky zamestnávateľov pre učňov D. 2 D. 3 D. 4 D. 5 E. E. 1 E. 2 F. F. 1 F. 2 F. 3 náklady na odbornú prípravu (vynímajúc náklady na učňov) iné výdavky dane dotácie z verejných prostriedkov údaje o organizačných jednotkách miestne organizačné jednotky, v registri miestne organizačné jednotky, vo vzorke osoby zamestnané sprostredkovateľňami príležitostných prác počet osôb (prípadný) náklady na zamestnávanie (prípadné) počet odpracovaných hodín (prípadný) A X X X X X X X X X X X X B X X X X X X X C X X X X X X X (1) Sociálne služby, služby pracovného lekárstva, príspevky na štúdium zamestnancov a ich rodinných príslušníkov. „Členské štáty môžu prijať ustanovenia na rozlíšenie medzi manuálnymi a nemanuálnymi pracovníkmi a evidovať podrobnejšie údaje o týchto premenných: — D. 12112 — D. 121113 iné — D. 1212 celkový stav zamestnancov osobitné zvýhodnenia — A. — D. 11112 — D. 111121 osobitné zvýhodnenia vyplácané v určených výplatných termínoch — D. 1113 — D. 1114 — D. 11144 — D. 1211 — D. 12111 úhrady za neodpracované dni mzdy a platy v naturáliách iné mzdy a platy v naturáliách príspevky sociálneho zabezpečenia určené zákonom starobný dôchodok, nemocenské, dávky v materstve, invalidný dôchodok; podpora v nezamestna- nosti; pracovné úrazy a choroby z povolania rodinné prídavky kolektívne dohodnuté, zmluvné a dobrovoľné príspevky na sociálne zabezpečenie vyplácané zamest- návateľom doplnkové systémy dôchodkového poistenia doplnkové systémy nemocenského poistenia doplnkové systémy poistenia v nezamestnanosti iné zaručené náhrady v prípade práceneschopnosti dodatkové sociálne dávky zamestnávateľov náklady na odbornú prípravu na ťarchu zamestnávateľa iné výdavky na ťarchu zamestnávateľa náborové náklady iné“ — D. 12121 — D. 12122 — D. 12123 — D. 12124 — D. 1221 — D. 1224 — D. 2 — D. 3 — D. 31 — D. 32 394 SK Úradný vestník Európskej únie 05/zv. 3 PRÍLOHA II DEFINÍCIE PREMENNÝCH A. CELKOVÝ STAV ZAMESTNANCOV Zamestnancami sú všetky osoby, ktoré majú uzavretú konkrétnu pracovnú zmluvu s príslušným podnikom alebo jeho miestnou organizačnou jednotkou a dostávajú odmenu bez ohľadu na druh vykonávanej práce, počet odpracovaných hodín (plný alebo čiastočný pracovný úväzok) a trvanie zmluvy (na dobu určitú alebo neurčitú). Externí pracovníci (1) by sa mali do stavu zamestnancov zaradiť v prípade, ak bolo výslovne dohodnuté, že takýto externý pracovník je odmeňovaný podľa množstva vykonanej práce: t. j. podľa množstva práce, ktorá predstavuje vstup do určitého výrobného procesu. Do stavu zamestnancov sa nezaraďujú tieto osoby: riadiaci pracovníci, ktorí sú odmeňovaní prevažne vo forme podielu na zisku alebo paušálne, rodinní príslušníci maji- teľa podniku a obchodní zástupcovia. Odkaz ESA 95: 11. 12 až 11. 14 A. 1 Celkový počet zamestnancov (2) A. 11 Zamestnanci na plný pracovný čas Do tejto kategórie patria zamestnanci (učňov vynímajúc), ktorých pravidelný pracovný čas sa zhoduje s časom kolektívne dohodnutým alebo s obvyklým pracovným časom v podniku, a to aj v prípade, ak majú pracovnú zmluvu na dobu kratšiu ako jeden rok. A. 12 Zamestnanci na čiastočný pracovný čas Do tejto kategórie patria zamestnanci (učňov vynímajúc), ktorých pravidelný pracovný čas je kratší, než sa kolek- tívne dohodlo alebo než je obvyklý pracovný čas v podniku, či už za jeden deň, týždeň alebo mesiac (poldenný, trojštvrtinový, štvorpätinový atď. pracovný čas). A. 121 Zamestnanci na čiastočný pracovný čas v prepočte na jednotky plného pracovného času Tento prepočet vykonajú buď priamo podniky, alebo ich miestne organizačné jednotky, ktoré pripravujú výka- zy, alebo štátne štatistické inštitúcie na základe bežného pracovného času, ktorý v tomto podniku alebo jeho miestnej organizačnej jednotke odpracujú zamestnanci na plný pracovný čas, a to metódou, ktorá je podľa ich uváženia najvhodnejšia. Odkaz ESA 95: 11. 32 až 11. 34 A. 11 + 121 Celkový počet zamestnancov vyjadrený v jednotkách plného pracovného času Do tejto kategórie patria zamestnanci na plný pracovný čas a zamestnanci na čiastočný pracovný čas v pre- počte na jednotky plného pracovného času. A. 13 Učni Do tejto kategórie patria všetci zamestnanci, ktorí sa zatiaľ v plnej miere nepodieľajú na výrobnom procese a pra- cujú buď na základe učňovskej zmluvy, alebo za podmienok, v ktorých odborná príprava prevláda nad výrob- nou činnosťou. A. 131 Učni na čiastočný pracovný čas v prepočte na jednotky plného pracovného úväzku Tento prepočet vykonávajú buď priamo podniky, alebo ich miestne organizačné jednotky, ktoré pripravujú výka- zy, alebo štátne štatistické inštitúcie (do výkazov sa nazapočítavajú hodiny prípravy v podniku alebo v škole), a to metódou, ktorá je podľa ich uváženia najvhodnejšia. Odkaz ESA 95: 11. 32 až 11. 34 B. POČET ODPRACOVANÝCH HODÍN Štatistické údaje vyjadrujú celkový počet hodín, ktoré zamestnanci odpracovali za príslušný rok (3). Celkový počet odpracovaných hodín sa eviduje osobitne pre zamestnancov na plný pracovný čas (B. 11), zamestnan- cov na čiastočný pracovný čas (B. 12) a učňov (B. 13). Počet odpracovaných hodín za jeden rok sa definuje ako: skutočný počet odpracovaných hodín. Poznámka: Hodiny odpracované mimo bežného pracovného času by sa mali započítavať ako bežné hodiny, a to bez ohľadu na použitú hodinovú sadzbu (t. j. keď sa za jednu hodinu zdvojnásobuje sadzba). (1) Externý pracovník je osoba, ktorá súhlasí s tým, že bude pracovať pre daný podnik alebo že mu dodá určité množstvo tovaru alebo služieb na základe predchádzajúcej dohody alebo zmluvy uzavretej s týmto podnikom, ktorej pracovisko sa však nena- chádza v jeho priestoroch (Odkaz ESA 95: 11. 13(g)). (2) Osoby zamestnané sprostredkovateľňami príležitostných prác sa zaraďujú do odvetvia, v ktorom sprostredkovateľňa pôsobí (NACE Rev. 1 74. 50), a nie do odvetvia, v ktorom pôsobí podnik, pre ktorý v skutočnosti pracujú. (3) Hodiny, ktoré odpracovali osoby zamestnané sprostredkovateľňami príležitostných prác, sa započítavajú do odvetvia, v ktorom pôsobí príslušná sprostredkovateľňa (NACE Rev. 1, 74. 50), a nie do odvetvia, kde pôsobí podnik, v ktorom v skutočnosti pra- cujú. 05/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 395 Do počtu odpracovaných hodín sa takisto zahŕňa: a) čas vynaložený na také úlohy ako pracovná príprava, príprava, údržba a čistenie nástrojov a strojov a vypi- sovanie pracovných kariet a výkazov; b) čas strávený na pracovisku, počas ktorého sa nevykonáva žiadna práca, napríklad z dôvodu poruchy stro- jov, havárií alebo občasného nedostatku práce, za ktorý sa však vypláca mzda v súlade s pracovnou zmlu- vou; c) prestávky na oddych vrátane prestávok na občerstvenie; d) skutočný počet odpracovaných hodín učňami. Do skutočného počtu odpracovaných hodín sa však nezapočítava: a) počet vyplatených, ale v skutočnosti neodpracovaných hodín, napr. platená dovolenka, sviatky, obdobie prá- ceneschopnosti atď. ; b) prestávky na jedlo; c) čas strávený cestovaním medzi bydliskom a pracoviskom; d) počet hodín vynaložený na prípravu učňov. Odkaz ESA 95: 11. 26 až 11. 29 C. POČET VYPLATENÝCH HODÍN Štatistické údaje vyjadrujú celkový počet hodín vyplatených všetkým zamestnancom za príslušný rok (pozri poznámku pod čiarou, stranu 31). Celkový počet vyplatených hodín sa zaeviduje osobitne pre zamestnan- cov na plný pracovný čas (C. 11), pre zamestnancov na čiastočný pracovný úväzok (C. 12) a učňov (C. 13). Počet vyplatených pracovných hodín za jeden rok sa definuje ako a) počet hodín odpracovaných v bežnom pracovnom čase a počet nadčasových hodín vyplatených za príslušný rok; b) počet hodín, za ktoré bola zamestnancovi vyplatená odmena podľa zníženej sadzby, a to aj v prípade, že rozdiel mu bol uhradený z fondov sociálneho zabezpečenia; c) počet hodín, ktoré za sledované obdobie neboli odpracované, ale napriek tomu sa za ne poskytuje náhrada (dovolenka za kalendárny rok, obdobie práceneschopnosti, sviatky a iné uhradené hodiny, napr. za čas potrebný na lekárske vyšetrenie). V záujme získania presného odhadu ročného pracovného času je racionálne nepožadovať priamo celkový počet odpracovaných hodín (B. 1) ani celkový počet vyplatených hodín (C. 1), ale požadovať tieto osobitné údaje: a) bežne ročne vyplatené pracovné hodiny v danom podniku alebo jeho miestnej organizačnej jednotke za jed- ného zamestnanca na plný pracovný čas; b) priemerný počet dní platenej dovolenky a sviatkov na jedného zamestnanca za príslušný kalendárny rok; c) priemerný počet dní krátkodobého plateného obdobia za neprítomnosť v práci na jedného zamestnanca (voľno na sťahovanie, sobáš zamestnanca, manželkin pôrod, smrť člena rodiny atď. ); d) celkový počet nadčasových hodín odpracovaných za príslušný rok; e) celkový počet dní skráteného pracovného času; f) g) celkový počet dní pracovnej neschopnosti a materskej dovolenky; iné dni neprítomnosti na pracovisku. D. CELKOVÉ PRACOVNÉ NÁKLADY Rozumejú sa nimi celkové náklady, ktoré znáša zamestnávateľ v súvislosti so zamestnávaním pracovníkov, čo je koncepcia, ktorá bola prijatá v rámci spoločenstva a vo všeobecnosti zodpovedá medzinárodnej definícii vypracovanej Medzinárodnou konferenciou štatistikov (Ženeva, 1966). Pracovné náklady zahŕňajú odmeňova- nie zamestnancov, t. j. mzdy a platy v peniazoch a v naturáliách, sociálne príspevky zamestnávateľov (D. 1); náklady na odbornú prípravu (D. 2), iné výdavky (D. 3), dane vzťahujúce sa na zamestnávanie ako pracovné náklady (D. 4), znížené o prijaté dotácie z verejných prostriedkov (D. 5). Náklady na osoby, ktoré boli zamest- nané sprostredkovateľňami príležitostných prác, sa započítavajú do odvetvia, v ktorom príslušná sprostredko- vateľňa pôsobí (NACE Rev. 1 74. 50) a nie do odvetvia, kde pôsobí podnik, v ktorom v skutočnosti pracujú. D. 1 Úhrady zamestnancom Úhrady zamestnancom sa definujú ako celková výška odmeny v peniazoch alebo v naturáliách, ktorú musí zamestnávateľ vyplatiť zamestnancovi za prácu, ktorú tento vykonal počas sledovaného obdobia. Rozdeľujú sa na: — mzdy a platy (D. 11): t. j. mzdy a platy v peniazoch, učňov vynímajúc (D. 111); mzdy a platy v naturáliách (D. 1114) a mzdy a platy učňov (D. 112); — sociálne príspevky zamestnávateľov (D. 12): skutočné sociálne príspevky zamestnávateľov (učňov vyníma- júc) (D. 121); dodatkové sociálne príspevky zamestnávateľov (učňov vynímajúc) (D. 122); skutočné sociálne príspevky zamestnávateľov pre učňov (D. 123). Odkaz ESA 95: 4. 02 (kód D. 1) 396 SK Úradný vestník Európskej únie 05/zv. 3 D. 11 Mzdy a platy (spolu) Mzdy a platy sa evidujú za obdobie, počas ktorého sa práca vykonáva. Avšak príplatky ad hoc alebo iné osobitné úhrady, 13. plat atď. sa evidujú v čase ich splatnosti. Odkaz ESA 95: 4. 03 až 4. 07 a 4. 12(a) (kód D. 11) D. 111 Mzdy a platy (učňov vynímajúc) D. 1111 Mzdy a platy a osobitné zvýhodnenia Zahŕňajú hodnoty akýchkoľvek sociálnych príspevkov, daň z príjmov atď. , vyplácané zamestnancom, a to aj v prípade, že ich v skutočnosti zo mzdy zráža zamestnávateľ a za neho priamo odvádza do systému sociálneho poistenia, daňovým úradom atď. Týka sa to miezd a platov a osobitných zvýhodnení. D. 11111 Mzdy a platy Ide o mzdy a platy vo forme pravidelnej výplaty v hotovosti, ktoré sa v priebehu roka vyplácajú v stanovených výplatných termínoch. Mali by to byť hrubé sumy, t. j. pred zrazením dane a príspevkov na sociálne zabezpe- čenie, ktoré uhrádzajú zamestnanci. a) základné mzdy a platy; b) mzdy a platy, ktoré sa vypočítavajú na základe odpracovaného času, výkonu alebo za úkolovú prácu, a vyplácajú sa zamestnancom za odpracované hodiny; c) mzdy a platy a príplatky za prácu nadčas, prácu v noci, za prácu v dňoch pracovného pokoja a počas sviat- kov a za prácu na zmeny; d) zvýhodnenia a prídavky, ktoré sa vyplácajú pravidelne v určených výplatných termínoch vrátane: — zvýhodnení za prácu v hlučnom, rizikovom a sťaženom prostredí, za prácu na zmeny alebo v nepre- tržitých prevádzkach, prácu v noci, v dňoch pracovného pokoja a počas sviatkov, — osobných a výkonnostných zvýhodnení, zvýhodnení za výkon, produkciu, produktivitu práce, zodpo- vednosť, dôkladnosť a presnosť práce, odpracované roky, kvalifikáciu a odbornosť. D. 11112 Osobitné zvýhodnenia znížené o platby na sporenie zamestnancov Ide o všetky platby, ktoré sa zamestnancom nevyplácajú pravidelne v každom výplatnom termíne vrátane zvý- hodnení, ktoré sa vyplácajú v určených výplatných termínoch, nie však pravidelne v každom výplatnom ter- míne, zvýhodnenia viazané na osobný alebo kolektívny výkon. D. 111121 Osobitné zvýhodnenia vyplácané v určených výplatných termínoch Ide o úhrady, ktoré sa nevyplácajú pravidelne v každom výplatnom termíne, a ktorých výška a periodicita sú vopred určené bez ohľadu na pracovné výsledky, činnosť podniku alebo osobný či kolektívny výkon, t. j. naprí- klad o 13. alebo 14. plat, príplatky na dovolenku atď. D. 1112 Platby na sporenie zamestnancov Ide o čiastky, odvádzané do systémov sporenia pre zamestnancov (podnikové sporenie, nákup v systéme akcií atď. ). Čiastky použité na založenie osobitného fondu na nákup podnikových akcií alebo iných finančných aktív pre zamestnancov, a to i v prípade, že zamestnanci nemajú k takejto majetkovej hodnote prístup, musia byť zní- žené o sumu akejkoľvek odpočítateľnej položky z dane, ktorá sa na nich vzťahuje. Rozdelenie akcií bezplatne alebo ich predaj zamestnancom za zníženú cenu alebo ich prevod do osobitných fon- dov sa považuje za výdavky iba v tom prípade, že takéto akcie boli nakúpené na trhu. Výška nákladov, ktoré tak podniku vznikli, sa určuje rozdielom medzi nákupnou a predajnou cenou alebo cenou za prevod. D. 1113 Úhrady za neodpracované dni Ide o úhrady vyplatené za zákonné, zmluvne stanovené alebo dobrovoľne poskytnuté pracovné voľno a za pra- covné voľno počas štátnych sviatkov alebo za iné vyplatené ale neodpracované dni. D. 1114 Mzdy a platy v naturáliách Ide o tovar alebo služby, ktoré zamestnancom poskytne podnik alebo jeho miestna organizačná jednotka, vrá- tane podnikových výrobkov, ubytovania zamestnancov a služobných motorových vozidiel. Odkaz ESA 95: 4. 04, 4. 05, 4. 06 (kód D. 11) 05/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 397 D. 11141 Podnikové výrobky Podnikové výrobky sa poskytujú bezplatne na osobnú spotrebu alebo sa zamestnancom predávajú za cenu niž- šiu než sú ich výrobné náklady. Ide napríklad o potraviny a nápoje (vynímajúc výdavky na závodné jedálne a stravné lístky), uhlie, plyn, elektrinu, vykurovací olej, vykurovanie, obuv a odev (vynímajúc pracovný odev), mikropočítače atď. Vykazovať by sa mala čistá cena, t. j. výrobné náklady na výrobky poskytnuté bezplatne, alebo rozdiel medzi výrobnými nákladmi a cenou, za ktorú sa výrobky predávajú zamestnancom. Vykazujú sa aj nevyužité vyrov- návacie platby alebo naturálne dávky. D. 11142 Ubytovanie zamestnancov Ide o výdavky, ktoré podniku vznikajú v súvislosti s prispievaním na ubytovanie zamestnancov vrátane: výdav- kov na podnikové byty (výdavky na údržbu a správu bytov a dane a poistné uhradené za takéto byty) a pôžičiek so zvýhodnenou úrokovou sadzbou, ktoré boli poskytnuté zamestnancom na výstavbu alebo kúpu bytov (roz- diel medzi trhovou úrokovou a poskytnutou úrokovou sadzbou), príplatkov a zvýhodnení poskytnutých zamestnancom na ich byty a bytové zariadenie, ale s vylúčením príspevkov na sťahovanie. D. 11143 Služobné motorové vozidlá Ide o náklady, ktoré podniku vznikajú v súvislosti s poskytovaním služobných vozidiel zamestnan- com na súkromné účely. Zahŕňajú čisté prevádzkové náklady, ktoré podniku vznikajú (celoročné náklady na nájom a úrokové platby — odpisy, poistné, údržba, opravy a poplatky za parkovanie). Nezahrnujú investičné náklady spojené s kúpou vozidiel, príjem z ich odpredaja, ani čiastkové náklady spojené s ich využi- tím na pracovné účely. Odhad nákladov sa vypočítava na základe údajov, ktoré sú v podniku dostupné, napríklad na základe výkazov o týchto vozidlách, vyhodnotenia priemerných prevádzkových nákladov na jedno vozidlo a odhadu čiastko- vých nákladov pripadajúcich na súkromné používanie vozidla zamestnancom. D. 11144 Iné výdavky Zahŕňajú najmä tú časť sociálnych výdavkov, ktoré sa vynakladajú na nepriame dávky a ktoré pripadajú na ťar- chu zamestnávateľa: a) závodné jedálne a stravné lístky; b) kultúrne, športové a rekreačné zariadenia a služby; c) materské školy a jasle; d) podnikové predajne; e) cestovné náklady na prepravu zamestnancov medzi obvyklým miestom výkonu práce a bydliskom; f) odvody do odborárskych fondov a náklady na činnosť podnikových výborov. Všetky takéto výdavky zahŕňajú odpisy, náklady na drobné opravy a pravidelnú údržbu účelových objektov a zariadení. Pod touto položkou sa nevykazujú mzdy a platy, ktoré podnik vypláca priamo zamestnancom závodnej jedálne. D. 112 Mzdy a platy učňov Pozri D. 11. D. 12 Sociálne príspevky zamestnávateľov Ide o čiastku rovnajúcu sa hodnote sociálnych príspevkov, ktoré zamestnávateľovi vznikajú v súvislosti s tým, aby svojim zamestnancom zabezpečil nárok na sociálne dávky. Sociálne príspevky zamestnávateľov môžu byť buď skutočné, alebo dodatkové. Odkaz ESA 95: 4. 08 (kód D. 12) D. 121 Skutočné sociálne príspevky zamestnávateľov (učňov vynímajúc) Pozostávajú z úhrad, ktoré zamestnávatelia v prospech svojich zamestnancov odvádzajú poisťovateľom (fondy sociálneho zabezpečenia a súkromné fondy). Tieto úhrady sa vzťahujú na zákonné, obvyklé, dohodnuté a dobro- voľné príspevky na poistenie proti sociálnym rizikám alebo na sociálne potreby. Skutočné sociálne príspevky zamestnávateľov sa evidujú za obdobie, v ktorom sa práca vykonáva. Odkaz ESA 95: 4. 09 (kód D. 121) a 4. 12(b) 398 SK Úradný vestník Európskej únie 05/zv. 3 D. 1211 Príspevky sociálneho zabezpečenia určené zákonom Ide o povinné úhrady na sociálne zabezpečenie ustanovené zákonom, ktoré zamestnávateľ odvádza inštitúciám sociálneho zabezpečenia. Čiastky takýchto príspevkov sa musia vykazovať po odpočítaní dotácií z verejných pro- striedkov. Zahŕňajú: a) príspevky do poistných systémov na starobné dôchodky, nemocenské, materstvo a invaliditu; b) zákonné príspevky do systémov poistenia v nezamestnanosti; c) zákonné príspevky do poistných systémov pre prípad pracovných úrazov a chorôb z povolania; d) zákonné príspevky do systémov prídavkov na rodinu; e) všetky ostatné zákonné príspevky, ktoré sa na inom mieste nespomínajú. D. 1212 Kolektívne dohodnuté, zmluvné a dobrovoľné príspevky na sociálne zabezpečenie uhrádzané zamestnávateľom Ide o všetky príspevky, ktoré zamestnávateľ odvádza do systému sociálneho zabezpečenia, ktoré sú doplnkové, spolu s tými, ktoré sú podľa zákona povinné. Pritom by sa mali zohľadňovať všetky prípadné odpočítateľné polo- žky z dane. Zahŕňajú: a) doplnkové systémy dôchodkového poistenia (poistný systém, samosprávne fondy, účtovné rezervy a všetky ostatné výdavky do doplnkových systémov dôchodkového poistenia); b) doplnkové systémy nemocenského poistenia; c) doplnkové systémy poistenia v nezamestnanosti; d) všetky ostatné nepovinné doplnkové poistné systémy sociálneho zabezpečenia, ktoré sa neuvádzajú na inom mieste. D. 122 Dodatkové sociálne príspevky zamestnávateľov (učňov vynímajúc) (1) Protikladom k dávkam sociálneho zabezpečenia vyplácaným z fondov sociálneho zabezpečenia sú dodatkové príspevky (znížené o prípadné sociálne príspevky zamestnancov), ktoré zamestnávateľ vypláca svojim zamest- nancom alebo bývalým zamestnancom a iným oprávneným osobám priamo, bez využitia poisťovne alebo samo- statného dôchodkového fondu a bez vytvárania osobitného fondu či rezervy na tento účel. Skutočnosť, že nie- ktoré sociálne dávky sú vyplácané priamo zamestnávateľmi, a nie prostredníctvom fondov sociálneho zabezpečenia alebo iných poisťovateľov, nemení ich charakter dávok sociálnej starostlivosti. Dodatkové sociálne príspevky zamestnávateľov, ktoré predstavujú protiklad k povinným priamym sociálnym dávkam, sa vykazujú za obdobie, v ktorom sa vykonáva práca. Dodatkové sociálne príspevky zamestnávateľov, ktoré predstavujú protiklad k dobrovoľným priamym sociál- nym dávkam, sa vykazujú v čase ich poskytnutia. Odkaz ESA 95: 4. 10 (kód D. 122) a 4. 12(c) D. 1221 Zaručené náhrady v prípade práceneschopnosti Ide o čiastky priamo vyplácané zamestnancom zo strany zamestnávateľov, aby im zabezpečil náhradu v prípade práceneschopnosti, materstva, pracovného úrazu, s cieľom nahradiť stratu na zárobku, znížené o náhrady vypla- tené inštitúciami sociálneho zabezpečenia. D. 1222 Zaručené náhrady v prípade skrátenia pracovného času Ide o čiastky priamo vyplácané zamestnancom zo strany zamestnávateľa, aby im zabezpečil náhrady v prípade skrátenia pracovného času, znížené o náhrady vyplatené zamestnávateľovi inštitúciami sociálneho zabezpeče- nia. D. 1223 Čiastky vyplatené zamestnancom v prípade skončenia zamestnania Ide o čiastky, ktoré sa v skutočnosti vyplatia prepusteným zamestnancom: odstupné a náhrady v prípade výpo- vede. D. 1224 Dodatkové sociálne dávky zamestnávateľov pre zamestnancov Ide napríklad o: — sociálne služby, — služby pracovného lekárstva, — príspevky na štúdium zamestnancom a ich rodinným príslušníkom a všetky ostatné dodatkové sociálne prí- spevky zamestnávateľov, ktoré sa neuvádzajú na inom mieste. (1) Dodatkové sociálne príspevky zamestnávateľov zahŕňajú čiastku, ktorá sa rovná hodnote miezd a platov, ktoré zamestnávateľ dočasne naďalej vypláca zamestnancom v prípade pracovnej neschopnosti, materstva, pracovného úrazu, invalidity, nadbytoč- nosti zamestnancov atď. , za predpokladu, že sa takáto čiastka dá vyčleniť. 05/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 399 D. 123 Sociálne príspevky zamestnávateľov pre učňov Pozri D. 121. D. 2 Náklady zamestnávateľa na odborné vzdelávanie Zahŕňajú: výdavky na služby súvisiace s odborným vzdelávaním a príslušné vybavenie, odpisy, drobné opravy a údržbu objektov a zariadení, okrem nákladov na zamestnancov; výdavky spojené s účasťou na školeniach; honoráre externých inštruktorov; výdavky na učebné pomôcky a nástroje; čiastky, ktoré podnik vypláca školi- teľským organizáciám, atď. Odpočítať by sa mali dotácie z verejných prostriedkov poskytnuté na odborné vzde- lávanie. Odkaz ESA 95: Medzispotreba D. 3 Iné výdavky zamestnávateľa Zahŕňajú najmä: a) náborové náklady (ide o čiastky vyplatené náborovým agentúram, výdavky na inzerciu pracovných príleži- tostí v tlači, cestovné výdavky uhradené uchádzačom, ktorí boli povolaní na pohovor, príspevky pri nástupe do zamestnania vyplatené náborovým zamestnancom atď. ) Nepatria sem administratívne prevádzkové náklady (kancelárske výdavky, mzdy pracovníkov atď. ). b) pracovný odev poskytovaný zamestnávateľom. Odkaz ESA 95: Medzispotreba D. 4 Dane platené zamestnávateľom Ide o všetky daňové odvody uhradené na základe vyplatených miezd a platov. Tieto dane sa považujú za pra- covné náklady. Odkaz ESA 95: 4. 23(c) (kód D. 29) D. 5 Dotácie z verejných prostriedkov v prospech zamestnávateľa Ide o všetky čiastky, ktoré boli poskytnuté vo forme dotácií z verejných prostriedkov všeobecného charak- teru na čiastočné alebo úplné refundovanie nákladov spojených s priamym odmeňovaním, ktoré však nie sú určené na krytie nákladov sociálneho zabezpečenia alebo odbornej prípravy. Nezahŕňajú čiastky, ktoré zamest- návateľovi preplatili inštitúcie sociálneho zabezpečenia alebo pripoisťovacie fondy. Odkaz ESA 95: 4. 37(a) (kód D. 39) E. ÚDAJE O ORGANIZAČNÝCH JEDNOTKÁCH E. 1 Počet miestnych organizačných jednotiek v registri E. 2 Počet miestnych organizačných jednotiek vo vzorke F. OSOBY ZAMESTNANÉ SPROSTREDKOVATEĽŇAMI PRÍLEŽITOSTNÝCH PRÁC Ide o prácu, ktorú poskytli iné podniky alebo sprostredkovateľne príležitostných prác. Medzi takýmito zamest- nancami a podnikom, pre ktorý pracujú, nesmie existovať priamy zmluvný vzťah. F. 1 Počet osôb F. 2 Mzdové náklady na zamestnávanie príležitostných pracovníkov: čiastky, ktoré zamestnávateľ vyplatil sprostredkova- teľniam príležitostných prác F. 3 Počet hodín príležitostnej práce vyplatenej podnikom alebo jeho miestnou organizačnou jednotkou 400 SK Úradný vestník Európskej únie 05/zv. 3 PRÍLOHA III TECHNICKÝ FORMÁT PRE PRENOS VÝSLEDKOV Je potrebné vytvoriť tri súbory, ktoré zodpovedajú trom tabuľkám: — Tabuľka A obsahuje celoštátne údaje (jeden záznam za každý druh hospodárskej činnosti) — Tabuľka B obsahuje celoštátne údaje podľa veľkostných kategórií (jeden záznam za každý druh hospodárskej čin- nosti veľkostnej kategórie X) — Tabuľka C obsahuje regionálne údaje. Jeden záznam za každý druh hospodárskej činnosti. Počet záznamov je podmienený počtom regiónov príslušnej krajiny (NUTS 1) Identifikácia záznamov Záznamy sa roztrieďujú podľa zloženého identifikačného symbolu, ktorý obsahuje údaje v tomto poradí: — sledovaný rok, — typ tabuľky, — kód krajiny alebo regiónu, — druh hospodárskej činnosti a — veľkostná kategória. Indikátor Každý záznam obsahuje indikátor, ktorý charakterizuje príslušnú hospodársku činnosť z hľadiska dôvernosti a dostupnosti informácie. Má tieto hodnoty: „1“, ak údaje o príslušnej hospodárskej činnosti sú utajené; „2“, ak údaje o príslušnej hospodárskej činnosti nie sú dostupné; „3“ pri zverejňovaní združených údajov za viaceré druhy činností, ak je kolónka v príslušnejvnútroštátnej publikácii skrytá na účely ochrany utajených informácií; „. “ žiadna poznámka. Premenné Požadované premenné sú definované v prílohe I k tomuto nariadeniu. Kolónky pre chýbajúce premenné sa nevypĺňajú. Premenné, ktoré sa týkajú počtu zamestnancov, pracovného času, počtu štatistických jednotiek, sa vyjadrujú v pri- rodzených číslach. Premenné týkajúce sa výdavkov sa uvádzajú v príslušnej štátnej mene. 05/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 401 Členenie záznamu identifikácia sledovaný rok typ tabuľky krajina alebo región druh hospodárskej činnosti veľkostná kategória indikátor premenné každá premenná má dĺžku 18 … začiatok dĺžka poznámka A, B alebo C pozri kódy (1) pozri kódy v dodatku 1 pozri kódy v dodatku 2 „1“, „2“, „3“ alebo „. “ pozri zoznam v prílohe I 1 5 6 11 15 23 24 42 60 … 4 1 5 4 8 1 18 18 18 … Poznámka: Všetky kódy v časti „identifikácia“ by mali byť zarovnané zľava. Všetky hodnoty v časti „premenné“ by mali byť zarovnané sprava. (1) Podľa klasifikácie NUTS platnej v čase zostavovania prehľadu. 402 SK Úradný vestník Európskej únie 05/zv. 3 DODATOK 1 KÓDY HOSPODÁRSKYCH ČINNOSTÍ (NACE REV. 1) NACE Rev. 1 názov kód časť C 10 11 12 13 14 časť D 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 časť E 40 41 časť F časť G 50 51 52 hĺbková a povrchová ťažba ťažba čierneho a hnedého uhlia; ťažba rašeliny ťažba ropy a zemného plynu; súvisiace služby spojené s ťažbou ropy a zemného plynu okrem zememeračských prác ťažba uránovej a tóriovej rudy ťažba rúd iná hĺbková a povrchová ťažba výroba výroba potravín a nápojov spracovanie tabaku textilná výroba výroba odevov; spracovanie a farbenie kožušín vyčiňovanie a úprava kože; výroba príručných tašiek, jazdeckej výstroje, postro- jov a obuvi výroba dreva a výrobkov z dreva a korku, okrem nábytku; výroba výrob- kov zo slamy a pleteného materiálu výroba celulózy, papiera a výrobkov z papiera vydavateľstvo, tlač a reprodukcia nahrávaných nosičov záznamu výroba koksu, rafinovaných ropných produktov a jadrových palív výroba chemikálií a chemických výrobkov výroba výrobkov z gumy a plastov výroba ostatných nekovových minerálnych výrobkov výroba kovov výroba kovových konštrukcií a kovových výrobkov, okrem výroby strojov a zaria- dení výroba strojov a zariadení výroba kancelárskych strojov a počítačov výroba elektrických strojov a prístrojov výroba rádiových, televíznych a spojových zariadení a prístrojov výroba zdravotníckych, presných a optických prístrojov, náramkových hodi- niek a hodín výroba motorových vozidiel, prívesov a návesov výroba ostatných dopravných zariadení výroba nábytku recyklovanie druhotných surovín výroba a rozvod elektriny, plynu a vody výroba a rozvod elektriny, plynu, pary a teplej vody výroba, čistenie a rozvod vody stavebníctvo RC R10 R11 R12 R13 R14 RD R15 R16 R17 R18 R19 R20 R21 R22 R23 R24 R25 R26 R27 R28 R29 R30 R31 R32 R33 R34 R35 R36 R37 RE R40 R41 RF veľkoobchod a maloobchod; oprava motorových vozidiel, motocyklov a spo- trebného tovaru predaj, údržba a oprava motorových vozidiel a motocyklov, maloobchodný predaj pohonných látok do motorových vozidiel veľkoobchod a sprostredkovanie obchodu, okrem motorových vozidiel a motocy- klov maloobchod, okrem motorových vozidiel a motocyklov; oprava spotrebného tovaru R52 R51 R50 RG časť H hotely a reštaurácie časť I 60 61 62 63 64 doprava, skladovanie a spoje pozemná doprava; potrubná doprava vodná doprava vzdušná doprava vedľajšie a pomocné činnosti v doprave; činnosti cestovných agentúr pošty a telekomunikácie RH RI R60 R61 R62 R63 R64 05/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 403 NACE Rev. 1 názov časť J 65 66 67 časť K 70 71 72 73 74 časť M časť N časť O 90 91 92 93 finančné sprostredkovateľstvo finančné sprostredkovateľstvo, okrem poistných a dôchodkových fondov poistné a dôchodkové fondy, okrem povinného sociálneho zabezpečenia pomocné činnosti súvisiace s finančným sprostredkovateľstvom nehnuteľnosti, prenajímanie a obchodné činnosti činnosti v oblasti nehnuteľností prenájom strojov a zariadení bez obsluhy; prenájom tovaru osobnej spo- treby a potrieb počítačové a súvisiace činnosti výskum a rozvoj iné obchodné činnosti vzdelávanie zdravotníctvo a sociálna práca ostatné verejné, sociálne a osobné služby odvoz a likvidácia tekutého a tuhého odpadu a podobné činnosti činnosti členských organizácií rekreačné, kultúrne a športové činnosti iné služby kód RJ R65 R66 R67 RK R70 R71 R72 R73 R74 RM RN RO R90 R91 R92 R93 združené činnosti C-O C-K C + D + E +F C + D + E G + H + I J + K G-O G-K RC-O priemysel a služby, C-O RC-K priemysel a služby, C-K RC-F priemysel vrátane výstavby, C-F RC-E priemysel, C-E veľkoobchod a maloobchod, Horeca, doprava a komunikácie, G-I RG-I finančníctvo, činnosti spojené s nehnuteľnosťami, prenájmom a iným podnikaním RJ-K služby, G-O služby, G-K RG-O RG-K 404 SK Úradný vestník Európskej únie 05/zv. 3 DODATOK 2 KÓDY VEĽKOSTNÝCH SKUPÍN Kód E1–10 (1) E10–49 E50–249 E250–499 E500–999 E 1 000 veľkostná kategória menej než 10 zamestnancov 10 až 49 zamestnancov 50 až 249 zamestnancov 250 až 499 zamestnancov 500 až 999 zamestnancov 1 000 zamestnancov a viac (1) Neplatí pre prehľad za rok 2000


title: Mededeling van de Commissie - Europees Centrum voor de ontwikkeling van de beroepsopleiding

eurovoc_concepts:
Cedefop
appointment of staff
decision-making body (EU)

text: C 222/20 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 4. 8. 1999 De Commissie is door het Verenigd Koninkrijk van het volgende in kennis gesteld: Naaturlijk mineraalwater waarvan de naam van de bron moet worden gecorrigeerd: Handelsbenaming Naam van de bron Plaats van exploitatie Findlays Findlays Spring (voorheen Pressmennan Well) Pitcox, East Lothian Natuurlijk mineraalwater waarvan de plaats van exploitatie moet worden gecorrigeerd: Handelsbenaming Naam van de bron Plaats van exploitatie Morangie Water Fuaran Nan Slainte Fuaran Nan Slainte, Morangie (voorheen Morangie, Tain, Ross-shire) De Commissie is er door het Verenigd Koninkrijk van in kennis gesteld dat de erkenning van het hieronder vermelde water als natuurlijk mineraalwater is ingetrokken: Handelsbenaming Naam van de bron Plaats van exploitatie Isis Isis Charlton Barrow, Charlton Marshall, Blanford, Dorset Europees Centrum voor de ontwikkeling van de beroepsopleiding (1999/C 222/13) Bij besluit van 27 juli 1999 heeft de Commissie het mandaat van de heer J. van Rens als directeur van het Europees Centrum voor de ontwikkeling van de beroepsopleiding verlengd voor de periode van 1 oktober 1999 tot 30 september 2004. De Commissie heeft eveneens kennis genomen van de verlenging, bij besluit van de Raad van beheer van het CEDEFOP, van het mandaat van de heer S. Stavrou als adjunct-directeur voor dezelfde periode


title: Kommissionens direktiv 1999/78/EF af 27. juli 1999 om ændring af direktiv 95/10/EF (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
animal nutrition
dietary product
domestic animal
labelling
marketing standard
product quality

text: L 209/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 7. 8. 1999 KOMMISSIONENS DIREKTIV 1999/78/EF af 27. juli 1999 om ændring af direktiv 95/10/EF (EØS-relevant tekst) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets direktiv 79/373/EØF af 2. april 1979 om handel med foderblandinger (1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 1999/61/EF (2), særlig artikel 10, litra d), og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) (5) (6) Kommissionens direktiv 94/39/EF af 25. juli 1994 om udarbejdelse af en liste over anvendelsesområder for ernæringsformål (3), ændret ved foder med særlige direktiv 95/9/EF (4), i foreskriver, at energiindholdet hunde- og kattefoder med særlige ernæringsformål skal angives, beregnet efter EF-metoden; i Kommissionens direktiv 95/10/EF af 7. april 1995 om metoden til beregning af energiindholdet i hunde- og kattefoder med særlige ernæringsformål (5) fastsættes en metode til beregning af energiindholdet; denne metode er ikke tilstrækkeligt præcis og blev derfor kun vedtaget midlertidigt, indtil der kunne findes en tilfredsstillende metode; skønt der er gjort nogle fremskridt med hensyn til at forbedre de gældende ligninger, er der stadig ikke tale om nogen statistisk signifikant forbedring; det er derfor fortsætte den igangværende forskning; nødvendigt at i mellemtiden bør gyldigheden af de ligninger, der er fastsat i direktiv 95/10/EF, forlænges for en nærmere fastsat periode; de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overens- stemmelse med udtalelse fra Den Stående Foderstofko- mité — Artikel 1 I artikel 2 i direktiv 95/10/EF ændres »30. juni 1998« til »30. marts 2002«. Artikel 2 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og admini- strative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv straks senest den 30. november 1999. De underretter Kommissionen herom. Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvis- ninger fastsættes af medlemsstaterne. 2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. Artikel 3 Dette direktiv træder i kraft på tredjedagen efter offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Artikel 4 Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juli 1999. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 86 af 6. 4. 1979, s. 30. (2) EFT L 162 af 26. 6. 1999, s. 67. (3) EFT L 207 af 10. 8. 1994, s. 20. (4) EFT L 91 af 22. 4. 1995, s. 35. (5) EFT L 91 af 22. 4. 1995, s. 39


title: Commission Regulation (EC) No 1647/1999 of 27 July 1999 derogating from Regulation (EC) No 2571/97 on the sale of butter at reduced prices and the granting of aid for cream, butter and concentrated butter for use in the manufacture of pastry products, ice-cream and other foodstuffs as regards the time limit for use and incorporation

eurovoc_concepts:
award of contract
butter
discount sale
food contamination
toxic substance

text: L 195/12 EN Official Journal of the European Communities 28. 7. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 1647/1999 of 27 July 1999 derogating from Regulation (EC) No 2571/97 on the sale of butter at reduced prices and the granting of aid for cream, butter and concentrated butter for use in the manufacture of pastry products, ice-cream and other foodstuffs as regards the time limit for use and incorporation THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, yet expired for those operators should be extended by one month; Having regard to the Treaty establishing the European Community, (4) Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Milk and Milk Products, Having regard to Council Regulation (EEC) No 804/68 of 27 June 1968 on the common organisation of the market in milk and milk products (1), as last amended by Regulation (EC) No 1587/96 (2), and in particular Articles 6(6) and 12(3) thereof, HAS ADOPTED THIS REGULATION: (1) Whereas Commission Regulation (EC) No 2571/97 (3), as last amended by Regulation (EC) No 494/1999 (4), sets the time limit for the use of the products referred to in Article 1 of that Regulation and their incorporation into final products; whereas Regulation (EC) No 1982/ 98 (5), amending Regulation (EC) No 2571/97, fixes that period at five months for quantities for which contracts have been awarded from the 17th invitation to tender onward; whereas that period has not yet ended for quantities for which contracts have been awarded under the 25th and 26th invitations to tender; whereas Regula- tion (EC) No 494/1999, amending Regulation (EC) No 2571/97, reduced that period to four months for quant- ities for which contracts have been awarded from the 27th invitation to tender onward; (2) Whereas Commission Decisions 1999/363/EC (6), 1999/ 368/EC (7), and 1999/449/EC (10) provide for measures to protect certain products of animal origin intended for human or animal consumption from contamination by dioxin; 1999/389/EC (8), 1999/390/EC (9), (3) Whereas, because the level of tenders for the grant of the aid has stabilised and as a result of difficulties encoun- tered by certain operators in the market in question because of protection measures connected with the contamination by dioxin of certain products for human incorporating the consumption, quantities concerned into final products which have not the time limits for (1) OJ L 148, 28. 6. 1968, p. 13. (2) OJ L 206, 16. 8. 1996, p. 21. (3) OJ L 350, 20. 12. 1997, p. 3. (4) OJ L 59, 6. 3. 1999, p. 17. (5) OJ L 256, 18. 9. 1998, p. 9. (6) OJ L 141, 4. 6. 1999, p. 24. (7) OJ L 142, 5. 6. 1999, p. 46. (8) OJ L 147, 12. 6. 1999, p. 26. (9) OJ L 147, 12. 6. 1999, p. 29. (10) OJ L 175, 10. 7. 1999, p. 70. Article 1 By derogation from Article 11 of Regulation (EC) No 2571/97: — the time limit for the use and incorporation of the quant- ities for which contracts have been awarded under the 25th and 26th invitations to tender in 1999 shall be six months, — the time limit for the use and incorporation of the quant- ities for which contracts have been awarded under the 27th to 34th invitations to tender in 1999 shall be five months. Article 2 This Regulation shall apply at the request of operators who can prove to the satisfaction of the competent authority that they have not been able to use and incorporate the quantities mentioned within the time limits imposed by Article 11 of Regulation (EC) No 2571/97 because of the protection meas- ures provided for in Commission Decisions 1999/363/EC, 1999/368/EC, 1999/389/EC, 1999/390/EC and 1999/449/EC. In order to assess the situation referred to in the first paragraph competent authorities should use the commercial documents referred to in Article 1 (2) of Council Regulation (EEC) No 4045/89 (11). Article 3 This Regulation shall enter into force on the third day following its publication in the Official Journal of the European Communities. (11) OJ L 388, 30. 12. 1989, p. 18. 28. 7. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 195/13 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 27 July 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission