title: Erityskertomus nro 4/99 (annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) sekä komission vastaukset

eurovoc_concepts:
EDF
aid system
distribution of aid
financial aid
overseas countries and territories
use of aid

formats: html pdf print

text: 29. 9. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 276/1 I (Tiedonantoja) TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN ERITYISKERTOMUS nro 4/99 (annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) sek(cid:228) komission vastaukset (kuudennesta ja seitsem(cid:228)nnest(cid:228) EKR:sta merentakaisille maille ja alueille maksettavasta rahoitustuesta) (1999/C 276/01) SIS˜LLYS Kohdat Sivu YHTEENVETO. JOHDANTO. Yleist(cid:228). Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen sis(cid:228)lt(cid:246). VAROJEN OSOITTAMINEN. Taustatietoja tuen my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228) merentakaisille maille ja alueille. 1(cid:151)5 1(cid:151)4 5 6(cid:151)19 6(cid:151)10 Tukeen liittyv(cid:228) ohjelmamenettely. 11(cid:151)19 Varojen osoittaminen MMA:iden ryhmille. 13(cid:151)16 Varojen osoittaminen yksitt(cid:228)isille MMA:ille. 17(cid:151)19 TUEN T˜YT˜NT(cid:214)(cid:214)NPANO. 20(cid:151)62 Maaohjelmat. 20(cid:151)24 Alueelliset varat. 25(cid:151)31 Ohjelmoimattomat varat. 32 Yksitt(cid:228)isten hankkeiden ja toimien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano. 33(cid:151)55 Seuranta ja arviointi. 56(cid:151)62 LOPPUP˜˜TELM˜T. 63(cid:151)71 LIITTEET 1(cid:151)6. Komission vastaukset. 2 2 2 3 3 3 3 4 4 5 5 6 7 7 9 9 11 18 C 276/2 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 9. 1999 YHTEENVETO mill(cid:228) tavoin tuki pannaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n; t(cid:228)ll(cid:246)in olisi otettava erityi- sesti huomioon MMA:iden ja AKT-valtioiden henke(cid:228) kohti laske- tun kansantulon huomattava ero. Osalla j(cid:228)senvaltioista on merentakaisia maita ja alueita (MMA:ita), jotka ovat assosioituneet Euroopan talousyhteis(cid:246)n kanssa. N(cid:228)m(cid:228) maat ja alueet saavat EKR:sta rahoitustukea ja asiantuntija-apua asianomaisten neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten mukaisesti. Kyseisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaan EKR-varoja on k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) kuu- dennesta ja seitsem(cid:228)nnest(cid:228) EKR:sta yhteens(cid:228) 240 miljoonaa ecua. T(cid:228)st(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) on varattu 149,5 miljoonaa ecua ohjelmoitavaan tukeen, jota j(cid:228)senvaltioiden on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) osoittaa yksitt(cid:228)isille MMA: illeen (yhteens(cid:228) 20). Lis(cid:228)ksi on k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) 21,5 miljoonaa ecua alueelliseen yhteisty(cid:246)h(cid:246)n ja 69 miljoonaa ecua niin sanottuun ohjelmoimattomaan tukeen (p(cid:228)(cid:228)asiassa riskip(cid:228)(cid:228)oma, Stabex-varat ja korkotuet). MMA:ille asukasta kohti my(cid:246)nnetyt m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ovat paljon suuremmat kuin AKT-maiden vastaavat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t, vaikka kansantulo on MMA:issa henke(cid:228) kohti laskettuna yleens(cid:228) huo- mattavasti korkeampi kuin AKT-maissa. Toisin kuin AKT-valtioissa, joissa kunkin valtion saamat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ja ohjelmien yleiset tavoitteet hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n yhdess(cid:228) komission kanssa, MMA:iden rahoitus osoitetaan yhten(cid:228) kokonaisuutena asianomai- sille j(cid:228)senvaltioille, jotka vastaavat varojen osoittamisesta yksit- t(cid:228)isille MMA:ille. MMA:iden teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) taas on valmistella ja toi- mittaa niiden kehityssuunnitelmia ja -tavoitteita ja tarjoaa asianmukaiset puit- teet MMA:ille my(cid:246)nnetyn tuen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa varten. Seitse- m(cid:228)nnen EKR:n tapauksessa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) komis- sio on mukana kyseisten maaohjelmien hyv(cid:228)ksymisess(cid:228). komissiolle maaohjelma, vastaa joka Yksitt(cid:228)isten hankkeiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa ovat haitanneet arvi- ointiin, valmisteluun ja seurantaan liittyv(cid:228)t puutteet sek(cid:228) panok- siin ja tuotoksiin liittyv(cid:228)t viiveet; t(cid:228)m(cid:228) on heikent(cid:228)nyt huomat- tavasti hankkeiden vaikuttavuutta. Jossakin m(cid:228)(cid:228)rin n(cid:228)m(cid:228) puutteet johtuvat tuen hankalasta hallinnointij(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228). Lis(cid:228)ksi varainhoitoa koskevassa komission tietoj(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) ei ole nopeasti saatavilla tietoja ohjelmoitavien varojen osoittami- sesta ja alueellisten varojen k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228). Suhteellisen pienen tukim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n hallinnoimisesta aiheutuu sek(cid:228) komission yksik(cid:246)ille ett(cid:228) paikallisille viranomaisille huomattava hallinnollinen painolasti, niin henkil(cid:246)- kuin aineellisten resurssien osalta. Olisi harkittava MMA:ille tarkoitetun tuen hallinnointij(cid:228)rjestel- m(cid:228)n muuttamista siten, ett(cid:228) asianomaisille j(cid:228)senvaltioille osoite- taan p(cid:228)(cid:228)asiallinen vastuu tuen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta ja seurannasta, esimerkiksi vastaavasti kuin jonkin toisen yhteis(cid:246)n rahoitusv(cid:228)li- neen tapauksessa. Olisi my(cid:246)s tarkasteltava tuen tavoitteita ja sit(cid:228), JOHDANTO Yleist(cid:228) 1. Euroopan talousyhteis(cid:246)(cid:246)n assosioituneille merentakaisille maille ja alueille (MMA:ille) tarkoitettu rahoitustuki ja asiantuntija- apu perustuvat Euroopan talousyhteis(cid:246)n perustamissopimukseen (1957). Assosioinnin perusajatuksena oli (cid:151) kuten EY:n perusta- missopimuksen nelj(cid:228)nness(cid:228) osassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n (cid:151) edist(cid:228)(cid:228) kyseis- ten maiden ja alueiden (cid:148)taloudellista ja sosiaalista kehityst(cid:228) ja vah- vistaa l(cid:228)heiset taloudelliset suhteet niiden ja koko yhteis(cid:246)n v(cid:228)lille(cid:148) (1). Kun v(cid:228)hitellen yh(cid:228) useampi entisist(cid:228) merentakaisista maista ja alueista itsen(cid:228)istyi, assosioinnin perusajatus muodosti pohjan Euroopan unionin kehityspolitiikalle, josta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n AKT-valtioiden kanssa tehdyiss(cid:228) Yaounden ja LomØn yleissopi- muksissa. Niiden maiden ja alueiden kohdalla, jotka eiv(cid:228)t eri syist(cid:228) itsen(cid:228)istyneet, oli tarpeellista s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lt(cid:228)(cid:228)n tietyn tasoinen yhteis(cid:246)n tuki, joka rahoitetaan EKR:sta samoin perusmekanis- mein ja -menettelyin kuin AKT-valtioiden saama tuki. 2. MMA:iden assosiointia koskevista yksityiskohdista ja erityis- piirteist(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n neuvoston tekemiss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiss(cid:228) (2) (j(cid:228)ljem- p(cid:228)n(cid:228) (cid:148)neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset(cid:148)) (3). N(cid:228)iden p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten mukaan yleis- tavoitteena on edist(cid:228)(cid:228) ja nopeuttaa MMA:iden taloudellista, sivistyksellist(cid:228) ja yhteiskunnallista kehityst(cid:228) ja vahvistaa niiden taloudellisia rakenteita (tavoitteet esitet(cid:228)(cid:228)n yksityiskohtaisemmin liitteess(cid:228) 1). 3. Komission, EIP:n ja MMA:iden v(cid:228)lisiss(cid:228) yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjestelyiss(cid:228) on erityispiirteen(cid:228) se, ett(cid:228) asianomaiset EU:n j(cid:228)senvaltiot (Alan- komaat, Ranska, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta) osallistuvat erityisesti varojen osoittamiseen MMA:ille ja rahoitussopimusten allekirjoittamiseen. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on syyt(cid:228) huomata, ett(cid:228) seit- sem(cid:228)tt(cid:228) EKR:a koskevassa neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) (234(cid:151)236 artiklassa) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s niin sanotusta (cid:148)yhteisty(cid:246)kumppanuu- desta(cid:148) yhteis(cid:246)n toimien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa. Yhteisty(cid:246)kumppa- nuuden piiriin kuuluvat komissio, se EU:n j(cid:228)senvaltio, johon asi- (1) Euroopan talousyhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 131 artikla. (2) Kolmannen ja nelj(cid:228)nnen LomØn yleissopimuksen tapauksessa kyseess(cid:228) ovat seuraavat p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset: kolmannen LomØn yleissopimuksen osalta neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 86/283/ETY, tehty 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1986, merentakaisten maiden ja alueiden assosioinnista Euroopan talous- yhteis(cid:246)(cid:246)n (EYVL L 175, 1. 7. 1986); nelj(cid:228)nnen LomØn yleissopimuksen osalta neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 91/482/ETY, tehty 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1991, merentakaisten maiden ja alueiden assosioinnista Euroopan talousyhteis(cid:246)(cid:246)n (EYVL L 263, 19. 9. 1991). (3) Yleissopimuksissa tai p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiss(cid:228) ei anneta tarkempaa m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)(cid:228) siit(cid:228), mit(cid:228) tarkoitetaan (cid:148)mailla(cid:148) ja mit(cid:228) (cid:148)alueilla(cid:148); n(cid:228)iden kahden ryh- m(cid:228)n kohtelussa ei mainita olevan eroja. 29. 9. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 276/3 anomaisilla MMA:illa on erityiset suhteet, sek(cid:228) MMA:iden toimi- valtaiset viranomaiset. Sen kohteena on yhteis(cid:246)n varoista rahoi- tettujen tukitoimien ohjelmamenettely, rahoitus, seuranta ja arvi- ointi. Komissiolla on kuitenkin kokonaisvastuu MMA:ille osoitettujen EKR-varojen hallinnoinnista. 4. Nykyisin merentakaisia maita ja alueita on yhteens(cid:228) 20, ja ne voidaan jakaa nelj(cid:228)(cid:228)n ryhm(cid:228)(cid:228)n: Yhdistyneen kuningaskunnan MMA:t, Ranskan MMA:t, Alankomaiden MMA:t sek(cid:228) Gr(cid:246)nlanti (4) (ks. liite 2). N(cid:228)ille MMA:ille osoitettujen yhteis(cid:246)n varojen koko- naism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli kuudennen EKR:n voimassaoloajan osalta 100 mil- joonaa ecua ja seitsem(cid:228)nnen EKR:n voimassaoloajan osalta 140 miljoonaa ecua. Taulukosta 1 k(cid:228)y ilmi, miten n(cid:228)m(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t jakau- tuvat eri rahoitusv(cid:228)lineitt(cid:228)in. Liitteess(cid:228) 3 esitet(cid:228)(cid:228)n yhteenveto kuudennen ja seitsem(cid:228)nnen EKR:n yhteydess(cid:228) sidotuista ja mak- setuista m(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) MMA:ittain, sek(cid:228) n(cid:228)iden m(cid:228)(cid:228)rien jakautumisesta ohjelmoitavan ja ohjelmoimattoman tuen (komission yksin hal- linnoimat varat) kesken. Taulukko 1 Varojen jakautuminen EKR:n tukityypeitt(cid:228)in Ranskan MMA:t Alankomaiden MMA:t Yhd. kuningaskunnan MMA:t Maaohjelmat yhteens(cid:228) (1) Alueellinen yhteisty(cid:246) (2) Hankkeet ja ohjelmat yhteens(cid:228) Korkotuet H(cid:228)t(cid:228)apu Pakolaisapu Riskip(cid:228)(cid:228)oma Stabex Sysmin Kuudes EKR 26,5 26,5 10,5 63,5 10,0 73,5 2,5 3,0 1,0 15,0 (3) 5,0 (3) p. m. (milj. ecua) Seitsem(cid:228)s EKR 35,3 35,3 15,4 86,0 11,5 97,5 6,0 (3) 2,5 0,5 25,0 (3) 6,0 (3) 2,5 (3) EKR-tuki yhteens(cid:228) 100,0 (3) 140,0 (3) (1) K(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) kuudennen EKR:n osalta avustukset ja lainat. (2) Mukaan lukien kaupan kehitt(cid:228)mist(cid:228) koskevat alueelliset ohjelmat. (3) Tukim(cid:228)(cid:228)r(cid:228) sis(cid:228)ltyy jo sis(cid:228)iseen sopimukseen, joka koskee AKT(cid:151)ETY- yleissopimusten mukaisen yhteis(cid:246)n tuen rahoitusta ja hallinnointia. VAROJEN OSOITTAMINEN Taustatietoja tuen my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228) merentakaisille maille ja alu- eille 6. Tiettyjen seikkojen vuoksi MMA:ita koskevat tukitoimet poik- keavat yleisilt(cid:228) puitteiltaan AKT-maita koskevista tukitoimista. 7. Ensinn(cid:228)kin on syyt(cid:228) huomata, ett(cid:228) talouden kehityksen taso (ilmaistuna henke(cid:228) kohti laskettuna bruttokansantuotteena) on suhteellisen korkea (ks. liite 4). Joissakin MMA:issa henke(cid:228) kohti laskettu bruttokansantuote on jopa korkeampi kuin tietyiss(cid:228) EU:n j(cid:228)senvaltioissa. Sen j(cid:228)lkeen, kun Euroopan yhteis(cid:246)n perustamis- sopimus tehtiin, n(cid:228)iden MMA:iden taloudellinen tilanne ja kehi- tyksen taso ovat parantuneet huomattavasti. T(cid:228)h(cid:228)n on osasyyn(cid:228) tiivis taloudellis-sosiaalinen yhteisty(cid:246), jota MMA:t ovat toteutta- neet niiden j(cid:228)senvaltioiden kanssa, joihin niill(cid:228) on erityiset suh- teet. 8. Vaikka henke(cid:228) kohti laskettu bruttokansantuote on useim- missa MMA:issa korkeampi kuin AKT-valtioissa, AKT-valtioille maksettava vuotuinen tuki on 4,32 ecua henke(cid:228) kohti, kun se MMA:iden osalta on 37,76 ecua (5). Liitteess(cid:228) 4 esitet(cid:228)(cid:228)n tarkastet- tujen MMA:iden bruttokansantuote ja tuki henke(cid:228) kohti; liitteess(cid:228) annetaan lis(cid:228)ksi samat tiedot edustavasta otoksesta AKT-valtioita. 9. Jopa niiss(cid:228) MMA:issa, joissa henke(cid:228) kohti laskettu bruttokan- santuote on suhteellisen korkea, v(cid:228)est(cid:246)n keskuudessa on huomat- tavia tulo- ja elintasoeroja. Maaohjelmissa (6) ei ole kuitenkaan asetettu selv(cid:228)sti etusijalle k(cid:246)yhimpi(cid:228) v(cid:228)est(cid:246)nosia. 10. AKT-valtiot saavat (cid:151) EKR-tuen lis(cid:228)ksi (cid:151) varoja useilta kahden- ja monenv(cid:228)lisilt(cid:228) rahoittajilta (esimerkiksi Maailmanpan- kilta) ja yhteis(cid:246)n talousarviosta, kun taas MMA:t eiv(cid:228)t periaat- teessa saa rahoitustukea yhteis(cid:246)n talousarviosta eiv(cid:228)tk(cid:228) muilta rahoittajilta kuin niilt(cid:228) j(cid:228)senvaltioilta, joihin asianomaisilla MMA:illa on erityiset suhteet; n(cid:228)ilt(cid:228) j(cid:228)senvaltioilta saatu kehitys- apu on huomattavaa, ja toisinaan n(cid:228)m(cid:228) j(cid:228)senvaltiot ovat ainoat kehitysavun antajat. Liitteest(cid:228) 5 ilmenee j(cid:228)senvaltioiden eri MMA:ille antaman tuen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t viimeisimmill(cid:228) viisivuo- tiskausilla. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen sis(cid:228)lt(cid:246) Tukeen liittyv(cid:228) ohjelmamenettely 5. Tarkastuksessa tutkittiin, oliko my(cid:246)nnetyt varat k(cid:228)ytetty asi- anmukaisesti ja oliko MMA:issa toteutettuihin, kuudennesta ja seitsem(cid:228)nnest(cid:228) EKR:sta rahoitettuihin kehitystoimiin liittyv(cid:228) varainhoito moitteetonta. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti t(cid:228)t(cid:228) varten huomattavan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n tukitoimia kahdeksassa MMA: ssa. (4) Gr(cid:246)nlannille ei ole koskaan osoitettu tukivaroja. 11. Ohjelmamenettely, MMA:ille, k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) seuraavat vaiheet: jossa tuki kanavoidaan yksitt(cid:228)isille (5) Komissio on ilmoittanut kyseiset luvut asiakirjassa 057545 (15. 11. 1996); ne on laskettu kahdeksannen EKR:n tuen kokonaism(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)st(cid:228). (6) Kuudennen EKR:n yhteydess(cid:228) maaohjelmien laatiminen kuului MMA:i- den viranomaisille, kun taas seitsem(cid:228)nnen EKR:n yhteydess(cid:228) MMA:t ja komissio vastasivat yhdess(cid:228) maaohjelmien valmistelusta. C 276/4 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 9. 1999 Ohjelmoitavien varojen jakautuminen MMA:iden ryhmien kesken Taulukko 2 Komission ehdotus (1) Kuudes EKR Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 86/283/ETY Lopullinen Komission ehdotus (2) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 91/482/ETY Seitsem(cid:228)s EKR milj. ecua % milj. ecua % milj. ecua % milj. ecua % milj. ecua 27,00 27,00 9,00 42,80 42,80 14,40 26,50 26,50 10,50 41,70 41,70 16,60 28,327 27,900 11,245 41,97 41,35 16,18 35,30 35,30 15,40 41,00 41,00 18,00 40,20 30,30 15,50 % 47 35 18 Ranska Alankomaat Yhdistynyt kuningaskunta Yhteens(cid:228) 63,00 100,00 63,50 100,00 67,465 100,00 86,00 100,00 86,00 100 (1) L(cid:228)hde: Asiakirja PO VIII 04158, 12. 2. 1986. (2) L(cid:228)hde: KOM(91) 141 lopullinen, 19. 4. 1991. a) vahvistetaan (7) kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228), joka on k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) MMA:i- den tukeen, ja jaotellaan kyseinen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) eri rahoitusv(cid:228)lineit- t(cid:228)in; b) jaetaan k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat varat (vain ohjelmoitavaa tukea varten varatut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t) j(cid:228)senvaltioille neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) (8); c) asianomaisen j(cid:228)senvaltion viranomaiset osoittavat varat yksit- t(cid:228)isille MMA:ille; t(cid:228)ll(cid:246)in on otettava erityisesti huomioon v(cid:228)hi- ten kehittyneiden MMA:iden tarpeet (9); d) MMA:iden viranomaiset laativat maaohjelmat (seitsem(cid:228)nnest(cid:228) EKR:sta l(cid:228)htien yhdess(cid:228) komission kanssa) neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- siss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyjen suuntaviivojen mukaisesti (10). 14. Kuudennen EKR:n tapauksessa komissio p(cid:228)(cid:228)tti (11) seitse- m(cid:228)tt(cid:228) EKR:a koskevan neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 154 artiklan mukai- sesti [ks. alaviite (2)] siirt(cid:228)(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)t, alunperin h(cid:228)t(cid:228)- ja pakolaisapuun osoitetut varat Ranskan, Alankomaiden ja Yhdis- tyneen kuningaskunnan MMA:iden ohjelmoitaviin varoihin (jotka olivat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lt(cid:228)(cid:228)n Ranskan MMA:iden osalta 1,4 miljoonaa ecua, Alankomaiden MMA:iden osalta 1,4 miljoonaa ecua ja Yhdisty- neen kuningaskunnan MMA:iden osalta 0,615 miljoonaa ecua). EKR:n johtavan tulojen ja menojen hyv(cid:228)ksyj(cid:228)n teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) oli suo- rittaa ohjelmamenettelyt (cid:151) kyseisten maiden ja alueiden toimi- valtaisten viranomaisten kanssa (cid:151) samanaikaisesti seitsem(cid:228)nteen EKR:oon liittyvien ohjelmamenettelyjen kanssa ja niit(cid:228) t(cid:228)yden- t(cid:228)en. N(cid:228)m(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t sis(cid:228)llytettiin kuitenkin kaikkien MMA:iden tapauksessa seitsem(cid:228)nnen EKR:n maaohjelmiin, vaikka ne kirjat- tiin kuudennen EKR:n yhteyteen; poikkeuksena olivat Yhdisty- neen kuningaskunnan MMA:t. 12. MMA:iden tukeen k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevista kokonaism(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n ne m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t, jotka on tarkoitettu ohjelmoimattoman tuen eri tukimuotoihin. Erotus vastaa ohjelmoitavaa tukea, joka on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lt(cid:228)(cid:228)n 63,5 miljoonaa ecua kuudennen EKR:n osalta ja 86 miljoonaa ecua seitsem(cid:228)nnen EKR:n osalta (ks. taulukko 1). 15. Samoin Alankomaiden MMA:t sis(cid:228)llyttiv(cid:228)t virheellisesti kuu- dennen EKR:n maaohjelmiin 1,1 miljoonan ecun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n; t(cid:228)m(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli per(cid:228)isin k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) j(cid:228)(cid:228)neist(cid:228) viidennen EKR:n Stabex- varoista, ja se oli osoitettu uudelleen viidennen EKR:n ohjelmoi- taviin varoihin (12). Varojen osoittaminen MMA:iden ryhmille 13. Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiss(cid:228) kuudennen ja seitsem(cid:228)nnen EKR:n tuki on jaettu eri tavoin kuin komission ehdotuksissa alun perin (ks. taulukko 2). (7) Ks. kuudetta EKR:a koskevan sis(cid:228)isen sopimuksen 2 artiklan 1 koh- dan b alakohta (EYVL L 86, 31. 3. 1986) ja seitsem(cid:228)tt(cid:228) EKR:a koskevan sis(cid:228)isen sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohta (EYVL L 229, 17. 8. 1991). (8) Ks. kuudetta EKR:a koskevan neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 128 artikla ja seit- sem(cid:228)tt(cid:228) EKR:a koskevan neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 154 artiklan 2 kohta. (9) Ks. kuudetta EKR:a koskevan neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 130 artiklan 11 kohta ja seitsem(cid:228)tt(cid:228) EKR:a koskevan neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 5 artikla ja 187 artiklan 2 kohta. (10) Kuudetta EKR:a koskevan neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 147 artikla ja seitse- m(cid:228)tt(cid:228) EKR:a koskevan neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 187(cid:151)190 artikla. 16. Kuudennesta EKR:sta Saint-Pierre ja Miquelonille osoitettua tukim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) korotettiin 427 000 eculla komission (johtavan tulo- jen ja menojen hyv(cid:228)ksyj(cid:228)n) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228). T(cid:228)h(cid:228)n olisi kuudetta EKR:a koskevan neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 147 artiklan 4 kohdan mukaan tarvittu neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s. Asianomaisiin maaohjelmiin kyseisi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) ei lis(cid:228)tty. Varojen osoittaminen yksitt(cid:228)isille MMA:ille 17. J(cid:228)senvaltiot vastaavat varojen osoittamisesta yksitt(cid:228)isille MMA:ille; niiden on t(cid:228)ll(cid:246)in otettava erityisesti huomioon v(cid:228)hiten kehittyneiden MMA:iden tarpeet (ks. kohdan 11 alakohta c). Vaikka seitsem(cid:228)tt(cid:228) EKR:a koskevan neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaan j(cid:228)sen- valtioiden on annettava komissiolle selv(cid:228)t tiedot kullekin MMA:lle (11) Komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 91/404/ETY (EYVL L 222, 10. 8. 1991). (12) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 86/285/ETY (EYVL L 175, 1. 7. 1986). 29. 9. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 276/5 osoitettavien ohjelmoitavien rahavarojen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228), p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksess(cid:228) ei velvoiteta j(cid:228)senvaltioita ilmoittamaan komissiolle, mink(cid:228) parametrien mukaan varojen osoittaminen tapahtuu. Aina- kin seitsem(cid:228)nnen EKR:n kohdalla komission olisi pit(cid:228)nyt hy(cid:246)dyn- t(cid:228)(cid:228) yhteisty(cid:246)kumppanuuteen kuuluvia j(cid:228)rjestelyj(cid:228) n(cid:228)iden tietojen hankkimiseksi, jotta se olisi voinut varmistua siit(cid:228), ett(cid:228) v(cid:228)hiten kehittyneet MMA:t oli otettu erityisesti huomioon. 21. Vaikka ohjelmoitavien varojen sitomisaste on kuudennen EKR:n tapauksessa ollut suhteellisen tyydytt(cid:228)v(cid:228) (100 prosenttia vuoden 1992 lopussa) (14), varojen keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen nostoaste oli tuolloin (cid:151) kuusi ja puoli vuotta asianomaisen neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sen vuonna 1986 tapahtuneen voimaantulon j(cid:228)lkeen (cid:151) vain 65 prosenttia (90 prosenttia vuoden 1997 lopussa). 18. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat vas- tauksena tilintarkastustuomioistuimen pyynt(cid:246)(cid:246)n, ett(cid:228) EKR-varat oli jaettu Yhdistyneen kuningaskunnan MMA:ille kyseisten MMA:i- den kehitt(cid:228)mistarpeiden perusteella; viranomaisten mukaan t(cid:228)l- l(cid:246)in oli my(cid:246)s otettu asianmukaisesti huomioon se, ett(cid:228) v(cid:228)hiten kehittyneisiin MMA:ihin oli tarpeen soveltaa erityiskohtelua. Rans- kan viranomaiset ovat puolestaan ilmoittaneet, ett(cid:228) varojen jaka- misessa k(cid:228)ytettiin kahta kriteeri(cid:228) (asukasm(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ja tulot henke(cid:228) kohti), joita painotettiin kunkin MMA:n kehitysstrategioihin ja painopistealoihin liittyvien n(cid:228)k(cid:246)kohtien mukaan. Alankomaiden MMA:iden tapauksessa varat jaettiin pit(cid:228)en l(cid:228)ht(cid:246)kohtana kum- mankin MMA:n asukasm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), mink(cid:228) perusteella sovellettiin seu- raavaa jakoa: 75 prosenttia k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevista varoista Alanko- maiden Antilleille ja 25 prosenttia Aruballe. 19. Liitteess(cid:228) 6 esitet(cid:228)(cid:228)n yhteenveto yksitt(cid:228)isille MMA:ille osoi- tetuista ohjelmoitavista varoista (asianomaisten j(cid:228)senvaltioiden p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228)t ja EKR:n tileihin kirjatut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t). Kuten liitteest(cid:228) ilme- nee, yksitt(cid:228)isille MMA:ille maaohjelmissa osoitetut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t poik- keavat toisinaan EKR:n tileihin kirjatuista m(cid:228)(cid:228)rist(cid:228); t(cid:228)h(cid:228)n ovat syyn(cid:228) kohdissa 14 ja 15 mainitut tekij(cid:228)t. Lis(cid:228)ksi Turks- ja Caicos- saarten tapauksessa maaohjelmassa mainitaan kuudennen EKR:n mukaiseksi m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi 1,8 miljoonaa ecua eik(cid:228) 1,6 miljoonaa ecua; todenn(cid:228)k(cid:246)isesti kyseess(cid:228) on ep(cid:228)huomiossa tapahtunut virhe. N(cid:228)i- den erojen vuoksi EKR:n tilien ja maaohjelmien m(cid:228)(cid:228)rien t(cid:228)sm(cid:228)yt- t(cid:228)minen oli joissakin tapauksissa ongelmallista, mik(cid:228) v(cid:228)hensi hal- linnon tietojen avoimuutta k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olleiden ja tosiasiallisesti k(cid:228)ytettyjen varojen osalta. TUEN T˜YT˜NT(cid:214)(cid:214)NPANO Maaohjelmat 20. Liitteess(cid:228) 3 esitet(cid:228)(cid:228)n yhteenveto maaohjelmien ja ohjel- moimattoman tuen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta tarkastetuissa MMA:issa. Maaohjelmien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano on ollut sek(cid:228) kuudennen ett(cid:228) seit- sem(cid:228)nnen EKR:n tapauksessa hidasta ja toisinaan vaivalloista, eri- tyisesti kun otetaan huomioon asianomaisissa neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- siss(cid:228) mainittu ajanjakso (13). (13) Kuudetta EKR:a koskevan neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 127 artikla ja seitse- m(cid:228)tt(cid:228) EKR:a koskevan neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 154 artiklan 1 kohta: mieluiten (cid:148)viideksi vuodeksi. (cid:148). 22. Seitsem(cid:228)nnen EKR:n tapauksessa vain viisi MMA:ta (15) oli sitonut ohjelmoitavat varat kokonaisuudessaan, kun asianomai- sen neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen voimaantulosta oli kulunut kuusi vuotta. Muiden kohdalla sitoumukset vastasivat 11(cid:151)93:a prosenttia ohjel- moitavista varoista (keskim(cid:228)(cid:228)rin 49 prosenttia). Keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen nostoaste vastasi kaikkien MMA:iden osalta 38:aa prosenttia maa- ohjelmista (16). 23. T(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano on ollut erityisen hidasta (cid:151) varsinkin seit- sem(cid:228)nnen EKR:n osalta, kun otetaan huomioon (cid:148)yhteisty(cid:246)kump- panuus(cid:148), jonka k(cid:228)ynnist(cid:228)misen my(cid:246)t(cid:228) komission, j(cid:228)senvaltioiden ja MMA:iden viranomaisten v(cid:228)lille pit(cid:228)isi synty(cid:228) kehitysyhteisty(cid:246)n vaikuttavuuden lis(cid:228)(cid:228)miseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228) laaja vuoropuhelu. 24. T(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon hitauteen olivat syyn(cid:228) seuraavat seikat: a) Alankomaiden Antillien, Aruban ja Brittil(cid:228)isten Neitsytsaarten tapauksessa seitsem(cid:228)nnen EKR:n maaohjelmat hyv(cid:228)ksyttiin yli vuosi sen j(cid:228)lkeen, kun neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s oli tullut voimaan (neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) mainitaan vuoden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika (17)). b) Alankomaiden Antillit on hankala maantieteellinen kokonai- suus, ja lis(cid:228)ksi toimivaltuudet jakautuvat siell(cid:228) monimutkai- sella tavalla p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoprosessin t(cid:228)rkeimpien tahojen v(cid:228)lill(cid:228); eri saaret kattava kehitysstrategia puuttuu, mink(cid:228) seu- rauksena useat hankkeet olivat hajallaan paitsi maantieteelli- sesti my(cid:246)s rahoituksen n(cid:228)k(cid:246)kulmasta. c) Puutteet hankkeiden valmistelussa ja paikallisten viranomais- ten puutteellinen asiantuntemus, mink(cid:228) vuoksi hankkeen t(cid:228)r- keimm(cid:228)t osatekij(cid:228)t jouduttiin toisinaan m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)(cid:228)n uudel- leen (Brittil(cid:228)iset Neitsytsaaret sek(cid:228) Turks- ja Caicossaaret). d) Hankkeiden raskas ja monimutkainen hallinnointi (kaksi tai joskus kolme sopimusta asiantuntija-avusta), ja sen lis(cid:228)ksi hankala yhteydenpito edustustoihin, jotka sijaitsevat kaukana asianomaisista MMA:ista (Anguilla, Brittil(cid:228)iset Neitsytsaaret sek(cid:228) Turks- ja Caicossaaret). (14) Poikkeuksia ovat Ranskan Polynesia (sitomisaste 63 prosenttia) ja Aruba (sitomisaste 8 prosenttia). Aruban tapauksessa syyn(cid:228) oli se, ett(cid:228) l(cid:228)hes kaikki kuudennen EKR:n varat oli m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) yhteen ainoaan hankkeeseen, josta p(cid:228)(cid:228)tettiin vasta vuonna 1993. (15) Mayotte, Saint-Pierre ja Miquelon, Aruba, Turks- ja Caicossaaret ja Brittil(cid:228)iset Neitsytsaaret. (16) Ohjelmoimattomien varojen keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen nostoaste oli 82 pro- senttia kuudennen EKR:n osalta ja 54 prosenttia seitsem(cid:228)nnen EKR:n osalta. (17) Seitsem(cid:228)tt(cid:228) EKR:a koskevan neuvoston asetuksen 189 artikla. C 276/6 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 9. 1999 Alueellisten varojen jakautuminen sek(cid:228) sidotut ja maksetut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t Taulukko 3 Kuudes EKR Seitsem(cid:228)s EKR My(cid:246)nnetty Sidottu Maksettu My(cid:246)nnetty Sidottu Maksettu milj. ecua % milj. ecua % milj. ecua % milj. ecua % milj. ecua % milj. ecua % Ranskan MMA:t Alankomaiden MMA:t Yhd. MMA:t Varaus Kaikki MMA:t kuningaskunnan 4,1 4,1 1,5 0,3 E. I 41 41 15 3 (cid:151) Kaikki yhteens(cid:228) 10,0 100 E. I = Ei ilmoitettavaa. L(cid:228)hde: OLAS-maakohtaiset tilit. Tilanne 31. 12. 1997. 1,4 1,9 0,5 E. I 1,3 5,1 33 46 33 (cid:151) (cid:151) 50 1,2 0,8 0,5 E. I 1,1 3,6 28 20 33 (cid:151) (cid:151) 36 5,4 4,0 2,1 E. I E. I 47 35 18 (cid:151) (cid:151) 11,5 100 3,6 2,0 0,2 (cid:151) 3,3 9,1 67 50 10 (cid:151) (cid:151) 79 1,6 0,7 0,2 (cid:151) 3,1 5,6 30 18 10 (cid:151) (cid:151) 49 e) EKR:n raskaat hallintomenettelyt ja komission toisinaan hidas reagointi hankkeiden arvioinnin ja rahoitusehdotusten yhtey- dess(cid:228); viiveit(cid:228) pahensivat komission raskaat menettelyt (pai- kan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) toimiva neuvonantaja, edustusto ja keskusyksik(cid:246)t). Alueelliset varat 29. T(cid:228)m(cid:228)n seurauksena alueellista yhteisty(cid:246)t(cid:228) on ollut hyvin vai- kea toteuttaa k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228): a) Varojen sitomis- ja nostoaste ovat olleet kuudennen ja seitse- m(cid:228)nnen EKR:n osalta hyvin alhaiset. b) Seitsem(cid:228)nnen EKR:n yhteydess(cid:228) ei ole tehty ehdotuksia pai- nopistealojen ja alueellisen yhteisty(cid:246)n osalta (Ranskan Poly- nesia ja Uusi-Kaledonia). 25. Seitsem(cid:228)tt(cid:228) EKR:a koskevassa neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) koros- tetaan, ett(cid:228) alueellisia yhteisty(cid:246)toimia olisi pidett(cid:228)v(cid:228) erityisen t(cid:228)r- kein(cid:228) ja ensisijaisina; p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s velvoittaa sis(cid:228)llytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n maaohjel- miin alueellisia ohjelmia ja hankkeita koskevia ehdotuksia (18). c) Sellaisia alueellisia hankkeita, joissa olisivat olleet mukana Karibian alueella sijaitsevat Yhdistyneen kuningaskunnan ja Alankomaiden MMA:t sek(cid:228) n(cid:228)iden viereiset AKT-maat tai jotka olisi toteutettu Mayotten ja Intian valtameren alueen AKT-maiden v(cid:228)lill(cid:228), ei ole pantu t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. 26. Alueelliseen yhteisty(cid:246)h(cid:246)n tarkoitetut varat ovat ohjelmoita- via varoja, jotka komissio osoittaa MMA:iden kolmelle ryhm(cid:228)lle. Joissakin tapauksissa varat alueelliseen yhteisty(cid:246)h(cid:246)n osoitetaan maaohjelmissa, toisinaan taas ei. 27. N(cid:228)ihin tarkoituksiin k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat varat ovat lis(cid:228)(cid:228)nty- neet 10 miljoonasta ecusta (kuudes EKR) 11,5 miljoonaan ecuun (seitsem(cid:228)s EKR); niiden osoittamiseen, sitomiseen ja nostoon liit- tyv(cid:228)t luvut ilmenev(cid:228)t taulukosta 3. d) Vaikka Alankomaiden Antillien, Aruban, Anguillan, Brittil(cid:228)is- ten Neitsytsaarten sek(cid:228) Turks- ja Caicossaarten maaohjelmissa oli alustavat suuntaviivat alueellisen ja alueiden osien tason yhteisty(cid:246)lle, varojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) varten ei ole luotu alueellista ulottuvuutta eik(cid:228) alueellista toimintaperiaatetta tai strategiaa ole kehitetty. T(cid:228)m(cid:228) on johtanut siihen, ett(cid:228) suurin osa varoista on k(cid:228)ytetty kaupan edist(cid:228)miseen ja matkailualan toimintaan; t(cid:228)ll(cid:246)in on ollut kyse l(cid:228)hinn(cid:228) kaupan alan messuille ja semi- naareihin osallistumisesta. Samanlaista toimintaa rahoitettiin my(cid:246)s maaohjelmien varoista, vaikka alueellisia varoja oli viel(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228). 28. Alueelliseen yhteisty(cid:246)h(cid:246)n liittyvi(cid:228) komission ja neuvoston tarkoitusperi(cid:228) ja odotuksia ei ollut t(cid:228)smennetty riitt(cid:228)v(cid:228)sti. Varoja my(cid:246)nnettiin, vaikka yhdell(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n asianomaisista osapuolista ei ollut selv(cid:228)(cid:228) kuvaa erityisist(cid:228) tavoitteista tai siit(cid:228), miten varat k(cid:228)y- tett(cid:228)isiin. (18) Ks. 4 artikla ja 188 artiklan 2 kohdan e alakohta. 30. Alueellisen yhteisty(cid:246)n hitaaseen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon ovat eri- tyisesti syyn(cid:228) MMA:iden viranomaisten riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n tiet(cid:228)mys ja puutteellinen sitoutuminen yhteisty(cid:246)h(cid:246)n sek(cid:228) alueellisten hank- keiden usein monimutkainen hallinnointij(cid:228)rjestelm(cid:228) (liian monta osapuolta, jotka lis(cid:228)ksi ovat usein maantieteellisesti hajallaan). Tarkemmin sanoen kaksi t(cid:228)rkeint(cid:228) Tyynenmeren alueen MMA:ta ovat ilmeisen haluttomia nime(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n yhteisen alueellisen tulojen ja menojen hyv(cid:228)ksyj(cid:228)n ja yhteisen alueellisen koordinaattorin. Karibian alueen MMA:iden v(cid:228)list(cid:228) alueellista yhteisty(cid:246)t(cid:228) varten taas ei ole olemassa sopivaa keskustelufoorumia. 29. 9. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 276/7 31. Nykyisess(cid:228) rahoitusj(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) ei ole nopeasti saatavilla tietoja alueellisten varojen k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228): varat osoitetaan kolmen j(cid:228)sen- valtion tasolla, mutta sitoumukset kirjataan joko yksitt(cid:228)isten MMA:iden tasolla tai kokonaistasolla (cid:151) tai AKT-valtion tasolla, mik(cid:228)li varat k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n yhdess(cid:228) alueellisten AKT-varojen kanssa jota hallinnoi asianomaisessa AKT- alueelliseen hankkeeseen, valtiossa toimiva edustusto, tai mik(cid:228)li MMA:ihin liittyv(cid:228) toiminta j(cid:228)rjestet(cid:228)(cid:228)n kyseisess(cid:228) valtiossa (esimerkiksi seminaarit). 35. N(cid:228)m(cid:228) puutteet ovat v(cid:228)hent(cid:228)neet huomattavasti MMA:ille my(cid:246)nnetyn rahoitustuen vaikuttavuutta ja johtaneet muun muassa hankkeiden panoksiin ja tuotoksiin liittyviin viiveisiin sek(cid:228) siihen, ett(cid:228) tavoitteet ovat j(cid:228)(cid:228)neet kokonaan tai osittain saavuttamatta. Osa hankkeista on j(cid:228)tetty kesken tai niit(cid:228) on muutettu perusteel- lisesti. Seuraavien kohtien esimerkit havainnollistavat esiin tulleita ongelmia. Ohjelmoimattomat varat 32. Ohjelmoitavien varojen (kansallisten ja alueellisten) lis(cid:228)ksi MMA:ille voidaan osoittaa lis(cid:228)varoja ohjelmoimattomien varojen muodossa, joiden hallinnoinnista huolehtii yksinomaan komis- sio. N(cid:228)ist(cid:228) t(cid:228)rkeimpi(cid:228) ovat riskip(cid:228)(cid:228)oma ja korkotuet (19), Stabex- varat sek(cid:228) h(cid:228)t(cid:228)apu. Stabex-varojen ja h(cid:228)t(cid:228)avun osalta noudate- taan samoja menettelyit(cid:228) kuin AKT-maissa: toisin sanoen tietyiss(cid:228) tilanteissa (vientitulojen putoaminen tai h(cid:228)t(cid:228)tilanne) maista tulee tukikelpoisia tietyin edellytyksin ja tukea voidaan pyyt(cid:228)(cid:228). Kuten kohdista 42 ja 52 k(cid:228)y ilmi, Stabex-varojen k(cid:228)ytt(cid:246) on ollut hidasta. Yksitt(cid:228)isten hankkeiden ja toimien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano 33. Tarkastuksessa tutkittiin perusteellisesti hankkeiden ja toi- mien yksil(cid:246)inti(cid:228), valmistelua, arviointia, t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa ja seu- rantaa, sek(cid:228) niiden my(cid:246)t(cid:228)vaikutusta MMA:iden asettamiin kehi- tystavoitteisiin. 34. Tarkastuksessa ei ilmennyt merkitt(cid:228)vi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)nvastaisuuksia maksuissa, jotka oli suoritettu hankkeisiin liittyvien rakennust(cid:246)i- den, tavarahankintojen ja palvelujen osalta. Useimmissa tapauk- sissa hankkeiden tehokasta ja vaikuttavaa t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa ovat kuitenkin haitanneet tukitoimien arviointiin, valmisteluun ja seu- rantaan liittyv(cid:228)t puutteet. N(cid:228)ist(cid:228) merkitt(cid:228)vimpi(cid:228) olivat seuraavat: a) ep(cid:228)t(cid:228)ydellisten tai ep(cid:228)luotettavien tietojen k(cid:228)ytt(cid:246) hankkeen asiakirja-aineistossa; b) sellaisten taloudellisten, sosiaalisten tai rahoituksellisten indi- joilla voitaisiin mitata hankkeen kaattorien puuttuminen, tuloksia ja sit(cid:228), miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin tavoitteet on saavutettu; c) hankkeiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n seuranta; d) j(cid:228)lkiarviointien puuttuminen. 36. Uudessa-Kaledoniassa hankkeiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano oli yleens(cid:228) ottaen tyydytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228), sill(cid:228) ne toteutettiin maaohjelmien pai- nopistealoilla ja ne my(cid:246)t(cid:228)vaikuttivat kyseisen MMA:n taloudelli- seen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen; lis(cid:228)ksi voitiin olla varmoja siit(cid:228), ett(cid:228) ne olivat hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vi(cid:228) my(cid:246)s kest(cid:228)v(cid:228)n kehityksen n(cid:228)k(cid:246)- kulmasta katsottuna. 37. Kyseisess(cid:228) MMA:ssa ep(cid:228)onnistui kuitenkin 2,6 miljoonan ecun hanke (20 prosenttia maaohjelmasta), jonka tarkoituksena oli my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) rahoitusta l(cid:228)hinn(cid:228) lainojen muodossa nuorille maa- taloustuottajille, jotta n(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)sisiv(cid:228)t taloudellisesti elinkelpoisen toiminnan alkuun: kun rahoitusp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekemisest(cid:228) oli kulunut viisi vuotta, nostettu m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli vain 50 000 ecua. T(cid:228)m(cid:228) johtui p(cid:228)(cid:228)asiassa siit(cid:228), ett(cid:228) hanke oli jo perusl(cid:228)ht(cid:246)kohdiltaan ep(cid:228)realis- tinen. 38. Ranskan Polynesiassa toteutetussa 8 miljoonan ecun hank- keessa (61 prosenttia maaohjelmasta), jonka kohteena oli Outu- maoron alueen vesi- ja viem(cid:228)r(cid:246)intij(cid:228)rjestelm(cid:228), rahoitusehdotus pystyttiin laatimaan vasta vuoden 1997 lopussa. T(cid:228)m(cid:228) johtui siit(cid:228), ett(cid:228) osa maksuihin, maaomaisuuteen, veden puhdistamiseen ja hankkeen hallinnointij(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n liittyvist(cid:228) ongelmista oli j(cid:228)(cid:228)- nyt ratkaisematta, vaikka n(cid:228)m(cid:228) ongelmat oli ollut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ratkaista vuoden 1992 j(cid:228)lkimm(cid:228)isen puoliskon aikana (20). Viiv(cid:228)styksen osasyyn(cid:228) oli se, ett(cid:228) komission ja Ranskan Polynesian viranomais- ten keskin(cid:228)iset neuvottelut kestiv(cid:228)t pitk(cid:228)(cid:228)n. 39. Ranskan Polynesiassa toteutettiin niinik(cid:228)(cid:228)n viiden kalastus- aluksen rakentamista koskeva hanke, joka oli suuruudeltaan 7 miljoonaa ecua ja johon osoitettiin EKR:sta 3,16 miljoonaa ecua (24 prosenttia maaohjelmasta). Viiden vuoden kuluttua hankkeen hyv(cid:228)ksymisest(cid:228) oli kuitenkin toimitettu vain kaksi alusta. T(cid:228)m(cid:228) johtui laivanrakentajan kokemattomuudesta: laivanrakentaja oli saanut sopimuksen huolimatta siit(cid:228), ett(cid:228) sen teknisest(cid:228) ja talou- dellisesta kapasiteetista ei voitu olla varmoja (21). 40. Samaa hanketta koskevissa rahoitussopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yk- siss(cid:228) asianomaisen alueen edellytet(cid:228)(cid:228)n huolehtivan t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) rahoituksesta: laina, joka hankkeen edunsaajien oli alun perin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ottaa, korvattiin edunsaajien ja sijoitusyhti(cid:246)n v(cid:228)lisell(cid:228) leasing-sopimuksella; t(cid:228)m(cid:228) aiheutti muutoksen alusten omistuk- sessa, mik(cid:228) on vastoin rahoitussopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228). (19) Euroopan investointipankin hallinnoimia riskip(cid:228)(cid:228)omatoimia koske- keskityttiin tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa vassa Uudessa-Kaledoniassa t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npantuihin riskip(cid:228)(cid:228)omatoimiin. Kyseiset tarkastushavainnot esitet(cid:228)(cid:228)n riskip(cid:228)(cid:228)omatoimia koskevassa tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa (EYVL C 389, 14. 12. 1998, s. 44). (20) Ks. alustava aikataulu, joka on seitsem(cid:228)nnen EKR:n maaohjelman liit- teen(cid:228). (21) N(cid:228)it(cid:228) ep(cid:228)ilyksi(cid:228) esitti muun muassa tarjousten arvioinnista vastaava komitea. Se ehdotti telakkaa, joka oli rakentanut kalastusaluksia ohjel- man aikaisemmassa vaiheessa. C 276/8 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 9. 1999 41. EKR:sta on my(cid:246)nnetty tukea 1,15 miljoonaa ecua (8 prosent- tia maaohjelmasta) Ranskan Polynesiassa toteutettavaan helmien- tutkimushankkeeseen, jonka p(cid:228)(cid:228)tavoitteena on helmien laadun parantaminen. Rahoitussopimuksessa ei kuitenkaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty asi- anmukaisesta indikaattorista, jolla olisi mitattu laadun parantu- mista. Paikalliset viranomaiset eiv(cid:228)t pystyneet ilmoittamaan, mik(cid:228) on ollut hankkeen vaikutus korkeatasoisten helmien tuotannon kannalta. Lis(cid:228)ksi parantuneiden viljelytekniikoiden k(cid:228)ytt(cid:246) on lis(cid:228)(cid:228)ntynyt paljon suunniteltua v(cid:228)hemm(cid:228)n, sill(cid:228) logistiikkaongel- mat oli arvioitu huomattavasti todellista pienemmiksi. 42. Edelleen havaittiin, ett(cid:228) Ranskan Polynesiassa osa ohjel- moimattomasta tuesta koskee 4,85 miljoonan ecun Stabex-varojen siirtoa, joka suoritettiin korvauksena kopramarkkinoiden heikon tilanteen vuoksi. T(cid:228)st(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) asetettiin vuonna 1995 k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n 900 000 ecua, joita ei ollut k(cid:228)ytetty siihen menness(cid:228), kun sopi- mus molemminpuolisista velvoitteista ((cid:148)Framework of Mutual Obligations(cid:148)), jonka MMA:n viranomaiset esittiv(cid:228)t komissiolle vuonna 1993, allekirjoitettiin maaliskuussa 1998. 43. Mayottessa, joka on yksi v(cid:228)hiten kehittyneist(cid:228) MMA:ista, kuudennen ja seitsem(cid:228)nnen EKR:n varat on k(cid:228)ytetty onnistuneesti (varojen sitomisaste yli 95 prosenttia ja nostoaste yli 80 prosent- ja vesi- tia), maan kehityksen kannalta oleellisten s(cid:228)hk(cid:246)- infrastruktuurien parantamiseen. 44. Alankomaiden Antilleilla varojen k(cid:228)ytt(cid:246) on hajanaista sek(cid:228) maantieteellisesti ett(cid:228) rahoituksen n(cid:228)k(cid:246)kulmasta: sopimuksia on yli 100, ja niiden ehdoissa ja velvoitteissa on suunnattomia eroja, mink(cid:228) seurauksena varojen hallinnointi on vaikeaa. Sopimuksia jatketaan helposti niin kauan kuin varoja on k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228), ilman ett(cid:228) MMA:n viranomaiset ja komission yksik(cid:246)t arvioisivat tark- kaan, onko jatkaminen tarpeellista. 45. Lis(cid:228)ksi Alankomaiden Antilleilla sopimuspuolet eiv(cid:228)t ole yleens(cid:228) noudattaneet sopimusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) hankkeiden edistymi- sest(cid:228) raportoinnin, tilinpit(cid:228)j(cid:228)n raporttien tai yleiseen tai varojen hallinnointiin liittyvien velvoitteiden osalta; lis(cid:228)ksi asianomainen edustusto ei ole huolehtinut n(cid:228)it(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) koskevasta seuran- nasta. 46. Alankomaiden Antillit oli sitonut painopistealoille vuoden 1997 loppuun menness(cid:228) vain 10 prosenttia seitsem(cid:228)nnen EKR:n mukaisista k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevista varoista, vaikka kyseisill(cid:228) aloilla oli ennakoitu k(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228)n v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 70 prosenttia varoista. T(cid:228)h(cid:228)n on syyn(cid:228) mittava yhteisrahoitettu hanke (22), jonka komissio jou- tui hylk(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n, sill(cid:228) komissio ja Alankomaat eiv(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)sseet asi- assa sopimukseen viiden vuoden neuvottelujen j(cid:228)lkeen. 47. Saint Eustatiuksella EKR rahoitti lentokent(cid:228)n kiitoradan jat- kamist(cid:246)it(cid:228) 2 miljoonalla eculla (10 prosenttia maaohjelmasta). Kiitoradan jatkamisp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s perustui ep(cid:228)luotettaviin ja ep(cid:228)realisti- siin ennakkoarvioihin, jotka paikalliset viranomaiset olivat toimit- taneet. Lis(cid:228)ksi ty(cid:246) suoritettiin varsinkin terminaalin osalta keh- nosti, mit(cid:228) komission edustusto ei huomannut. N(cid:228)in ollen ei tehty my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n mit(cid:228)(cid:228)n korjauksia. 48. Alankomaiden Antilleilla toteutettiin matkailunkehitt(cid:228)mis- ohjelma (19,15 miljoonaa ecua, joista 13,35 kuudennesta EKR:sta; osuus 64 prosenttia maaohjelmasta) ja liike-el(cid:228)m(cid:228)n kehitt(cid:228)mis- ohjelma (5,5 miljoonaa ecua eli 26 prosenttia maaohjelmasta). N(cid:228)iden ohjelmien kohdalla oli mahdotonta arvioida, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)- rin rahoitussopimuksen yleiset tavoitteet oli saavutettu, sill(cid:228) yksi- k(cid:228)(cid:228)n osallisista ei ollut ker(cid:228)nnyt hankkeiden vaikutusten mittaa- misessa joissa tietoja. Niiss(cid:228) matkailuhankkeen yhteydess(cid:228) oli ennakoitavissa tuloja, sopimuk- sessa ei m(cid:228)(cid:228)ritetty tulojen k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoitusta. Havaittiin my(cid:246)s, ett(cid:228) liike-el(cid:228)m(cid:228)n kehitt(cid:228)misohjelman taloudellinen kest(cid:228)vyys ei ollut taattu, sill(cid:228) suunniteltu rahoitusmekanismi (uudelleen nostetta- vissa olevat varat) ei k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) toiminut. Lis(cid:228)ksi saman ohjel- man yhteydess(cid:228) varoja k(cid:228)ytettiin yleiskulujen suorittamiseen, vaikka n(cid:228)m(cid:228) kulut eiv(cid:228)t rahoitussopimuksen mukaan olleet tuki- kelpoisia. Kyseiset varat olisi peritt(cid:228)v(cid:228) takaisin. tapauksissa, tarvittavia 49. Arubassa sek(cid:228) kuudennen ett(cid:228) seitsem(cid:228)nnen EKR:n tuki kes- kitettiin lentokent(cid:228)n laajennukseen (9,35 miljoonaa ecua) (90 prosenttia maaohjelmasta kuudennen EKR:n yhteydess(cid:228) ja 39 prosenttia maaohjelmasta seitsem(cid:228)nnen EKR:n yhteydess(cid:228)). T(cid:228)m(cid:228)n hankkeen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano aloitettiin vasta vuonna 1994, kun sit(cid:228) koskeva hakemus oli tehty jo vuonna 1990. Sittemmin hankkeen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano on onnistunut hyvin ja sen seuranta on ollut moitteetonta. 50. EKR:n tuen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano on ollut puutteellista Anguil- lassa, Brittil(cid:228)isill(cid:228) Neitsytsaarilla ja Turks- ja Caicossaarilla. T(cid:228)st(cid:228) ovat osoituksena muun muassa seuraavat seikat: hankkeiden tavoitteet on m(cid:228)(cid:228)ritetty ep(cid:228)selv(cid:228)sti, hankkeiden asiakirja- aineistoon sis(cid:228)ltyy virheellisi(cid:228) tietoja, hankkeiden toteutus on vii- v(cid:228)stynyt ja arviointi on j(cid:228)tetty suorittamatta. 51. Brittil(cid:228)isill(cid:228) Neitsytsaarilla on viiv(cid:228)stynyt huomattavasti 2,5 miljoonan ecun hanke (100 prosenttia maaohjelmasta), jossa rahoitetaan oppimateriaalikeskuksen rakentaminen nykyiseen kunnalliseen oppilaitokseen. Viiv(cid:228)stys johtuu siit(cid:228), ett(cid:228) paikallis- tasolla palkatun ja rahoitetun konsultin ty(cid:246)suoritukset ovat olleet riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) hankkeen suunnittelua ja tarjouskilpailua koske- van asiakirja-aineiston osalta; lis(cid:228)ksi komission kanssa ei ole k(cid:228)yty asianmukaisia neuvotteluja. (22) Joissakin tapauksissa rahoitukseen osallistuu EKR:n lis(cid:228)ksi muita rahoittajia. Useimmissa EKR:n rahoittamissa hankkeissa ei ole mukana muita rahoittajia. 52. Falklandinsaaret, jotka eiv(cid:228)t saaneet lainkaan ohjelmoitavia varoja seitsem(cid:228)nnest(cid:228) EKR:sta, saivat vuosina 1993(cid:151)1996 yhteens(cid:228) 5 miljoonaa ecua Stabex-varoja, jotka maksettiin korva- uksena villan alhaisesta myyntituotosta. T(cid:228)st(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228) on ase- 29. 9. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 276/9 tettu kyseisen MMA:n k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n vain 1,5 miljoonaa ecua, joista puolestaan on nostettu alle miljoona ecua. Se, ett(cid:228) Falklandinsaar- ten hallitus ja komissio eiv(cid:228)t olleet kummatkaan pystyneet var- mistamaan, ett(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat varat k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n nopeasti, osoittanee, ett(cid:228) n(cid:228)ihin varoihin ei ollut kiireellist(cid:228) tarvetta (23). 58. Useimmissa MMA:issa, joihin tehtiin tarkastusk(cid:228)ynti, komis- sion seurantatoimet ovat olleet puutteellisia. T(cid:228)m(cid:228) selittyy kuiten- kin paljolti sill(cid:228), ett(cid:228) useimmiten hankkeiden ja toimien t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)npanosta vastaa useiden, toisinaan maantieteellisesti laajalla alueella sijaitsevien MMA:iden osalta yksi ainoa komission virka- mies, jolla on k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n jonkin verran hallinnollista apua. 53. Ranskan antarktisille alueille osoitettiin kuudennesta ja seit- sem(cid:228)nnest(cid:228) EKR:sta 300 000 ecua asumattomalla saarella (Saint- Paulin saarella) suoritettavaan ornitologiseen tutkimukseen. Koska kyseiseen tukeen ei liity kehitystavoitetta, se on nyttemmin peruttu. 59. Keskusyksik(cid:246)t eiv(cid:228)t ole olleet aktiivisesti mukana toimin- nassa. Komission arkistoissa oli saatavilla vain v(cid:228)h(cid:228)n tietoja hank- keista, ja tilintarkastustuomioistuin l(cid:246)ysi vain v(cid:228)h(cid:228)n n(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) kyseiset yksik(cid:246)t olisivat panneet alulle parannuksia tukitoi- mien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi. 54. Seitsem(cid:228)tt(cid:228) EKR:a koskevan neuvoston asetuksen 234 artik- lassa otetaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n yhteisty(cid:246)kumppanuuden k(cid:228)site: yhteisty(cid:246)- kumppanuuden piiriin kuuluvat komissio, se j(cid:228)senvaltio, jolle maa tai alue kuuluu, sek(cid:228) asianomaiset paikalliset viranomaiset. Asetuksen 235 artiklan mukaan (cid:148)yhteisty(cid:246)kumppanuus koskee yhteis(cid:246)n t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaisesti toteuttamien toimien val- mistelua, rahoitusta, seurantaa ja arviointia sek(cid:228) kaikkia MMA:i- den ja yhteis(cid:246)n v(cid:228)lisiss(cid:228) suhteissa ilmenevi(cid:228) ongelmia(cid:148). 55. On kuitenkin syyt(cid:228) huomata, ett(cid:228) lukuun ottamatta kahta, tietyiss(cid:228) Ranskan MMA:issa toteutettavien tukitoimien valmiste- luun liittyv(cid:228)(cid:228) kokousta, maaohjelmien laatimisen j(cid:228)lkeen pide- tyiss(cid:228) kokouksissa (yhteens(cid:228) nelj(cid:228)) keskityttiin MMA:ille my(cid:246)n- netyn rahoitustuen, asiantuntija-avun ja kaupallisen tuen kohdealan laajentamiseen ja assosiointip(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen puoliv(cid:228)lin tar- kistukseen. Vaikka MMA-tason ja alueellisen tason maaohjelmien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa olikin ilmeisi(cid:228) ongelmia, kokouksissa ei k(cid:228)si- telty tukitoimien seurantaa tai arviointia. Seuranta ja arviointi 56. Vaikka asianomaiset j(cid:228)senvaltiot vastaavat ohjelmoitavien EKR-varojen osoittamisesta (ks. kohta 3), ohjelmien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n- panosta vastaavat komissio ja MMA:t yhdess(cid:228). J(cid:228)senvaltioilla, jotka on n(cid:228)in ollen vapautettu yksitt(cid:228)isten EKR:sta tuettujen hank- keiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskevasta vastuusta, oli saatavilla vain hyvin v(cid:228)h(cid:228)n tietoja hankkeiden sis(cid:228)ll(cid:246)st(cid:228) ja toteuttamisesta. 57. Vastuu hankkeiden seurannasta kuuluu n(cid:228)in ollen suoraan komissiolle. T(cid:228)m(cid:228) vastuu on osoitettu ensisijaisesti komission MMA:issa toimiville edustajille, jotka ty(cid:246)skentelev(cid:228)t komission edustuston p(cid:228)(cid:228)llik(cid:246)n alaisuudessa (tavallisesti kyseess(cid:228) on paikan p(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) toimiva neuvonantaja, jolla on hallinnollinen avustaja). 60. Paikalliset viranomaiset, jotka eiv(cid:228)t ole tottuneet EKR- menettelyihin, joutuvat vain toisinaan soveltamaan EKR:n s(cid:228)(cid:228)n- t(cid:246)j(cid:228), joita ne pit(cid:228)v(cid:228)t monimutkaisina (esimerkiksi tarjouskilpailu- menettelyt). sovellettava samanaikaisesti paikallisia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ja EKR:n s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). Paikallisten viranomaisten ja komission v(cid:228)linen yhteydenpito on hankalaa, kun paikan p(cid:228)(cid:228)lt(cid:228) puuttuu (cid:151) perustellusti (cid:151) edustusto tai toi- misto, joka muutoin voisi avustaa paikallisia viranomaisia. Osarahoitustapauksissa on 61. Nykyinen hallinnointij(cid:228)rjestelm(cid:228), joka perustuu LomØn yleis- sopimuksiin ja MMA:ita koskeviin neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiin, on sel- v(cid:228)sti syyn(cid:228) vaikeaan ristiriitaan: asianmukainen seuranta vaatii komissiolta enemm(cid:228)n resursseja, mik(cid:228) taas heikent(cid:228)isi kustan- nusvaikuttavuutta, koska kyse on suhteellisen pienist(cid:228) tukim(cid:228)(cid:228)- rist(cid:228). T(cid:228)t(cid:228) tilannetta voidaan verrata EKR-tuen hallinnointiin (tie- tyiss(cid:228)) AKT-valtioissa, joissa joudutaan hallinnoimaan paljon suurempia raham(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) verrattain pienemmin resurssein. Ongel- maan on ratkaisuna vain hallinnointij(cid:228)rjestelm(cid:228)n perusteellinen muutos, jonka seurauksena asianomaisille j(cid:228)senvaltioille osoite- taan enemm(cid:228)n vastuuta toimien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa ja seuran- nassa. 62. Sek(cid:228) kuudetta EKR:a ett(cid:228) seitsem(cid:228)tt(cid:228) EKR:a koskevissa p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksiss(cid:228) (24) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) MMA:iden kehitystoimien arvioin- neista vastaavat MMA:iden viranomaiset ja yhteis(cid:246) yhdess(cid:228), tavoit- teenaan parhaillaan toteutettavien ja tulevien kehitystoimien tehokkuuden parantaminen. Ei kuitenkaan ollut havaittavissa, ett(cid:228) t(cid:228)llaisia arviointeja olisi suoritettu. LOPPUP˜˜TELM˜T 63. Useimmissa MMA:issa talouden kehityksen taso on korkea ja vastaa joidenkin Euroopan unionin j(cid:228)senvaltioiden tasoa; lis(cid:228)ksi kehitystaso on huomattavasti korkeampi kuin AKT-valtioissa (koh- dat 7(cid:151)8). (23) Ks. my(cid:246)s Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisen tarkastusviraston raportti, joka koskee Yhdistyneelle kuningaskunnalle kuuluvia alueita (30. toukokuuta 1997, s. 65). (24) Kuudetta EKR:a koskevan neuvoston asetuksen 154 artikla ja seitse- m(cid:228)tt(cid:228) EKR:a koskevan neuvoston asetuksen 226(cid:151)227 artikla. C 276/10 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 9. 1999 64. Kuudennesta EKR:sta ja seitsem(cid:228)nnest(cid:228) EKR:sta k(cid:228)ytett(cid:228)- v(cid:228)ksi asetettujen ohjelmoitavien varojen (kuudes EKR 63,5 mil- joonaa ecua ja seitsem(cid:228)s EKR 86 miljoonaa ecua) nostoaste oli alhainen useimmissa tarkastetuissa MMA:issa, kun otetaan huo- mioon se, ett(cid:228) tuetut alat ja useat hankkeet oli kunnolla yksil(cid:246)ity jo maaohjelmien tasolla. Seitsem(cid:228)nnen EKR:n my(cid:246)t(cid:228) tapahtunut (cid:148)yhteisty(cid:246)kumppanuuden(cid:148) k(cid:228)ynnist(cid:228)minen ei ole merkitt(cid:228)v(cid:228)sti parantanut tilannetta (kohdat 20(cid:151)24). merkitt(cid:228)vi(cid:228) eroja eri MMA:iden v(cid:228)lill(cid:228), mik(cid:228) osoittaa, ett(cid:228) MMA:i- den viranomaiset eiv(cid:228)t ole kaikkialla sitoutuneet maaohjelmien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon samassa m(cid:228)(cid:228)rin. Koska k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) ei ole talou- dellisia, sosiaalisia tai rahoituksellisia indikaattoreita eik(cid:228) j(cid:228)lkitar- kastuksia, tukitoimien vaikuttavuutta on vaikea mitata. Joissakin tapauksissa toimilla on pystytty edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n asianomaisen MMA:n kehityst(cid:228) vain v(cid:228)h(cid:228)n (kohdat 34(cid:151)53). 65. Komissiolle olisi m(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)v(cid:228) selke(cid:228) rooli ohjelmoitavien varojen osoittamisessa yksitt(cid:228)isille MMA:ille. 66. Varainhoidon tietoj(cid:228)rjestelm(cid:228) ei ollut avoin MMA:iden k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:246)n asetetun ohjelmoitavan tuen ja alueellisiin hankkeisiin osoi- tetun ohjelmoitavan tuen osalta; lis(cid:228)ksi siin(cid:228) ilmeni eroja EKR:n tilien ja maaohjelmien v(cid:228)lill(cid:228) (kohdat 14(cid:151)16 ja 31). 67. Alueelliseen yhteisty(cid:246)h(cid:246)n osoitettiin varoja, vaikka neuvos- tolla, komissiolla ja asianomaisilla viranomaisilla ei ollut selv(cid:228)(cid:228) kuvaa erityisist(cid:228) tavoitteista tai siit(cid:228), miten kyseiset varat k(cid:228)ytet- t(cid:228)isiin. Alueellisen yhteisty(cid:246)n ensisijaisia tavoitteita oli t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi hyvin vaikea saavuttaa. Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan MMA:iden tapauksessa suurin osa rajallisista alueellisista varoista on k(cid:228)ytetty yksitt(cid:228)isten MMA:iden osallistu- miseen messuille, jotka liittyv(cid:228)t kaupan edist(cid:228)miseen ja matkai- luun (kohdat 29(cid:151)30). 68. Yksitt(cid:228)isten hankkeiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa ovat haitanneet arviointiin, valmisteluun ja seurantaan liittyv(cid:228)t puutteet sek(cid:228) se, ett(cid:228) menettelyiss(cid:228) on painotettu enemm(cid:228)n muotoseikkoja kuin tuloksia. Hankkeiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa on lis(cid:228)ksi havaittavissa 69. Komission seurantatoimet ja toimintaan osallistuminen sek(cid:228) MMA:issa ett(cid:228) keskustasolla eiv(cid:228)t olleet riitt(cid:228)vi(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tuki- toimien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon tehokkuutta ja vaikuttavuutta (kohdat 58(cid:151)59 ja 62). 70. Paikallisilla viranomaisilla on huomattava hallinnollinen pai- nolasti: suhteellisen pienten raham(cid:228)(cid:228)rien yhteydess(cid:228) joudutaan soveltamaan menettelyj(cid:228), jotka ovat joissakin tapauksissa (esimer- kiksi MMA:ihin liittyviss(cid:228) tarjouskilpailumenettelyiss(cid:228)) osoittau- tuneet monimutkaisiksi ja hankaliksi viranomaisille, sill(cid:228) kyseisi(cid:228) menettelyj(cid:228) joudutaan soveltamaan vain toisinaan eik(cid:228) viranomai- silla ole niist(cid:228) n(cid:228)in ollen kokemusta. Lis(cid:228)ksi on huomattava, ett(cid:228) usein EKR-hankkeet ovat osa laajempaa ohjelmaa, jota osarahoit- tavat ne j(cid:228)senvaltiot, joihin asianomaisilla MMA:illa on erityiset suhteet; t(cid:228)ll(cid:246)in joudutaan noudattamaan erilaisia rinnakkaisia menettelyj(cid:228) (kohta 60). 71. Olisi harkittava MMA:ille tarkoitetun tuen hallinnointij(cid:228)rjes- telm(cid:228)n muuttamista siten, ett(cid:228) asianomaisille j(cid:228)senvaltioille osoi- tetaan p(cid:228)(cid:228)asiallinen vastuu tuen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta ja seuran- nasta, esimerkiksi vastaavasti kuin jonkin toisen yhteis(cid:246)n rahoitusv(cid:228)lineen tapauksessa. Olisi joka tapauksessa syyt(cid:228) k(cid:228)yd(cid:228) uudelleen l(cid:228)pi tuen p(cid:228)(cid:228)tavoitteet sek(cid:228) sen hallinnointi- ja t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)npanomenetelm(cid:228)t. Tilintarkastustuomioistuin on hyv(cid:228)ksynyt t(cid:228)m(cid:228)n kertomuksen Luxemburgissa 15. hein(cid:228)kuuta 1999 pit(cid:228)m(cid:228)s- s(cid:228)(cid:228)n kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Tilintarkastustuomioistuimen presidentin Jan. O. Karlssonin poissa ollessa Patrick Everard tilintarkastustuomioistuimen j(cid:228)sen 29. 9. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 276/11 LIITE 1 NEUVOSTON P˜˜T(cid:214)STEN MUKAISET MMA:ITA KOSKEVAT TAVOITTEET Kuudetta EKR:a koskevan neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 1 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n seuraavaa: (cid:148)T(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tarkoituksena on edist(cid:228)(cid:228) liitteess(cid:228) I lueteltujen maiden ja alueiden taloudellista, sivistyksel- list(cid:228) ja yhteiskunnallista kehityst(cid:228) ja vahvistaa niiden taloudellisia rakenteita, erityisesti kehitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kauppaa, taloudellisia suhteita sek(cid:228) maatalouden ja teollisuuden alan yhteisty(cid:246)t(cid:228) yhteis(cid:246)n ja kyseisten maiden ja alueiden v(cid:228)lill(cid:228), auttamalla turvaamaan niiden kyseisten maiden ja alueiden edut, joiden talous on huomattavan riip- puvainen viennist(cid:228) ja my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) rahoitustukea ja tarjoamalla teknist(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228). (cid:148) Seitsem(cid:228)tt(cid:228) EKR:a koskevan neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 1(cid:151)6 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)tavoitteista seuraavasti: (cid:148)1 artikla T(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tarkoituksena on edist(cid:228)(cid:228) ja nopeuttaa liitteess(cid:228) I lueteltujen MMA:iden taloudellista, sivis- tyksellist(cid:228) ja yhteiskunnallista kehityst(cid:228) ja vahvistaa niiden taloudellisia rakenteita. 2 artikla Yhteis(cid:246) tukee MMA:iden pyrkimyksi(cid:228) saavuttaa niiden omiin yhteiskunnallisiin ja kulttuuriarvoihin, inhimil- lisiin voimavaroihin, luonnonvaroihin ja taloudellisiin mahdollisuuksiin perustuva laaja kehitys MMA:iden yhteiskunnallisen, sivistyksellisen ja taloudellisen kehityksen ja niiden v(cid:228)est(cid:246)jen hyvinvoinnin edist(cid:228)miseksi tyydytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) perustarpeet, tunnustamalla naisten asema ja kehitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) ihmisten kykyj(cid:228) heid(cid:228)n arvoaan kun- nioittaen. T(cid:228)m(cid:228) kehitys perustuu niiden taloudellisten tavoitteiden, ymp(cid:228)rist(cid:246)n j(cid:228)rkev(cid:228)n hoidon sek(cid:228) luonnonvarojen ja inhimillisten voimavarojen hy(cid:246)dynt(cid:228)misen v(cid:228)liselle kest(cid:228)v(cid:228)lle tasapainolle. 3 artikla Yhteisty(cid:246)n tavoitteena on kehitys, joka keskittyy ihmiseen, kehityksen p(cid:228)(cid:228)asialliseen aikaansaajaan ja hy(cid:246)dyn- t(cid:228)j(cid:228)(cid:228)n, ja edellytt(cid:228)(cid:228) n(cid:228)in ollen kaikkien ihmisoikeuksien kunnioittamista ja edist(cid:228)mist(cid:228). Yhteisty(cid:246)toimet kuu- luvat t(cid:228)h(cid:228)n my(cid:246)nteiseen l(cid:228)hestymistapaan, jossa ihmisoikeuksien kunnioittaminen tunnustetaan todellisen kehityksen perustekij(cid:228)ksi ja jossa my(cid:246)s yhteisty(cid:246)t(cid:228) pidet(cid:228)(cid:228)n osana n(cid:228)iden oikeuksien edist(cid:228)mist(cid:228). My(cid:246)s yksil(cid:246)iden ja ryhmien tekemien aloitteiden merkitys ja mahdollisuudet tunnustetaan ja niit(cid:228) edistet(cid:228)(cid:228)n, jotta voidaan konkreettisesti varmistaa, ett(cid:228) v(cid:228)est(cid:246) todella osallistuu kehityspyrkimyksiin. C 276/12 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 9. 1999 4 artikla Yhteis(cid:246) ja MMA:t antavat erityisen merkityksen ja etusijan alueellisille yhteisty(cid:246)- ja yhdentymispyrkimyksille. T(cid:228)m(cid:228)n mukaisesti yhteis(cid:246) tukee tehokkaasti MMA:iden pyrkimyksi(cid:228) j(cid:228)rjest(cid:228)yty(cid:228) alueellisesti ja tehostaa alueel- lista ja alueiden v(cid:228)list(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228) uuden, entist(cid:228) oikeudenmukaisemman ja tasapainoisemman kansainv(cid:228)lisen talousj(cid:228)rjestyksen edist(cid:228)miseksi. 5 artikla Yhteis(cid:246) tunnustaa tarpeen my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) erityiskohtelu v(cid:228)hiten kehittyneille MMA:ille ja ottaa huomioon niiden erityisvaikeudet. Se kiinnitt(cid:228)(cid:228) erityist(cid:228) huomiota k(cid:246)yhimpien v(cid:228)est(cid:246)osien elinolosuhteiden parantamiseen. Varojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) sek(cid:228) niihin liittyvi(cid:228) edellytyksi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)ess(cid:228) yhteisty(cid:246)ss(cid:228) sovelletaan erityiskohtelua, jotta v(cid:228)hiten kehittyneet MMA:t voisivat voittaa niiden kehityst(cid:228) haittaavat rakenteelliset ja muut esteet. 6 artikla J(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) 10 artiklassa tarkoitettuun yhteisty(cid:246)menettelyyn osallistuvat viranomaiset tutkivat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajoin toi- mivaltuuksiensa asettamissa rajoissa t(cid:228)m(cid:228)n soveltamisen tuloksia ja antavat tarvittavat lausunnot ja tekev(cid:228)t tarvittavat aloitteet t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tavoitteiden toteuttamiseksi. Kaikki kysymykset, jotka saattavat v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti vaarantaa t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tavoitteiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa, voi- daan ottaa esiin t(cid:228)t(cid:228) menettely(cid:228) noudattaen. (cid:148) 29. 9. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 276/13 MERENTAKAISET MAAT JA ALUEET (YHTEENS˜ KAKSIKYMMENT˜) LIITE 2 Yhdistyneen kuningaskunnan MMA:t Anguilla Caymansaaret Falklandinsaaret Etel(cid:228)-Georgia ja Etel(cid:228)iset Sandwichsaaret Montserrat Pitcairn Saint Helena ja siihen kuuluvat alueet Brittil(cid:228)inen Antarktiksen alue Brittil(cid:228)inen Intian valtameren alue Turks- ja Caicossaaret Brittil(cid:228)iset Neitsytsaaret Ranskan MMA:t Yhteishallinta-alueet Mayotte Saint-Pierre ja Miquelon Alueet Uusi-Kaledonia Ranskan Polynesia Ranskan etel(cid:228)iset ja antarktiset alueet Wallis- ja Futunasaaret Alankomaiden MMA:t Aruba Alankomaiden Antillit (Bonaire, Cura(cid:231)ao, Saint-Martin, Saba, Saint-Eustatius) Maa, jolla on erityiset suhteet Tanskaan Gr(cid:246)nlanti C 276/14 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 9. 1999 SITOUMUKSET JA MAKSUT MMA:ITTAIN (MILJOONINA ECUINA JA PROSENTTIOSUUTENA MAAOHJELMASTA) LIITE 3 Kuudes EKR (31. 12. 1992) (31. 12. 1997) Seitsem(cid:228)s EKR (31. 12. 1997) Sidottu % Maksettu % Sidottu % Maksettu % Sidottu % Maksettu % Mayotte Ohjelmoitava Ohjelmoimaton Uusi-Kaledonia Ohjelmoitava Ohjelmoimaton Ranskan Polynesia Ohjelmoitava Ohjelmoimaton Saint-Pierre ja Miquelon Ohjelmoitava Ohjelmoimaton Etel(cid:228)iset ja antarktiset alueet Ohjelmoitava Ohjelmoimaton Wallis- ja Futunasaaret Ohjelmoitava Ohjelmoimaton Aruba Ohjelmoitava Ohjelmoimaton Alankomaiden Antillit Ohjelmoitava Ohjelmoimaton Anguilla Ohjelmoitava Ohjelmoimaton Caymansaaret Ohjelmoitava Ohjelmoimaton Falklandinsaaret Ohjelmoitava Ohjelmoimaton Montserrat Ohjelmoitava Ohjelmoimaton Saint Helena Ohjelmoitava Ohjelmoimaton Turks- ja Caicossaaret Ohjelmoitava Ohjelmoimaton Brittil(cid:228)iset Neitsytsaaret Ohjelmoitava Ohjelmoimaton 4,25 100 3,86 91 7,84 100 6,01 77 5,22 63 3,17 39 2,60 100 1,60 62 3,24 100 2,83 87 0,51 8 0,28 4 19,59 92 5,02 24 1,80 100 0,75 41 1,50 100 1,489 99 0,70 100 0,50 71 2,00 100 1,34 67 1,40 100 1,28 91 1,60 100 1,59 100 1,50 100 0,88 58 4,49 1,15 5,64 95 E. I 7,83 100 4,30 E. I 12,13 7,55 7,51 15,06 3,00 0,03 3,03 92 E. I 88 E. I 0,30 100 (cid:151) (cid:151) 0,30 3,30 88 (cid:151) (cid:151) 3,30 4,47 94 1,15 100 5,62 7,81 4,05 11,86 99 94 5,51 67 7,51 100 13,02 3,00 88 (cid:151) 0 3,00 0,27 90 (cid:151) (cid:151) 0,27 3,19 85 (cid:151) (cid:151) 3,19 6,62 3,29 9,91 20,29 1,48 21,77 1,79 1,50 3,30 1,49 0,50 1,99 95 E. I 97 E. I 99 E. I 99 E. I 0,70 100 0,49 E. I 1,19 2,00 100 2,23 E. I 4,23 1,40 100 (cid:151) (cid:151) 1,40 98 E. I 1,70 0,52 2,22 1,50 100 E. I 1,43 2,93 5,72 82 3,29 100 9,01 13,18 0,85 14,03 63 57 93 1,68 1,50 100 3,18 1,49 100 0,50 100 1,99 0,66 94 0,49 100 1,15 2,00 100 2,23 100 4,23 1,39 (cid:151) 1,39 1,65 0,15 1,80 99 95 29 1,50 100 1,43 100 2,93 6,63 3,38 10,01 8,99 13,2 22,19 4,67 8,21 12,88 99 E. I 73 E. I 35 E. I 5,44 81 3,38 100 8,82 7,53 6,58 14,11 3,56 6,14 9,70 60 50 27 75 3,000 100 0,036 E. I 3,036 3,00 100 0 (cid:151) 3,00 0,03 11 (cid:151) (cid:151) 0,03 0,03 1 (cid:151) (cid:151) 0,03 70 E. I 3,21 0,09 3,30 7,55 100 0,34 E. I 7,89 10,24 13,93 24,17 2,68 0,23 2,91 45 E. I 93 E. I (cid:151) E. I E. I 1,28 1,28 (cid:151) E. I E. I 5,69 5,69 17 E. I 50 E. I 0,66 0,58 1,24 1,21 0,05 1,26 3,89 100 0,82 E. I 4,71 2,40 100 E. I 1,61 4,01 2,14 47 0,09 100 2,23 4,29 0,09 4,38 3,90 2,93 6,83 1,82 (cid:151) 1,82 57 26 17 27 63 0 (cid:151) E. I 45 0,58 0,58 (cid:151) E. I 5,69 100 5,69 0,017 0,009 0,019 0,85 0,04 0,89 0,32 0,57 0,89 0,04 1,22 1,26 0,4 2 36 80 8 70 1,7 76 L(cid:228)hde: PO VIII (cid:151) OLAS (cid:151) maakohtaiset tilit. Huom. 1) Ohjelmoimattomaan tukeen sis(cid:228)ltyy maaohjelman ulkopuolinen tuki, esimerkiksi Stabex, Sysmin ja h(cid:228)t(cid:228)apu. 2) E. I = Ei ilmoitettavaa, sill(cid:228) aikaisemmin tukivaroja ei ole my(cid:246)nnetty. 29. 9. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 276/15 HENKE˜ KOHTI LASKETTU BKT JA EKR:N TUKI MMA:IDEN JA TIETTYJEN AKT-VALTIOIDEN OSALTA LIITE 4 V(cid:228)est(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) BKT henke(cid:228) kohti / vuosi (ostovoima) (USD) Ohjelmoitavan tuen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) (7. EKR) henke(cid:228) kohti / 5 vuoden jakso (ecua) MMA:t Caymansaaret Aruba Saint-Pierre & Miquelon Brittil(cid:228)iset Neitsytsaaret Alankomaiden Antillit Uusi-Kaledonia Ranskan Polynesia Anguilla Turks- ja Caicossaaret Montserrat Wallis- ja Futunasaaret Mayotte Saint Helena AKT-valtiot Barbados Gabon Papua-Uusi-Guinea Norsunluurannikko Haiti Madagaskar Angola Burkina Faso Mosambik T(cid:154)ad Etiopia 36 000 68 000 7 000 13 000 211 000 191 000 233 000 11 000 15 000 13 000 15 000 105 000 7 000 258 000 1 190 000 4 496 000 15 000 000 6 611 000 14 061 000 10 548 000 10 891 000 18 165 000 7 166 000 58 732 000 23 800 21 000 11 000 10 200 9 800 8 000 8 000 7 400 6 400 4 360 2 000 600 T. P 10 300 5 400 2 400 1 620 1 000 880 800 740 670 600 430 (cid:151) (1) 111,40 428,57 184,62 107,70 65,45 56,22 263,64 260,00 300,00 306,67 63,81 342,86 21,31 25,13 10,28 7,45 17,01 9,46 10,90 13,71 9,39 15,39 3,64 (1) Ei tukivaroja seitsem(cid:228)nnest(cid:228) EKR:sta. T. P = Tieto puuttuu. L(cid:228)hde: ODCI-Gov/CIA-action/factbook: suurin osa tiedoista vuodelta 1995; joissakin tapauksissa annettiin vuoden 1996 tiedot. C 276/16 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 9. 1999 J˜SENVALTIOIDEN MMA:ILLE OSOITTAMAT TUKIVARAT (1) LIITE 5 1991(cid:151)1996 1993(cid:151)1997 1994(cid:151)1999 (milj. ecua) Yhdistyneen kuningaskunnan MMA:t (2) Anguilla Caymansaaret Falklandinsaaret Etel(cid:228)-Georgia ja Etel(cid:228)iset Sandwichsaaret Montserrat Pitcairn Saint Helena ja siihen kuuluvat alueet Brittil(cid:228)inen Antarktiksen alue Brittil(cid:228)inen Intian valtameren alue Turks- ja Caicossaaret Brittil(cid:228)iset Neitsytsaaret Ranskan MMA:t (3) Yhteishallinta-alueet: Mayotte (4) Saint-Pierre ja Miquelon Alueet: Uusi-Kaledonia Ranskan Polynesia Ranskan etel(cid:228)iset ja antarktiset alueet Wallis- ja Futunasaaret (4) 16,0 0,4 4,1 (cid:151) 40,3 0,9 80,0 (cid:151) 1,2 56,6 8,8 208,3 76,7 16,5 284,3 229,8 2,4 8,8 618,5 Alankomaiden MMA:t (5) Aruba Alankomaiden Antillit (Bonaire, Cura(cid:231)ao, Saint-Martin, Saba, Saint-Eustatius) Maa, jolla on erityiset suhteet Tanskaan Gr(cid:246)nlanti 117,7 427,4 545,1 (1) Ei ole tiedossa, mit(cid:228) osatekij(cid:246)it(cid:228) eri j(cid:228)senvaltiot olivat sis(cid:228)llytt(cid:228)neet tukea koskeviin lukuihin, jotka ne toimittivat tilintarkastus- tuomioistuimelle. N(cid:228)m(cid:228) luvut eiv(cid:228)t ehk(cid:228) ole vertailukelpoisia eri j(cid:228)senvaltioiden kesken. (2) L(cid:228)hde: Raportti (cid:148)National Audit Office(cid:148) HC 13-30. 5. 1997. (3) L(cid:228)hde: Cour des comptes fran(cid:231)aise (cid:151) SecrØtariat d(cid:146)(cid:201)tat (cid:224) l(cid:146)Outre-Mer. (4) N(cid:228)m(cid:228) MMA:t saavat kaudelle 1995(cid:151)2000 yhteens(cid:228) 293,36 miljoonaa euroa lis(cid:228)(cid:228). (5) L(cid:228)hde: (cid:148)Algemene Rekenkamer(cid:148) (cid:151) OECD. 29. 9. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 276/17 LIITE 6 OHJELMOITAVIEN VAROJEN JAKAUTUMINEN Kuudes EKR Seitsem(cid:228)s EKR Maaohjelma EKR:n tilit Maaohjelma EKR:n tilit (milj. ecua) Ranskan MMA:t Uusi-Kaledonia Mayotte Ranskan Polynesia Saint-Pierre ja Miquelon Ranskan etel(cid:228)iset ja antarktiset alueet Wallis- ja Futunasaaret Yhteens(cid:228) Alankomaiden MMA:t Alankomaiden Antillit Aruba Yhteens(cid:228) Yhdistyneen kuningaskunnan MMA:t Anguilla Caymansaaret Falklandinsaaret Etel(cid:228)-Georgia ja Etel(cid:228)iset Sandwichsaaret Montserrat Pitcairn Saint Helena ja siihen kuuluvat alueet Brittil(cid:228)inen Antarktiksen alue Brittil(cid:228)inen Intian valtameren alue Turks- ja Caicossaaret Brittil(cid:228)iset Neitsytsaaret Yhteens(cid:228) KAIKKI YHTEENS˜ 7,85 4,25 8,25 2,60 0,30 3,25 7,85 4,75 8,25 3,43 0,30 3,75 26,50 28,33 20,70 6,90 27,60 1,80 1,50 0,70 (cid:151) 2,00 (cid:151) 1,40 (cid:151) (cid:151) 1,80 1,50 10,70 64,80 20,93 6,97 27,90 1,80 1,50 0,70 (cid:151) 2,00 (cid:151) 1,40 (cid:151) (cid:151) 1,73 1,50 10,63 66,86 12,50 7,20 13,10 3,40 0,30 5,10 41,60 23,77 7,93 31,70 3,02 (cid:151) (cid:151) (cid:151) 4,03 (cid:151) 2,52 (cid:151) (cid:151) 4,03 2,52 16,12 89,42 12,50 6,70 13,10 3,00 0,30 4,60 40,20 22,72 7,58 30,30 3,02 (cid:151) (cid:151) (cid:151) 4,03 (cid:151) 2,52 (cid:151) (cid:151) 3,90 2,52 15,99 86,49 Huom. Gr(cid:246)nlantia ei mainita taulukossa, koska se ei ole saanut tukea. C 276/18 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 9. 1999 KOMISSION VASTAUKSET YHTEENVETO Merentakaisille maille ja alueille (MMA) annetaan rahoitustukea kuudennesta ja seitsem(cid:228)nnest(cid:228) Euroopan kehitysrahastosta (EKR), ja siit(cid:228) on s(cid:228)(cid:228)detty 30 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1986 (EYVL L 175, 1. 7. 1986) ja 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1991 (EYVL L 263, 19. 9. 1991) yksimielisesti tehdyiss(cid:228) neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiss(cid:228) merentakaisten mai- den ja alueiden assosioinnista Euroopan yhteis(cid:246)(cid:246)n (assosiointip(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset). Neuvosto on n(cid:228)in halunnut, ett(cid:228) MMA:t voivat hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) taloudellisen kehitysasteensa mukaisesti samoja v(cid:228)lineit(cid:228) kuin Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtiot (AKT-valtiot). T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on asetettu etusijalle se erityisasema, joka sitoo ne valvoviin j(cid:228)senvaltioihin. Ranskan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Alankomaiden MMA:t Gr(cid:246)nlantia lukuun ottamatta (Tanskan MMA) saavat Euroopan unionilta rahoitustukea, jota on tarkasteltava seuraavien seikkojen perusteella: (cid:151) neuvosto hyv(cid:228)ksyy yksimielisesti assosiointip(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen, jossa esitet(cid:228)(cid:228)n kehitystuen my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) koskevat yksityiskohtaiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, (cid:151) Ranskan, Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan MMA:iden asemat valvovaan j(cid:228)senvaltioonsa n(cid:228)hden ovat erilaiset, (cid:151) MMA:n ja valvovan j(cid:228)senvaltion v(cid:228)liset poliittiset suhteet vaihtelevat huomattavasti, (cid:151) valvova j(cid:228)senvaltio antaa MMA:lle kahdenv(cid:228)list(cid:228) tukea, joka on merkitt(cid:228)v(cid:228)mp(cid:228)(cid:228) kuin yhteis(cid:246)n antama, t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)ksi katsottava tuki. T(cid:228)ll(cid:228) voidaan osaltaan selitt(cid:228)(cid:228) tiettyjen hankkeiden valintaa maaohjelmiin, (cid:151) MMA:t eiv(cid:228)t ole itsen(cid:228)isi(cid:228) yksik(cid:246)it(cid:228) mutta osalla niist(cid:228) on jonkinasteinen itsehallinto valvovaan j(cid:228)senval- tioonsa n(cid:228)hden, (cid:151) MMA:t eroavat toisistaan erityisesti kehitysasteeltaan ja niill(cid:228) on kullakin omat erityispiirteens(cid:228). Neuvosto p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) MMA:ille osoitettavista tukim(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) yksimielisesti. MMA:iden aseman ja niill(cid:228) Euroopan unioniin olevien erityisten suhteiden vuoksi neuvosto my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) niille enemm(cid:228)n tukea kuin AKT-valtioille. Komissio pyrkii lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n puolueettomuutta ja ehdottaa t(cid:228)ten, ett(cid:228) varat osoitetaan valvoville j(cid:228)senvaltioille. Asiasta keskusteltuaan valvovat j(cid:228)senvaltiot sopivat varojen jakamisesta (Ranskan, Yhdistyneen kuningaskun- nan ja Alankomaiden) MMA:iden ryhmien kesken. Sitten kukin valvova j(cid:228)senvaltio jakaa varat omien MMA:i- den kesken. Komissio valvoo my(cid:246)s, ett(cid:228) EKR:n vaatimuksia noudatetaan tiukasti hankkeiden ja ohjelmien ohjelmaty(cid:246)ss(cid:228) ja valmistelussa. Vaatimuksista saattaa toisinaan aiheutua ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isi(cid:228) viiv(cid:228)stymisi(cid:228). Lis(cid:228)ksi seitsem(cid:228)nnen EKR:n ohjelmaty(cid:246)t(cid:228) koskeviin s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ihin on sis(cid:228)llytetty s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), joilla komissiolle annetaan mahdollisuus osallistua suoraan maaohjelmien laadintaan. Kyseisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti kaikki j(cid:228)senvaltiot osallistuvat p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekomenettelyyn maaohjelman allekirjoittamisen j(cid:228)lkeen. Komissio j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) MMA:ille annettavan tuen niin hyvin kuin mahdollista ottaen huomioon rajalliset keinot ja resurssit sek(cid:228) MMA:iden saariaseman ja suuren maantieteellisen et(cid:228)isyyden. Komissio katsoo, ett(cid:228) sen varainhoidon tietoj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) saadaan kaikki tarvittavat tiedot. MMA:ille kuuden- nesta ja seitsem(cid:228)nnest(cid:228) EKR:st(cid:228) my(cid:246)nnett(cid:228)viin alueellisiin varoihin sovelletaan samanlaista kirjanpitoj(cid:228)rjestel- m(cid:228)(cid:228) kuin kyseisten rahastojen muihinkin alueellisiin varoihin. 29. 9. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 276/19 Sek(cid:228) komission ett(cid:228) MMA:iden mielest(cid:228) MMA:iden vertaaminen AKT-valtioihin ei ole sopivaa eik(cid:228) toivottavaa. Assosiointip(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset eroavat itse asiassa merkitt(cid:228)v(cid:228)sti vastaavista LomØn yleissopimuksista. Henke(cid:228) kohden laskettu tulo ei tietenk(cid:228)(cid:228)n ole ainoa kriteeri, joka on otettava huomioon. Lis(cid:228)ksi komissio on aloittanut MMA:iden ja j(cid:228)senvaltioiden kanssa keskustelun, joka saattaa johtaa hallin- nointimenettelyjen muuttamiseen (MMA:t 2000-luvulla) (1). P(cid:228)(cid:228)asiallinen vastuu hallinnoinnista ja toteutta- misesta voitaisiin yh(cid:228) enenev(cid:228)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin antaa paikallisille toimijoille. (1) Komission tiedonanto (cid:151) Mietint(cid:246) Euroopan yhteis(cid:246)(cid:246)n assosioituneiden merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) ase- masta ja suuntaviivat: (cid:148)MMA:t 2000-luvulla(cid:148) (KOM(1999) 163 lopullinen). C 276/20 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 9. 1999 JOHDANTO Yleist(cid:228) 1986 neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) tehdyss(cid:228) 15. Kes(cid:228)kuussa (86/285/ETY) s(cid:228)(cid:228)dettiin k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) j(cid:228)(cid:228)neiden viidennen EKR:n Stabex-varojen uudelleen osoittamisesta viidennen EKR:n varoi- hin. Alankomaiden MMA:ille osoitettiin 1,1 miljoonaa ecua. N(cid:228)m(cid:228) lis(cid:228)varat lis(cid:228)ttiin kuudennen EKR:n maaohjelmaan, joka koski Alankomaiden Antilleja ja Arubaa. 3. Yleisesti ottaen unionin 15 j(cid:228)senvaltiota osallistuvat t(cid:228)ysipai- noisesti MMA:ille my(cid:246)nnett(cid:228)vien varojen ohjelmointiin ja hank- keista teht(cid:228)viin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiin EKR:n komiteassa, joka k(cid:228)sittelee jokai- sen rahoitusehdotuksen ja antaa lausuntonsa siit(cid:228). VAROJEN OSOITTAMINEN 16. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s korottaa Saint-Pierren ja Miquelonin tukea tehtiin, jotta kyseist(cid:228) yhteishallinta-aluetta voitiin auttaa ratkaisemaan sen ja Kanadan v(cid:228)lisest(cid:228) kalastusalueita koskevasta kiistasta aiheutu- nut vakava taloudellinen ongelma. Paikallisen talouden romahta- misen vuoksi ja Ranskan tasavallan pyynn(cid:246)st(cid:228) komissio teki kaik- kensa, jotta edellisist(cid:228) EKR:ist(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) j(cid:228)(cid:228)neet varat saatiin k(cid:228)ytetty(cid:228). Tilanteen kiireellisyys ja vakavuus edellytti erityisme- nettelyj(cid:228), joilla romahtanutta taloutta voitiin tukea nopeasti ja tehokkaasti. Taustatietoja tuen my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228) merentakaisille maille ja alueille Varojen osoittaminen yksitt(cid:228)isille MMA:ille 6, 7, 8. MMA:iden asemaa yhteisty(cid:246)ss(cid:228) ja Euroopan unioniin assosioitumisen muilla osa-alueilla ei voida verrata AKT-maiden asemaan. Erilainen asema ilmenee neuvoston tekemist(cid:228) assosioin- tip(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksist(cid:228). Lis(cid:228)ksi MMA:t itse vaativat sit(cid:228) poliittisista syist(cid:228). 9. Maaohjelmiin osoitettavista varoista ei p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228) pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n brut- tokansantuotteen vaan yleisempien kriteerien perusteella. Neu- voston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaisesti varoilla on edistett(cid:228)v(cid:228) kyseisten alueiden taloudellista, sivistyksellist(cid:228) ja yhteiskunnallista kehityst(cid:228). Tukeen liittyv(cid:228) ohjelmamenettely Varojen osoittaminen MMA:iden ryhmille 13. Tilintarkastustuomioistuimen havaitsema ero EKR:n osana tehtyjen neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten ja komission ehdotusten v(cid:228)lill(cid:228) joh- tuu erityismenettelyst(cid:228), jota noudatetaan jaettaessa varoja MMA:ille. Neuvosto p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) tuen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228). Ohjelmaan kuuluvien ja ohjelman ulkopuolisten varojen erittelyn j(cid:228)lkeen komissio tekee ehdotuksen varojen jakamisesta MMA:iden ryh- mille asianomaisten kolmen j(cid:228)senvaltion kanssa sovittujen eri perusteiden mukaisesti. Asianomaiset kolme j(cid:228)senvaltioita tekev(cid:228)t mahdollisesti muutoksia MMA:iden ryhmi(cid:228) koskeviin ehdotuk- siin. Lopullisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen tekee neuvosto. Lopuksi kukin osallis- tuvista j(cid:228)senvaltioista jakaa ennalta neuvotellun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n MMA:i- densa kesken omien kriteereidens(cid:228) ja painopisteidens(cid:228) mukaisesti. 17. Komissio ehdottaa asianomaisille kolmelle j(cid:228)senvaltiolle, ett(cid:228) tukivarojen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) jaetaan kolmeen osaan erilaisten puo- lueettomien kriteerien mukaisesti. Kyseiset kolme j(cid:228)senvaltiota neuvottelevat kesken(cid:228)(cid:228)n ja neuvosto tekee lopullisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen. Kukin j(cid:228)senvaltio k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) oman osuutensa omien kriteeriens(cid:228) mukaisesti. Valvovat j(cid:228)senvaltiot ilmoittavat komissiolle p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)k- sen varojen jakamisesta MMA:iden kesken eik(cid:228) niiden tarvitse perustella sit(cid:228). Komissio ei vastaa menettelyst(cid:228). T(cid:228)h(cid:228)n asti yhteis- ty(cid:246)kumppanuutta on hy(cid:246)dynnetty erityisesti yhteist(cid:228) etua koske- vien ongelmien ratkaisemisessa. 19. Toisin kuin tilintarkastustuomioistuin, komissio on sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) kyseisi(cid:228) toimia koskeva kirjanpito on avointa varojen k(cid:228)yt(cid:246)n osalta. Komission mielest(cid:228) EKR:n kirjanpitoa ei ole mil- l(cid:228)(cid:228)n tavoin tarpeen t(cid:228)sm(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) maaohjelmiin. Maaohjelma ei itse asiassa ole tili vaan asiakirja, jossa kuvataan yleisesti EKR:n varo- jen k(cid:228)ytt(cid:246)tarkoitus. Tilintarkastustuomioistuimen havaitsemasta 0,2 miljoonan ecun kirjausvirheest(cid:228) (Turks- ja Caicossaaret) ei ole aiheutunut taloudel- lisia vaikutuksia Euroopan unionille. TUEN T˜YT˜NT(cid:214)(cid:214)NPANO Maaohjelmat 14. Komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s siirt(cid:228)(cid:228) 3,415 miljoonaa ecua kuudennen EKR:n k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) varoja MMA:ille n(cid:228)kyy tileill(cid:228). N(cid:228)ihin varoi- hin viitataan seitsem(cid:228)nnen EKR:n maaohjelmien ohjelmamenet- telyss(cid:228). M(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) ei kuitenkaan milloinkaan siirretty kuudennen EKR:n tileilt(cid:228) seitsem(cid:228)nnen EKR:n tileille, koska asiasta ei ollut neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228). 20(cid:151)23. T(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskevia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) on noudatettava. Ne on esitetty assosiointip(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiss(cid:228) (II osa, III osasto, IV luku (kuudes EKR) ja III osa, III osasto, V luku (seitsem(cid:228)s EKR)). Komis- sio on velvollinen noudattamaan kyseisi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). Komissio on tietoinen tietyist(cid:228) viiv(cid:228)stymisist(cid:228) ja on jo mukauttanut esimerkiksi rahoitussopimukseen t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) sis(cid:228)ltyvien hankkeiden aloittamis- ja p(cid:228)(cid:228)ttymisajankohtia. Varojen sitomisaste riippuu 29. 9. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 276/21 my(cid:246)s edunsaajan k(cid:228)ytt(cid:246)valmiuksista. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) on otet- tava huomioon sek(cid:228) MMA:iden v(cid:228)liset ett(cid:228) MMA:iden ryhmien v(cid:228)liset eroavuudet. N(cid:228)ist(cid:228) vaikeuksista huolimatta komissio pyrkii luomaan vuoro- puhelua MMA:iden, merentakaisten departementtien ja AKT- valtioiden v(cid:228)lille ja edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n niiden v(cid:228)list(cid:228) yhteisty(cid:246)t(cid:228). Hank- keet ovat t(cid:228)h(cid:228)n ainoastaan yksi keino muiden joukossa. 24. Tilintarkastustuomioistuimen tekem(cid:228)(cid:228)n viiteen huomautuk- seen, jotka koskivat tiettyjen menettelyjen hitautta, komissio haluaa esitt(cid:228)(cid:228) seuraavat selvennykset: a) komissio k(cid:228)sitteli ohjelmointia tarkasti ja tunnollisesti, mik(cid:228) selitt(cid:228)(cid:228) MMA:iden kanssa k(cid:228)ytyjen neuvottelujen kestoa, b) komissio on usein valitellut kattavan strategian puuttumista; strategia on kuitenkin laadittava paikallisten vaatimusten mukaisesti, c) assosiointip(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) esitetyt valmistelua ja dokumentointia koskevat vaatimukset ovat sellaisia, ett(cid:228) yhteisty(cid:246)kumppanilla on usein vaikeuksia t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) niit(cid:228), mik(cid:228) osaltaan my(cid:246)s aiheut- taa viiv(cid:228)stymisi(cid:228). Komissio tunnustaa, ett(cid:228) menettelyt ovat pitki(cid:228) ja monimutkaisia, ja se pyrkii yksinkertaistamaan niit(cid:228), d) k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien EKR:n varojen v(cid:228)h(cid:228)isyys todellakin edel- lytt(cid:228)(cid:228) joissakin tapauksissa yhteisrahoitusvelvollisuutta (edun- saajalta tai valvovalta j(cid:228)senvaltiolta saatavat varat). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi toimijoiden suuri lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on perusteltu, e) vastuullisten edustustojen tai toimistojen rakenne saattaa aihe- uttaa viiv(cid:228)stymisi(cid:228). Komissio on kuitenkin joutunut usein rajoittamaan henkil(cid:246)resursseja, edustustojen ja toimistojen toimintavaroja sek(cid:228) hankkeisiin tarkoitettuja varoja. Esimerk- kin(cid:228) voidaan mainita Karibian edustustojen ja toimistojen nykyinen rakenne. Niille on jouduttu edelleen asettamaan rajoituksia. T(cid:228)st(cid:228) huolimatta pyrit(cid:228)(cid:228)n kaikin tavoin siihen, ett(cid:228) mahdolliset edunsaajat voisivat hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) ehdotettuja tukij(cid:228)rjestelmi(cid:228) t(cid:228)ysipainoisesti. Alueelliset varat 25. Komissio kiinnitt(cid:228)(cid:228) huomiota siihen, ett(cid:228) territoriaalisten ja alueellisten ohjelmien yhteisvaikutus toteutuu, vaikka kyseisist(cid:228) ohjelmista neuvotellaan erikseen. Etusijalla MMA:iden kannalta on territoriaalisten varojen ohjelmointi. Alueelliset varat otetaan huomioon toissijaisesti. 28. Yleisesti ottaen alueellinen yhteisty(cid:246) syntyy ainoastaan osa- puolten halusta yhteisty(cid:246)h(cid:246)n. Alueellinen yhteisty(cid:246) on eritt(cid:228)in vaikea toteuttaa. Saariasema haittaa yhteisty(cid:246)t(cid:228) mutta my(cid:246)s muut syyt selitt(cid:228)v(cid:228)t tilannetta: edunsaajien suuri maantieteellinen et(cid:228)i- syys, kielelliset ja kulttuuriset erot ja toisinaan my(cid:246)s kyseisten alu- eiden ulkopuolella ja jopa niiden sis(cid:228)ll(cid:228) ilmenev(cid:228) vastahakoisuus. 29. Komissio haluaa tuoda esiin seuraavat tekij(cid:228)t: a) Alueellinen yhteisty(cid:246) on eritt(cid:228)in vaikea toteuttaa kohdassa 28 esitetyist(cid:228) syist(cid:228). b) Yleisesti ottaen saman alueen MMA:iden erilaiset asemat ja kehityksen tavoitteet eiv(cid:228)t helpota alueellisen yhteisty(cid:246)n toteut- tamista riippumatta siit(cid:228), kuuluvatko MMA:t samaan vai eri ryhm(cid:228)(cid:228)n. Erityisesti Tyynell(cid:228)merell(cid:228) sijaitsevalla kahdella Ranskan alu- eella tunne kuulumisesta samaan alueelliseen yksikk(cid:246)(cid:246)n on melko v(cid:228)h(cid:228)inen suuren maantieteellisen et(cid:228)isyyden vuoksi. Poliittinen tietoisuus alueellisesta yhteenkuuluvuudesta voi ilmet(cid:228) muun kuin yhteis(cid:246)n toiminnan kautta, esimerkiksi Tyynenmeren foorumin (Forum du Pacifique) ja Etel(cid:228)isen Tyy- nenmeren yhteis(cid:246)n (CommunautØ du Pacifique du Sud) kal- taisten alueellisten j(cid:228)rjest(cid:246)jen toiminnan kautta. c) Komissio pyrkii kaikin tavoin kehitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n AKT-valtioiden ja MMA:iden v(cid:228)list(cid:228) alueellista yhteisty(cid:246)t(cid:228). MMA:iden vastaha- koisuuden, ymm(cid:228)rt(cid:228)misvaikeuksien sek(cid:228) kulttuurista ja kie- lest(cid:228) aiheutuvien esteiden poistaminen vie kuitenkin aikaa. MMA:t eiv(cid:228)t ole itsen(cid:228)isi(cid:228) valtioita ja AKT-valtiot ovat kol- mansia maita. MMA:iden osalta ainoastaan valvovalla j(cid:228)sen- valtiolla on valtuudet keskustella yhteisty(cid:246)st(cid:228). d) Strategian kehitt(cid:228)minen edellytt(cid:228)(cid:228) komissiolta ja MMA:ilta yhteist(cid:228) kokonaisn(cid:228)kemyst(cid:228). Komission on vaikea saada muut omaksumaan oma n(cid:228)kemyksens(cid:228). Ainoa yhdist(cid:228)v(cid:228) tekij(cid:228) n(cid:228)yt- t(cid:228)isi olevan matkailun edist(cid:228)minen alueellisella tasolla. 30. Komission mielest(cid:228) alueellisessa yhteisty(cid:246)ss(cid:228) on edistytty. Kyseess(cid:228) on kuitenkin mittava hanke, jota on arvioitava pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) l(cid:228)ht(cid:246)tilanne huomioon ottaen. 31. MMA:ille kuudennesta ja seitsem(cid:228)nnest(cid:228) EKR:st(cid:228) my(cid:246)nnet- tyihin varoihin sovelletaan samanlaista kirjanpitoj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) kuin kyseisten rahastojen muihinkin alueellisiin varoihin. MMA:iden alueellisiin hankkeisiin osoitettavien varojen kokonais- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) kirjataan kokonaistasolla (tilisuunnitelma 2, luokka 1). MMA:ille my(cid:246)nnett(cid:228)vien alueellisten varojen kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n aluekohtainen jakautuminen kirjataan erillisille tileille tilisuunni- telmassa 0 luokkiin 3 ja 4. Alueellista hanketta varten tehty sitoumus kirjataan samalla tavoin kuin muut ensisijaiset sitoumukset (tilisuunnitelma 2, luokka 2). Hankkeen liitt(cid:228)minen yksitt(cid:228)iseen MMA:han tai muuhun aluee- C 276/22 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 9. 1999 seen riippuu hankkeen luonteesta. Kun kyseess(cid:228) on MMA:ta kos- keva alueellinen hanke, kirjanpitoj(cid:228)rjestelm(cid:228) luo automaattisesti lis(cid:228)kohtia tilisuunnitelman 0 luokkiin 4 ja 3, joista n(cid:228)kyv(cid:228)t alueel- lisin perustein k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen ylitykset. Alu- eellisten varojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevat tiedot ovat siten helposti saata- villa. Ohjelmoimattomat varat Fidiz·l(cid:228)inen laivanrakentaja valittiin noudattaen tiukasti EKR:n menettelyj(cid:228). Kaksi viimeist(cid:228) laivaa toimitetaan alueelle touko- ja kes(cid:228)kuussa 1999. 40. Tilintarkastustuomioistuin on oikeassa painottaessaan, ett(cid:228) Ranskan Polynesia ei ole noudattanut rahoitussopimuksessa m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)ttyj(cid:228) t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)n rahoituksen toteuttamista koskevia velvolli- suuksiaan. 32. Stabex-varojen k(cid:228)ytt(cid:246) on todellakin ollut suhteellisen hidasta. Hitaus on johtunut pyrkimyksest(cid:228) moitteettomaan hallinnointiin ja tehokkuuteen sek(cid:228) edunsaajana olevan MMA:n maantieteelli- sesta sijainnista aiheutuvista vaikeuksista (katso j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) koh- dat 42 ja 52). 41. Ranskan Polynesiassa toteutetun hankkeen tavoitteena oli helmien laadun parantaminen. Rahoitussopimuksessa on kuiten- kin hyvin vaikea m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) indikaattoreita laadun mittaamiseksi osana t(cid:228)llaista tutkimushanketta. Hankkeen vaikutuksista ja tulok- sista tehd(cid:228)(cid:228)n joka tapauksessa j(cid:228)lkiarviointi. Yksitt(cid:228)isten hankkeiden ja toimien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano 34. Komissio on tyytyv(cid:228)inen tilintarkastustuomioistuimen anta- maan my(cid:246)nteiseen arvioon, joka koskee s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)nvastaisuuksien puuttumista MMA:ille my(cid:246)nnettyjen yhteis(cid:246)n varojen hoidossa. Tuomioistuimen esitt(cid:228)mien nelj(cid:228)n huomautuksen osalta on otet- tava huomioon seuraavat seikat: a) paikalla k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien (paikallisten tai muiden) resurs- sien riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myys, muiden elinten (Kansainv(cid:228)linen valuut- tarahasto, Maailmanpankki jne. ) antamien tietojen puuttumi- nen ja MMA:n ja valvovan j(cid:228)senvaltion v(cid:228)linen erityinen suhde. Komissio k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) saatavilla olevia tietoja, jotka tulevat yleens(cid:228) edunsaajilta, b) c) joissakin tapauksissa yhteis(cid:246)n rahoitusosuutta on pienen- netty, jos kyseess(cid:228) on ollut yhteisrahoitettava toiminta, ja d) liiallinen ty(cid:246)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), henkil(cid:246)st(cid:246)n ja varojen riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)- myys voivat yht(cid:228) lailla hankaloittaa hankkeita. 36 ja 37. Komissio tunnustaa tilintarkastustuomioistuimen tavoin Uuden-Kaledonian hankkeiden hy(cid:246)dyllisyyden ja tehokkuuden, vaikka yhdess(cid:228) niist(cid:228) (1/5 maaohjelmasta) suunnittelu olikin tehty puutteellisesti. 38. Ranskan Polynesiassa sijaitsevaa Outoumaoroa koskevan hankkeen viiv(cid:228)styminen johtui siit(cid:228), ett(cid:228) paikalliset viranomaiset pystyiv(cid:228)t t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n komission asettamat laatua koskevat ehdot ja vaatimukset hitaasti. Kyseist(cid:228) rahoitusehdotusta viimeistell(cid:228)(cid:228)n parhaillaan. 39. Sopimusten my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228) on muistettava, ett(cid:228) komissio on vaatinut yleisten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen tiukkaa noudattamista. Paikallinen tar- jouskilpailusta vastannut toimikunta oli itse asiassa aikonut my(cid:246)n- t(cid:228)(cid:228) sopimuksen polynesialaiselle laivanrakentajalle sellaisin perus- tein, joita ei ollut m(cid:228)(cid:228)ritelty tarjouspyynt(cid:246)asiakirjoissa. 42. Molemminpuolisia velvoitteita koskeva sopimus allekirjoi- tettiin vasta maaliskuussa 1998, vaikka se esiteltiin jo vuonna 1993. Asiakirjan esittelemisen ja allekirjoittamisen v(cid:228)linen viive johtui siit(cid:228), ett(cid:228) Ranskan Polynesian viranomaiset halusivat, ett(cid:228) aiemmat toimet tarkastetaan ennen molemminpuolisia velvoit- teita koskevan sopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten viimeistely(cid:228). Tarkastus saatiin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen vasta marraskuussa 1997. 43. Komissio arvostaa tilintarkastustuomioistuimen my(cid:246)nteist(cid:228) arviota varainhoidosta Mayotten osalta. 44. Komissio pyrkii keskitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tuen enint(cid:228)(cid:228)n kahdelle alalle Alankomaiden Antilleilla. Komissio pyrkii my(cid:246)s saamaan MMA:t keskitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tuen maantieteellisesti, vaikka saarten maantieteel- linen hajanaisuus on yksi Alankomaiden Antillien piirteist(cid:228), mill(cid:228) on merkitt(cid:228)v(cid:228) vaikutus. Kahdenv(cid:228)lisen tuen merkitt(cid:228)vyys saattaa my(cid:246)s olla tekij(cid:228), joka kannattaa ottaa huomioon. Sopimusten laa- jentamisen osalta komissio valvoo, ett(cid:228) sopimuksia tutkitaan aiem- paa tarkemmin ennen niiden jatkamista tai laajentamista. 46. Tilintarkastustuomioistuin viittaa Sint Maarteniin suunnitel- lun teknisen oppilaitoksen rakennushankkeen (8 000 000 ecua) hylk(cid:228)(cid:228)miseen. Hanke hyl(cid:228)ttiin komission aloitteesta saarten ja val- tion viranomaisten suureksi pettymykseksi, koska kyseinen MMA ei yli viiden vuoden ja lukuisten komission muistutusten ja menet- telyjen j(cid:228)lkeen pystynyt t(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n hankkeen k(cid:228)ynnist(cid:228)miseksi tarvittavia v(cid:228)himm(cid:228)isedellytyksi(cid:228) (paikallisten viranomaisten todellinen halu, opetuskielen valinta, alakohtaiset selvitykset jne. ). Lis(cid:228)ksi komissiosta n(cid:228)ytti yh(cid:228) enemm(cid:228)n silt(cid:228), ett(cid:228) hankkeen perus- teena toimineet perustekij(cid:228)t (erityisesti v(cid:228)est(cid:246)tekij(cid:228)t) olivat muut- tuneet. 47. Saint Eustatiuksen lentokent(cid:228)n kiitoradan jatkamisesta teh- dyt ennakkoarviot olivat ep(cid:228)tarkkoja. Niiden laatiminen oli vai- keaa. Komissio tunnustaa olleensa t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa my(cid:246)s liian optimistinen. Terminaalin osalta hankkeen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano oli todellakin keh- noa (ty(cid:246)t suoritettiin Antillien viranomaisten johdolla). 29. 9. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 276/23 Komission edustajat ovat sittemmin ilmoittaneet puutteista pai- kallisille viranomaisille. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) laaditaan ratkaisuja termi- naalin korjaamiseksi. Seuranta ja arviointi 48. Mit(cid:228) tulee liike-el(cid:228)m(cid:228)n kehitt(cid:228)misohjelmaan, rahoitussopi- muksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset olivat joiltakin osin ep(cid:228)tarkkoja. Komissio rahoitti t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)(cid:228) tukea hankkeen toteuttamisen aikana. T(cid:228)y- dent(cid:228)v(cid:228)n tuen rahoittamisen perusteella p(cid:228)(cid:228)osallisille annettiin suosituksia, joiden mukaisesti osa toimintakuluista olisi makset- tava hankkeesta. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) komissio on sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) syntyneit(cid:228) kustannuksia ei ole syyt(cid:228) vaatia takaisin peritt(cid:228)viksi. 49. Komissio arvostaa tilintarkastustuomioistuimen my(cid:246)nteist(cid:228) arviota Arubassa toteutetusta hankkeesta. 56(cid:151)59. Ensisijainen vastuu kehitt(cid:228)misest(cid:228) ja yhteis(cid:246)n tuen k(cid:228)y- t(cid:246)st(cid:228) on edunsaajalla. T(cid:228)m(cid:228) on perusperiaatteena MMA:iden kanssa teht(cid:228)viss(cid:228) sopimuksissa. On totta, ett(cid:228) rajallisten henkil(cid:246)- resurssien vuoksi komission oli vaikeata seurata ja mukauttaa tukitoimia. Se ei kuitenkaan tarkoita sit(cid:228), ettei seurantaa ja mukaut- tamista tapahtunut. P(cid:228)invastoin komission yksik(cid:246)t ovat voimak- kaasti pyrkineet helpottamaan ja parantamaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa. 61. Komissio haluaa jatkaa vastuun ja toissijaisuuden lis(cid:228)(cid:228)mist(cid:228). Valvovan j(cid:228)senvaltion vastuun painottamisen sijasta komissio haluaa painottaa kuitenkin MMA:n vastuuta. Osana keskusteluja, jotka koskivat seuraavaa assosiointip(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) koskevaa keskustelu- muistiota (MMA:t 2000-luvulla), k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n sellaisia aiheita kuten vastuun siirt(cid:228)minen edunsaajana olevalle MMA:lle. Komissio toi- voo etenkin sellaista l(cid:228)hestymistapaa, jossa lis(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n hajauttamista ja toissijaisuutta. 51. Ongelmat paikallisen konsultin kanssa ovat hyv(cid:228) esimerkki siit(cid:228), mink(cid:228) tyyppisi(cid:228) vaikeuksia komissiolla on ollut tuen t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)npanossa assosiointip(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen paikallisten varojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti. 62. Kuten tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, komissio ja MMA:t ovat yhteisesti vastuussa arvioinnista. Henkil(cid:246)resursseihin liittyvien ensisijaisten syiden vuoksi komission ei ole ollut mah- dollista toteuttaa neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten mukaista j(cid:228)rjestelm(cid:228)llist(cid:228) valvontaa. 52. Tarve tukea Falklandinsaarilla tuotettavan villan alhaisia myyntihintoja on olemassa. My(cid:246)s paikalliset viranomaiset halu- sivat tukea voimakkaasti. Maantieteelliset ja sosiaalis-taloudelliset seikat tekev(cid:228)t hankkeen toteuttamisen hankalaksi. Itse asiassa on hyvin vaikeaa panna alulle hanke, jonka toteuttamisessa on nou- datettava EKR:n s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) ja kun viranomaisilla on k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n rajalliset resurssit, v(cid:228)limatkat aiheuttavat viestint(cid:228)vaikeuksia ja paikalliset markkinat ovat suhteellisen hiljaiset. 53. Ranskan viranomaiset osoittivat MMA:ille my(cid:246)nnett(cid:228)vien EKR:n varojen jakamista koskevien oikeuksiensa mukaisesti 300 000 ecua Ranskan antarktisille alueille. T(cid:228)st(cid:228) EKR:n komite- alle aiheutuneiden ongelmien vuoksi komissio on pyyt(cid:228)nyt Rans- kan viranomaisilta, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) eiv(cid:228)t en(cid:228)(cid:228) osoittaisi varoja kysei- selle MMA:lle kahdeksannen EKR:n varoja jakaessaan. 54(cid:151)55. Osana yhteisty(cid:246)kumppanuutta pidetyiss(cid:228) kokouksissa on t(cid:228)h(cid:228)n asti k(cid:228)sitelty erityisesti yleist(cid:228) etua koskevia yhteisi(cid:228) ongelmia (esimerkiksi kaupallisia asioita ja ohjelmien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n- panoa yleens(cid:228)). Ohjelmoinnista oli toteutettu ainoastaan viralli- nen osuus (maaohjelman allekirjoittaminen). Komissiolla on kahdenv(cid:228)lisi(cid:228) yhteyksi(cid:228) MMA:ihin edustustojen ja toimistojen v(cid:228)lityksell(cid:228). Kahdenv(cid:228)lisen yhteisty(cid:246)n ongelmia k(cid:228)si- tell(cid:228)(cid:228)n ainoastaan n(cid:228)iss(cid:228) yhteyksiss(cid:228), ei monenv(cid:228)lisell(cid:228) tasolla. LOPPUP˜˜TELM˜T 63. MMA:iden asemaa yhteisty(cid:246)ss(cid:228) ja Euroopan unionin tukij(cid:228)r- jestelmiss(cid:228) ei voida verrata AKT-maiden asemaan. Erilainen asema ilmenee neuvoston tekemist(cid:228) assosiointip(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksist(cid:228). 64. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen k(cid:228)ytt(cid:246)aste on kyll(cid:228)kin alhainen mutta se liit- tyy l(cid:228)heisesti edunsaajien k(cid:228)ytt(cid:246)valmiuksiin sek(cid:228) valvovan j(cid:228)sen- valtion antamaan kahdenv(cid:228)liseen tukeen. Komissio pyrkii kuiten- kin kaikin tavoin siihen, ett(cid:228) edunsaajat voisivat hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) ehdotettuja tukij(cid:228)rjestelmi(cid:228) t(cid:228)ysipainoisesti ottaen huomioon asso- siointip(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen velvoitteet ja k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat henkil(cid:246)resurs- sit. 65. Jaettaessa varoja tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamalla tavalla komission uutta asemaa on k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228) ottaen huomioon seuraavat tekij(cid:228)t: toissijaisuusperiaate, yhteis(cid:246)n tuen t(cid:228)ydent(cid:228)vyys ja hankkeiden yhteisrahoitus toimien yhten(cid:228)isyyden parantami- seksi. Komissio aikoo tulevaisuudessa ehdottaa edunsaajien ja kyseisten j(cid:228)senvaltioiden suostumuksella uusia perusteita, joilla varat voidaan jakaa puolueettomammin MMA:iden v(cid:228)lill(cid:228). N(cid:228)it(cid:228) ehdotuksia on k(cid:228)sitelty komission (cid:148)MMA:t 2000-luvulla(cid:148) -keskustelumuistiossa. C 276/24 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 9. 1999 66. Komissio katsoo, ett(cid:228) sen varainhoidon tietoj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) saadaan tarvittavat tiedot. MMA:ille kuudennesta ja seitsem(cid:228)n- nest(cid:228) EKR:st(cid:228) my(cid:246)nnett(cid:228)viin alueellisiin varoihin sovelletaan samanlaista kirjanpitoj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) kuin kyseisten rahastojen mui- hinkin alueellisiin varoihin. Komission mielest(cid:228) EKR:n tilien ja maaohjelmien v(cid:228)listen oletettujen erojen t(cid:228)sm(cid:228)ytt(cid:228)minen ei ole mill(cid:228)(cid:228)n tavoin tarpeen, koska maaohjelma ei ole tili vaan asia- kirja, jossa kuvataan yleisesti tapa, jolla EKR:n varoja ehdotetaan k(cid:228)ytett(cid:228)viksi. 67. Alueellisen yhteisty(cid:246)n toteuttaminen on vaikeaa (katso koh- dat 25(cid:151)30) mutta komissio pyrkii l(cid:246)yt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n yhteisvaikutuksia kyseisill(cid:228) alueilla toteuttamiensa eri toimien v(cid:228)lill(cid:228). Esimerkiksi Karibian MMA:iden alueellinen ohjelma on koordinoitu tiiviisti Karibian AKT-valtioiden alueellisen ohjelman kanssa. Alankomai- den MMA:t (Alankomaiden Antillit ja Aruba) ovat alueellisen yhteisty(cid:246)n osana toteuttaneet matkailun alan hankkeen, joka on ollut onnistunut. 68. Komissiolla on hankkeiden valmisteluun liittyvi(cid:228) laadullisia ja kurinalaisuutta koskevia vaatimuksia, ja hankkeen p(cid:228)(cid:228)ttyess(cid:228) tehd(cid:228)(cid:228)n yleens(cid:228) arviointeja. Eri alueilla varojen sitomisaste riip- puu suuresti edunsaajan k(cid:228)ytt(cid:246)valmiuksista, jotka vaihtelevat alu- eittain. Hankkeen vaikutus alueen tai maan kehitykseen riippuu suhteel- lisesti edunsaajan kehitysasteesta. 69. Kuten tilintarkastustuomioistuin itsekin tunnustaa, henkil(cid:246)- resurssien merkitys toisinaan hyvinkin laajalla maantieteellisell(cid:228) alueella tapahtuvassa hankkeiden ja toimien seurannassa on hyvin suuri, toteuttipa komission henkil(cid:246)kunta seurannan paikalla tai keskusyksik(cid:246)st(cid:228) k(cid:228)sin. T(cid:228)m(cid:228) on otettu huomioon komission laa- timassa keskustelumuistiossa (katso j(cid:228)ljemp(cid:228)n(cid:228) kohta 71), jossa esitet(cid:228)(cid:228)n yhteisty(cid:246)kumppanuuden tai omistajuuden periaattee- seen perustuvaa l(cid:228)hestymistapaa. T(cid:228)m(cid:228)n tyyppinen hajauttami- nen voitaisiin toteuttaa laatimalla ensin MMA:n kehityst(cid:228) koskeva kattava sopimus ja sitten toteuttamalla paikallisen tason p(cid:228)ivit- t(cid:228)inen hankkeen hallinnointi, mink(cid:228) j(cid:228)lkeen teht(cid:228)isiin j(cid:228)lkiarvi- ointi. 70. Komissio on tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) tietyt hallinnolliset menet- telyt ovat raskaita paikallisille viranomaisille. Komissio pyrkii kor- jaamaan asian (cid:148)MMA:t 2000-luvulla(cid:148) -keskustelumuistiossaan. 71. Komissio, valvovat j(cid:228)senvaltiot ja MMA:t ovat laatineet ylei- sen keskustelumuistion (MMA:t 2000-luvulla), jossa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n erityisesti kyseisten kolmen yhteisty(cid:246)kumppanin yhteisty(cid:246)suh- teita. Komissio antaa tiedonannon erilaisista tulevaisuuden suun- taviivoja koskevista vaihtoehdoista. Tiedonannon perusteella kes- kusteluissa voidaan yksil(cid:246)id(cid:228) erilaisia periaatteita, joita koskevan ehdotuksen komissio tekee tulevina kuukausina