title: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1655/1999 (1999. gada 19. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2236/95, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā

text: 100 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/24. sēj. 31999R1655 29. 7. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 197/1 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1655/1999 (1999. gada 19. jūlijs), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2236/95, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 156. panta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2), ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3), rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā (4) noteikto procedūru, (1) (2) (3) (4) Tā kā Regulas (EK) Nr. 2236/95 (5) piemērošanā iegūtā pie- redze ir parādījusi nepieciešamību izdarīt tajā dažus grozī- jumus. iekļaujot Tā kā ir jāsekmē dažu projektu finansēšana, iemaksu riska kapitāla izveidošanai kā vienu no iespēja- mām atbalsta formām; tā kā ir vēlams izmantot saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2236/95 paredzētos finanšu līdzekļus, lai maksimāli palielinātu privāto finanšu līdzekļu ieguldījumu. Tā kā riska kapitāla daļa projekta finanšu paketē var palī- dzēt valsts un privātajām sabiedrībām Eiropas komunikā- ciju tīklu jomā nostāties uz sava ceļa; tā kā riska kapitāla nodrošināšana Eiropas komunikāciju tīkliem, jo īpaši to sākotnējā stadijā, ir ierobežota; Tā kā ir lietderīgi pieļaut riska kapitāla līdzdalību ieguldī- jumu fondos, prioritāti piešķirot Eiropas komunikāciju tīklu riska kapitāla nodrošināšanai līdz 1 % no kopējās (1) OV C 175, 9. 6. 1998. , 7. lpp. un OV C 27, 2. 2. 1999. , 18. lpp. (2) OV C 407, 28. 12. 1998. , 120. lpp. (3) OV L 93, 6. 4. 1999. , 29. lpp. (4) Eiropas Parlamenta 1998. gada 19. novembra atzinums (OV C 379, 7. 12. 1998. , 186. lpp. ), Padomes 1998. gada 21. decembra Kopējā nostāja (OV C 49, 22. 2. 1999. , 4. lpp. ) un Eiropas Parlamenta 1999. gada 6. maija Lēmums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). Padomes 1999. gada 7. jūnija Lēmums. (5) OV L 228, 23. 9. 1995. , 1. lpp. summas laikposmam no 2000. lai iegūtu pieredzi šajā jaunajā finansējuma formā; tā kā šo jauno finansējuma formu var paaugstināt līdz 2 % pēc šā instrumenta darbības izvērtēšanas; tā kā ir lietderīgi izska- tīt arī tā iespējamo paplašināšanu nākotnē. līdz 2006. gadam, Tā kā, lai palielinātu caurskatāmību un piepildītu to pro- jektu vai projektu grupu cerības, kurām ir svarīgas finan- siālas vajadzības ilgākam laikposmam, ir vēlams sastādīt paredzamās daudzgadu programmas konkrētiem sekto- riem vai jomām; tā kā šīm programmām jānorāda atbalsta kopējais un gada apjoms, kurš var tikt piešķirts attiecīgā laikposmā šādiem projektiem vai projektu grupām un ko varētu ņemt par pamatu, pieņemot ikgadējos lēmumus par finansiāla atbalsta piešķiršanu gada budžeta asignējumu robežās, ja tie atbilst attiecīgajām paredzamajām daudz- gadu programmām; tomēr tā kā šajās programmās norā- dītie gada apjomi nav pielīdzināmi budžeta saistībām. Tā kā projektiem vai projektu grupām būtu jāgūst labums no turpmākajiem lēmumiem par finansiālo palīdzību. Tā kā, piemērojot finansiālu atbalstu projektam, ir vaja- dzīgs detalizēts ieguldījumu sadalījums attiecībā uz Kopie- nas un valstu, reģionālo un pašvaldību institūciju ieguldī- juma avotiem, kā arī privātā sektora finanšu ieguldījumu apjomu. Tā kā, izņemot pienācīgi pamatotos gadījumos, ja attiecī- gie pasākumi nav sākti līdz norādītajam datumam, piešķir- tais finansiālais atbalsts būtu jāatceļ. Tā kā Kopienas finansēšanas instrumentos jāiekļauj Eiro- pas Investīciju fonda darbības, ar kuru būtu jākoordinē rīcība Regulas (EK) Nr. 2236/95 ietvaros. (5) (6) (7) (8) (9) 13/24. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 101 (10) Tā kā ir jānodrošina iespēja Komisijai pieprasīt no saņē- mēja novērtējumus par saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2236/95 atbalstītajiem projektiem vai vajadzīgo informāciju, kas ļautu Komisijai uzņemties veikt savu novērtējumu. Pietiekami pamatotos izņēmuma gadījumos pēc Komi- sijas ierosinājuma un ar attiecīgās dalībvalsts piekrišanu Kopienas līdzdalība drīkst pārsniegt 50 % robežu; (11) Tā kā Padomes Lēmums 87/373/EEK (1) nosaka procedū- ras pilnvaru īstenošanai, ko Padome piešķīrusi Komisijai tās pieņemto aktu īstenošanai; tā kā, īstenojot šajā regulā noteiktās procedūras, jāņem vērā iespējamās izmaiņas spēkā esošajos pasākumos, kas noteikti iestāžu nolīgumos vai Lēmumā 87/373/EEK. (12) Tā kā, ņemot vērā Eiropas komunikāciju tīklu nozīmību, ir lietderīgi iekļaut Regulā (EK) 2236/95 finansiālu pamatu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 6. marta Deklarācijas 1. punkta nozīmē EUR 4 600 mil- jonu apjomā laikposmam no 2000. gada līdz 2006. gadam. (13) Tā kā Padomei būtu lietderīgi izskatīt jautājumu par to, vai turpināt vai grozīt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2236/95 veiktos pasākumus, pamatojoties uz Komisijas iesniegto vispusīgo ziņojumu līdz 2006. gada beigām. (14) Tā kā visā pārejas laikā no 1999. gada 1. janvāra līdz 2001. gada 31. decembrim katra atsauce uz eiro būtu jāsaprot kā atsauce uz eiro kā naudas vienību, kā noteikts Padomes Regulā (EK) 974/98 (1998. gada 3. maijs) par eiro ieviešanu (2). (15) Tā kā Regula (EK) Nr. 2236/95 būtu atbilstīgi jāgroza, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Ar šo Regulu (EK) Nr. 2236/95 groza šādi: 1. Svītro 2. panta 2. punktu. 2. Svītro 3. pantu. 3. Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu: “4. pants Atbalsta veidi 1. Kopienas atbalsts projektiem var būt vienā vai vairākos no šiem veidiem: a) kopīgi finansēti pētījumi, kas attiecas uz projektiem, tostarp iepriekšēji pētījumi, tehniski ekonomiskā pama- tojuma un izvērtēšanas pētījumi un citi tehniskā atbalsta pasākumi attiecībā uz šādiem pētījumiem. Kopienas līdz- dalība kopumā nedrīkst pārsniegt 50 % no pētījuma kopējām izmaksām. (1) OV L 197, 18. 7. 1987. , 33. lpp. (2) OV L 139, 11. 5. 1998. , 1. lpp. b) procentu subsīdijas aizdevumiem, ko piešķīrusi Eiropas Investīciju banka vai citas valsts vai privātās finanšu iestādes. Subsidēšanas ilgums parasti nepārsniedz piecus gadus; c) d) e) līdzdalība izdevumu segšanā saistībā ar maksu par garan- tijām Eiropas Investīciju bankas un citu finanšu iestāžu aizdevumiem; tiešas subsīdijas ieguldījumiem pietiekami pamatotos gadījumos; riska kapitāla līdzdalība ieguldījumu fondos vai līdzvēr- tīgos finanšu uzņēmumos, piešķirot prioritāti Eiropas komunikāciju tīklu projektu riska kapitāla nodrošināša- nai un iesaistot lielu daļu privātā sektora ieguldījumu; šāda riska kapitāla līdzdalība nedrīkst pārsniegt 1 % no 18. pantā paredzētajiem budžeta līdzekļiem. Saskaņā ar 17. pantā noteikto procedūru šo ierobežojumu var palie- lināt līdz 2 %, sākot no 2003. gada, pamatojoties uz šā instrumenta darbības pārskatu, ko Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. Sīki izstrādāti papildu noteikumi par riska kapitāla līdzdalības īstenošanu pare- dzēti pielikumā. Līdzdalības ieguldījumu var veikt tieši fondā vai līdzvēr- tīgā finanšu uzņēmumā vai atbilstīgā kopīgu ieguldī- jumu struktūrā, kuru pārvalda tie paši līdzekļu pārvaldī- tāji; f) Kopienas atbalstu, kas paredzēts a) līdz e) apakšpunktā, vajadzības gadījumā apvieno, lai iespējami palielinātu atvēlēto budžeta līdzekļu efektivitāti, izmantojot tos vis- ekonomiskākajā veidā. 2. Kopienas atbalsta veidus, kas minēti a) līdz e) apakš- punktā, izmanto izlases veidā, lai ievērotu dažādo komuni- kāciju tīklu veidu īpašās iezīmes un nodrošinātu to, ka šis atbalsts nerada konkurences traucējumus starp attiecīgā sek- tora uzņēmumiem. 3. Transporta infrastruktūras projektu finansējums 18. pantā minētajā laikposmā būtu jāizmanto tā, lai vismaz 55 % tiktu paredzēti dzelzceļiem (tostarp kombinētam transportam) un, lielākais, 25 % — ceļiem. 4. Komisijai jāveicina privātā finansējuma avotu piesaiste projektiem, kas tiek finansēti saskaņā ar šo regulu, jo īpaši tajos atbalsta gadījumos, kad Kopienas finansēšanas instru- mentu kāpinātā iedarbība var tikt palielināta valsts un privā- tajās sabiedrībās. Komisija izskata katru gadījumu atsevišķi, ņemot vērā, ja vajadzīgs, iespējamo alternatīvu nodrošināt finansējumu tikai ar valsts līdzekļu palīdzību. Katras attiecī- gās dalībvalsts atbalsts katram projektam tiek prasīts saskaņā ar Līgumu. ” 102 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/24. sēj. 4. Regulas 5. panta 3. punktu papildina ar šādu daļu: ar saistīti satelītu “No 2003. gada 1. janvāra izņēmuma gadījumos projektiem, Lēmuma kas Nr. 1692/96/EK* 17. pantā paredzētajām navigācijas sistē- mām, Kopienas atbalsta kopējais apjoms pēc pārskatīšanas saskaņā ar šo regulu var būt līdz 20 % no kopējām ieguldī- jumu izmaksām. (*) izvietošanu un (*) OV L 228, 9. 9. 1996. , 1. lpp. ” 5. Iekļauj šādu pantu: “5. a pants Kopienas provizoriskā daudzgadu programma 1. Neskarot 6. panta piemērošanu un lai uzlabotu Kopienas darbības efektivitāti, Komisija saskaņā ar 17. pantā noteikto procedūru var izstrādāt provizorisku daudzgadu programmu pa sektoriem (turpmāk — “programma”), pamatojoties uz Līguma 155. pantā minētajām pamatnostādnēm. Programma tiks pamatota uz finansiālā atbalsta pieteikumiem saskaņā ar 8. pantu un atspoguļos inter alia dalībvalstu sniegto informā- ciju, jo īpaši 9. pantā minēto informāciju. 2. Programmā ietver tikai tādus projektus, kas rada kopēju ieinteresētību, un/vai projektu, kas rada kopēju ieinteresētī- bu, saskanīgas grupas, kā iepriekš noteikts Līguma 155. panta 1. punktā minētajās pamatnostādnēs, konkrētās jomās, kurām ir būtiskas finansiālas vajadzības ilgākā laikposmā. 3. Katram 2. punktā minētajam projektam vai projektu gru- pai programma nosaka orientējošas finansiālā atbalsta sum- mas atbilstīgi budžeta lēmējiestādes ikgadējiem lēmumiem. Saskaņā ar 18. pantu provizoriskajām daudzgadu program- mām izmanto ne vairāk kā 75 % budžeta līdzekļu. 4. Programmu ņem par pamatu ikgadējiem lēmumiem, ar kuriem atbalstu sadala Kopienas palīdzību projektiem gada budžeta asignējumu robežās. Komisija regulāri informē 17. pantā minēto Komiteju par programmas gaitu un ikvienu Komisijas pieņemto lēmumu par Kopienas atbalsta sadalī- jumu projektiem. Papildu dokumenti, kas pievienoti Komisi- jas provizoriskajam budžeta projektam, ietver ziņojumu par katras provizoriskās daudzgadu programmas īstenošanu saskaņā ar Finanšu regulu. Programmu jāpārskata vismaz termiņa vidū vai arī pamato- joties uz projekta(-u) vai projektu grupas(-u) efektīvu attīstī- bas gaitu, un, ja vajadzīgs, to pārstrādā saskaņā ar 17. pantā noteikto procedūru. Programma dod norādes arī uz citiem attiecīgo projektu finansējuma avotiem, jo īpaši tiem, ko finansē no citiem Kopienas instrumentiem un Eiropas Investīciju bankas. 5. Gadījumā, ja projekta(-u) vai projektu grupas(-u) īsteno- šanā notiek ievērojamas izmaiņas, attiecīgā dalībvalsts neka- vējoties informē Komisiju. Jautājumu izlemšana par labojumu izdarīšanu provizoriska- jās vispārējās summās, kas noteiktas projekta(-u) vai projektu grupas(-u) programmās, kas var būt vajadzīga pēc šādām izmaiņām, notiek saskaņā ar 17. pantā noteikto procedūru. ” 6. Regulas 6. pantu papildina ar šādu 1. a pantu: “1. a Īstenojot šo regulu, Komisija nodrošina, ka tās lēmumi par Kopienas atbalsta piešķiršanu atbilst prioritātēm, kas noteiktas pamatnostādnēs dažādām jomām saskaņā ar Līguma 155. panta 1. punktu. Tas attiecas arī uz lēmumu atbilstību ikvienai prasībai, kas noteikta šajās pamatnostād- nēs attiecībā uz Kopienas kopējo atbalstu procentos. ” 7. Regulas 8. pantu aizstāj ar šādu pantu: “8. pants Finansiāla atbalsta pieteikumu iesniegšana Finansiāla atbalsta pieteikumus Komisijai iesniedz attiecīgā dalībvalsts vai, ar dalībvalsts piekrišanu, valsts vai privātie uzņēmumi vai iestādes, kas ar attiecīgo jautājumu ir tieši saistītas. Komisija vienojas ar attiecīgajām dalībvalstīm. ” 8. Regulas 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta astoto ievilkumu aizstāj ar šādu ievilkumu: “— finanšu plānu, kurā eiro vai valsts valūtā norāda visas finanšu paketes sastāvdaļas, tostarp finansiālo atbalstu, kas pieprasīts Kopienai — visos tā dažādajos veidos, kā minēts 4. pantā — un vietējām, reģionālajām vai valstu pārvaldes iestādēm, kā arī privātajiem avotiem, un jau piešķirto atbalstu;” 9. Regulas 9. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “2. Pieteikuma iesniedzēji sniedz Komisijai visu attiecīgo papildu informāciju, ko tā pieprasa, piemēram, par paramet- riem, pamatnostādnēm un hipotēzēm, ar ko pamatota peļņas-zaudējumu analīze. ” 10. Regulas 10. pantu aizstāj ar šādu pantu: “10. pants Finansiālā atbalsta piešķiršana Saskaņā ar Līguma 274. pantu Komisija lemj par šajā regulā paredzētā finansiālā atbalsta piešķiršanu saskaņā ar Komisijas veikto pieteikumu izvērtējumu atbilstīgi atlases kritērijiem. Attiecībā atbilstīgā provizoriskajā daudzgadu programmā, kura izveidota saskaņā ar 5. a pantu, Komisija ikgadējos lēmumus par projektiem, paredzēti kas uz 13/24. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 103 attiecīgajā atbalsta piešķiršanu pieņem, nepārsniedzot programmā noteikto provizorisko finansiālo summu. Attiecībā uz pārējiem projektiem pasākumus paredz saskaņā ar 17. pantā noteikto procedūru. Komisija savu lēmumu paziņo tieši saņēmējiem un dalībvalstīm. ” 11. Regulas 11. panta 7. punktu aizstāj ar šādu punktu: “7. Ievērojot 17. pantā paredzēto procedūru, attiecībā uz ieguldījumu fondiem vai līdzvērtīgiem finanšu uzņēmumiem Komisija pieņem sistēmu, paredzot maksājumu procedūras, grafiku un apjomu procentu likmju subsīdijām, garantiju maksas subsīdijām un atbalstam riska kapitāla līdzdalības formā un piešķirot prioritāti Eiropas komunikāciju tīklu pro- jektu riska kapitāla nodrošināšanai. ” 14. Regulas 14. pantu aizstāj ar šādu pantu: “14. pants Koordinācija Komisija ir atbildīga par koordināciju un saskaņotību starp projektiem un programmām, ko paredz 5. a panta 1. punkts un ko īsteno atbilstīgi šai regulai, un projektiem, ko īsteno ar ieguldījumiem no Kopienas budžeta, Eiropas Investīciju bankas, Eiropas Investīciju fonda un citiem Kopienas finanšu instrumentiem. ” 15. regulas 15. pantu aizstāj ar šādu pantu: 12. Regulas 12. pantā: “15. pants a) panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu: Novērtēšana, uzraudzība un izvērtēšana “1. Lai garantētu šīs regulas finansētu projektu veik- smīgu pabeigšanu, dalībvalstis un Komisija, katra atbil- stīgi savai kompetencei, veic vajadzīgos pasākumus, lai:” 1. Dalībvalstis un Komisija nodrošina, ka projektu īsteno- šanu atbilstīgi šai regulai efektīvi uzrauga un izvērtē. Projek- tus var pielāgot atbilstīgi uzraudzības un izvērtējuma rezul- tātiem. b) panta 1. punkta trešo ievilkumu aizstāj ar šādu ievil- kumu: “— atgūtu visas summas, kas zaudētas pārkāpumu dēļ, tostarp procentus par nokavētu atmaksāšanu saskaņā ar Komisijas pieņemtajiem noteikumiem. Dalībvalstij ir jāatmaksā visas nepareizi izmaksātās summas, izņemot gadījumus, kad dalībvalsts un/vai īstenojošā iestāde pierāda, ka tā nav atbildīga par pārkāpumu. ” c) panta 6. punktu aizstāj ar šādu punktu: “6. Gadījumos, kad Kopienas atbalsts ir piešķirts valsts vai privātajiem uzņēmumiem vai organizācijām, kas tieši ieinteresētas, kontroles pasākumus veic Komisija, attie- cīgi sadarbojoties ar dalībvalstīm. ” d) panta 7. punktu aizstāj ar šādu punktu: “7. Atbildīgās organizācijas un iestādes un valsts vai pri- vātie uzņēmumi vai ieinteresētas, nodrošina, ka piecus gadus pēc pēdējā maksājuma, kas ir pieejami visi saistīts ar kādu projektu, Komisijai papildu dokumenti par projekta izdevumiem. ” iestādes, kas tieši 2. Lai nodrošinātu Kopienas atbalsta efektīvu izmantošanu, Komisija un attiecīgās dalībvalstis sistemātiski uzrauga pro- jektu attīstību, vajadzības gadījumā, sadarbojoties ar Eiropas Investīciju banku un citām attiecīgām institūcijām. 3. Saņemot atbalstu pieteikumu un pirms tā apstiprināšanas, Komisija veic novērtējumu, kura mērķis ir izvērtēt projekta atbilstību 5. un 6. pantā paredzētajiem nosacījumiem un kri- tērijiem. Vajadzības gadījumā Komisija šajā novērtējumā lūdz piedalīties Eiropas Investīciju banku un citas attiecīgās insti- tūcijas. 4. Komisija un dalībvalstis izvērtē veidu, kā īsteno projektus un programmas, un to īstenošanas ietekmi, lai noteiktu, vai sākotnējos mērķus var sasniegt un vai tie ir sasniegti. Šis novērtējums, cita starpā, aptver projektu ietekmi uz vidi, ņemot vērā spēkā esošos Kopienas tiesību aktus. Komisija, iepriekš apspriežoties ar attiecīgo dalībvalsti, var prasīt, lai saņēmējs sniedz arī konkrētu vērtējumu par projektiem vai projektu grupām, kurām tiek sniegts atbalsts atbilstīgi šai regulai, vai informāciju un palīdzību, kas nepieciešama šādu projektu izvērtēšanai. 5. Uzraudzību veic, ja vajadzīgs, pamatojoties uz faktiskiem un finanšu rādītājiem. Rādītāji ir saistīti ar projektu veidu un mērķiem. Tos sakārto tā, lai parādītu: — sasniegto projekta fāzi attiecībā pret sākotnēji noteikto plānu un darbības mērķiem, 13. Regulas 13. pantu papildina ar šādu punktu: — panākto attīstību attiecībā uz vadību un ar to saistītas problēmas. “2. a Izņemot gadījumus, kas attaisnoti ar objektīviem iemes- liem, Komisija anulē projektam piešķirto atbalstu, ja darbs nav sākts divos gados no paredzētās projekta sākšanas die- nas, kā norādīts lēmumā par atbalsta piešķiršanu. ” 6. Izvērtējot individuālos atbalsta pieteikumus, Komisija ņem vērā saskaņā ar šo pantu veikto novērtējumu un izvēr- tējumu rezultātus. 104 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/24. sēj. 7. Izvērtēšanas un uzraudzības procedūras, kas paredzētas 4. un 5. punktā, nosaka lēmumos, ar kuriem projektus apstip- rina un/vai līgumu noteikumos, kas attiecas uz finansiālo atbalstu. ” 16. Regulas 16. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: “1. Komisija iesniedz novērtēšanai Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai gada ziņojumu par atbilstoši šai regulai veiktajām darbībām. Šajā ziņojumā ir izvērtējums par rezultātiem, kas sasniegti ar Kopienas atbalstu dažādās piemērošanas jomās attiecībā uz sākotnējiem mērķiem, kā arī nodaļa par pašrei- zējo daudzgadu programmu būtību un īstenošanu, jo īpaši pārskats par 5. a pantā paredzētajiem labojumiem. ” 18. Regulas 19. pantu aizstāj ar šādu pantu: “19. pants Pārskatīšanas klauzula Līdz 2006. gada beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei vispusīgu pārskatu par pieredzi, kas gūta darbā ar šajā regulā paredzētajiem Kopienas atbalsta piešķiršanas mehānismiem, jo īpaši ar 4. pantā noteiktajiem mehānismiem un noteikumiem. Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar Līguma 156. panta pirmajā punktā noteikto kādiem pārbauda, nosacījumiem šajā regulā paredzētos pasākumus turpina vai groza pēc 18. pantā minētā laikposma beigām. ” procedūru vai un ar 17. Regulas 18. pantu aizstāj ar šādu pantu: 19. Visā tekstā terminu “ekijs” aizstāj ar terminu “eiro”. “18. pants Budžeta līdzekļi Finanšu bāze šī regulas īstenošanai laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam ir EUR 4 600 miljoni. Lēmumus par gada apropriācijām pieņem attiecīgā budžeta lēmējiestāde, ievērojot paredzamās finanšu iespējas. ” 20. Pievieno šīs regulas pielikumā paredzēto pielikumu. 2. pants Šī regula stājas spēkā 20. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Regulas 1. panta 19. punktu piemēro no 1999. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1999. gada 19. jūlijā Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētājs J. M. GIL-ROBLES Padomes vārdā — priekšsēdētāja T. HALONEN 13/24. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 105 PIELIKUMS “PIELIKUMS Regulas 4. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētie sīki izstrādātie papildu noteikumi īstenošanai 1. Nosacījumi Kopienas ieguldījumam riska kapitālā Finansiālā atbalsta pieteikumos saskaņā ar regulas 4. panta 1. punkta e) apakšpunktu ir šāda informācija, ko 17. pantā minētā Komiteja uzskata par pietiekamu un kas ir par pamatu lēmumu pieņemšanai par atbalsta pie- šķiršanu: — informatīvs pārskats, kas ietver fonda dibināšanas dokumentu galvenos noteikumus, tostarp par fonda juri- disko un vadības struktūru, — sīki izstrādātas fonda ieguldījumu pamatnostādnes, tostarp informācija par mērķa projektiem, — informācija par privāto ieguldītāju iesaistīšanu, — informācija par darbības teritoriālajiem aspektiem, — informācija par fonda finansiālo dzīvotspēju, — informācija par ieguldītāju tiesībām uz pretdarbību gadījumos, kad uzņēmumi, kam tie piesaistīti, nesaņem atbalstu no fonda, — informācija par politiku attiecībā uz izstāšanos no fonda un pasākumi fonda darbības izbeigšanai, — pārstāvības tiesības ieguldītāju komisijās. Attiecībā uz projektiem, kas saskaņā ar Līguma 155. panta 1. punkta pirmās daļas pirmo ievilkumu iepriekš iden- tificēti kā projekti, kuri rada kopēju ieinteresētību, un pirms tiek pieņemts lēmums par atbalsta piešķiršanu starp- niecības ieguldījumu fondam vai citai līdzvērtīgai finanšu iestādei jāuzņemas ieguldīt summu, kas ir vismaz divas ar pusi reizes lielāka par summu, ko iegulda Kopiena. Kopienas atbalstu ieguldījumu fondiem vai līdzvērtīgiem finanšu uzņēmumiem, ja to piešķir riska kapitāla līdz- dalības formā, parasti piešķir vienīgi tad, ja Kopienas ieguldījuma risks ir pari passu pārējo fonda ieguldītāju ris- kam. Saņēmējiem ieguldījumu fondiem vai līdzvērtīgiem finanšu uzņēmumiem jāievēro pareizas finanšu pārvaldības principi. 2. Iejaukšanās ierobežojumi un maksimālā ieguldījumu summa Ieguldījumi saskaņā ar regulas 4. panta 1. punkta e) apakšpunktu nepārsniedz 1 % no kopējā apjoma 18. pantā minētajam laikposmam. Taču šo maksimālo apjomu var palielināt saskaņā ar minēto 4. panta 1. punkta e) apakš- punktu. Kopienas atbalsts saskaņā ar 4. panta 1. punkta e) apakšpunktu nepārsniedz 20 % no ieguldījumu fonda vai līdz- vērtīga finanšu uzņēmuma kopējā kapitāla. 3. Kopienas ieguldījuma pārvaldība Kopienas ieguldījuma pārvaldību nodrošinās Eiropas Investīciju fonds (EIF). Sīki izstrādātus noteikumus un nosa- cījumus Kopienas atbalsta īstenošanai saskaņā ar regulas 4. panta 1. punkta e) apakšpunktu, tostarp īstenošanas uzraudzību un kontroli, paredz Sadarbības nolīgumā starp Komisiju un EIF, ņemot vērā šā pielikuma noteiku- mus. 4. Citi noteikumi Noteikumi par regulā paredzēto novērtējumu, uzraudzību un izvērtēšanu, pilnībā attiecas uz regulas 4. panta 1. punkta e) apakšpunktu, tostarp noteikumi par Kopienas atbalsta piešķiršanu, finanšu kontroli un samazinā- šanu, atbalsta apturēšanu un atcelšanu. To, cita starpā, nodrošina attiecīgi noteikumi, kurus paredz Sadarbības nolīgums starp Komisiju un EIF un attiecīgas vienošanās ar fondiem vai līdzvērtīgiem finanšu uzņēmumiem, kas saņem ieguldījumus, un kuri paredz vajadzīgo kontroli katram projektam, kas izraisa kopēju ieinteresētību. Tiks pieņemti atbilstīgi noteikumi, lai ļautu Revīzijas palātai pildīt tās uzdevumus, jo īpaši pārbaudīt, vai maksājumi ir veikti pareizi. Uz regulas 4. panta 1. punkta e) apakšpunktā paredzētajiem maksājumiem attiecas regulas 11. panta 7. punkts, neskarot 11. panta 6. punktu. Beidzoties ieguldījumu periodam vai, attiecīgos gadījumos, pirms tā beigām, visas atlikuma summas, ko rada ieguldītā kapitāla peļņa vai peļņas un kapitāla pieauguma sadale, kā arī jebkādas citas summas, kas pienākas ieguldītājiem, atmaksā Kopienas budžetā. 106 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/24. sēj. Visus lēmumus par riska kapitāla līdzdalības nodrošināšanu saskaņā ar regulas 4. panta 1. punkta e) apakšpunktu iesniedz 17. pantā minētajai Komitejai. Komisija regulāri ziņo minētajai Komitejai par riska kapitāla līdzdalības īstenošanu saskaņā ar regulas 4. panta 1. punkta e) apakšpunktu. Līdz 2006. gada beigām Komisija atbilstīgi regulas 15. pantam sniedz izvērtējumu par darbībām, kas veiktas saskaņā ar 4. panta 1. punkta e) apakšpunktu, jo īpaši par regulas izmantošanu, tās ietekmi uz atbalstīto Eiropas komunikāciju tīklu projektu īstenošanu un privāto ieguldītāju līdzdalību finansētajos projektos. ”


title: Komission asetus (EY) N:o 1571/1999, annettu 19 päivänä heinäkuuta 1999, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit

formats: pdf print

text: 20. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 187/11 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1571/1999, annettu 19 päivänä heinäkuuta 1999, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, 2) edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiin- teät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, koskevista ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontĳärjestelmän soveltamista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1498/98 (2), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan, yksityiskohtaisista ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla sekä katsoo, että 1) asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kier- roksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määritel- tävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta, ja Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merki- tyllä tavalla. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 20 päivänä heinäkuuta 1999. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 19 päivänä heinäkuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EYVL L 198, 15. 7. 1998, s. 4. L 187/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 20. 7. 1999 LIITE tuonnin kiinteistä arvoista annettu 19 päivänä heinäkuuta 1999, komission asetukseen vihannesten hedelmien tiettyjen ja tulohinnan määrittämiseksi CN-koodi 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 10 00 0809 20 95 0809 40 05 Kolmannen maan koodi (1) Tuonnin kiinteä arvo (EUR/100 kg) 052 628 999 052 999 382 388 524 528 999 388 400 508 512 524 528 804 999 388 512 528 804 999 052 064 091 999 052 061 400 616 999 052 064 624 999 61,9 130,8 96,4 50,5 50,5 54,7 64,7 59,5 62,6 60,4 74,9 57,3 78,2 69,8 55,7 67,7 100,1 72,0 88,7 50,1 70,5 72,3 70,4 152,4 72,8 51,0 92,1 167,8 155,0 188,3 207,4 179,6 76,0 86,7 219,1 127,3 (1) Komission asetuksessa (EY) N:o 2317/97 (EYVL L 321, 22. 11. 1997, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”


title: 99/662/EG: Besluit van de Raad van 19 juli 1999 tot sluiting van een overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en de Staat Israël inzake wederzijdse erkenning van de OESO-beginselen betreffende goede laboratoriumpraktijken (GLP) en van de programma's voor het toezicht op de naleving van deze beginselen

eurovoc_concepts:
Israel
agreement (EU)
chemical product
code of conduct
mutual recognition principle
research body

formats: html pdf print

text: L 263/6 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 9. 10. 1999 II (Besluiten waarvan de publicatie niet voorwaarde is voor de toepassing) RAAD BESLUIT VAN DE RAAD van 19 juli 1999 tot sluiting van een overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en de Staat Israël inzake wederzĳdse erkenning van de OESO-beginselen betreffende goede laboratoriumpraktĳken (GLP) en van de programma's voor het toezicht op de naleving van deze beginselen (1999/662/EG) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, inzonderheid op artikel 133, juncto artikel 300, lid 2, eerste zin, en lid 3, eerste alinea, en lid 4, Gezien het voorstel van de Commissie, De tekst van de overeenkomst en het goedgekeurde proces- verbaal zĳn aan dit besluit gehecht. Artikel 2 De voorzitter van de Raad doet namens de Gemeenschap de kennisgeving bedoeld in artikel 16 van de overeenkomst (1). (1) (2) (3) Overwegende dat de Commissie overeenkomstig de onderhandelingsrichtsnoeren heeft onderhandeld over een overeenkomst inzake wederzĳdse erkenning van de OESO-beginselen van goede laboratoriumpraktĳken (GLP) en van de programma's voor het toezicht op de naleving van deze beginselen, die op 16 januari 1997 te Brussel is geparafeerd, en dat deze overeenkomst dient te worden goedgekeurd; Overwegende dat aan het bĳ deze overeenkomst inge- stelde gemengde comité bepaalde uitvoerende taken zĳn toegewezen, in het bĳzonder de bevoegdheid bepaalde onderdelen van de twee bĳlagen te wĳzigen; Overwegende dat passende interne procedures dienen te worden vastgesteld om de goede werking van de over- eenkomst te waarborgen en dat de Commissie derhalve moet worden gemachtigd bepaalde technische wĳzi- gingen in de overeenkomst aan te brengen en bepaalde uitvoeringsbesluiten te nemen, BESLUIT: Artikel 1 De overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en de Staat Israël inzake de wederzĳdse erkenning van de OESO-beginselen betreffende goede laboratoriumpraktĳken (GLP) en van de programma's voor het toezicht op de naleving van deze begin- selen, wordt namens de Europese Gemeenschap goedgekeurd. Artikel 3 1. De Commissie, bĳgestaan door het door de Raad aange- wezen bĳzondere comité, vertegenwoordigt de Gemeenschap in het bij artikel 10 van de overeenkomst ingestelde gemengd comité. De Commissie belast zich na raadpleging van het bĳzondere comité met de kennisgevingen, de raadplegingen, de uitwisseling van informatie en de verzoeken om verificatie en deelname aan inspecties, evenals met het beantwoorden van deze verzoeken overeenkomstig het bepaalde in artikel 3, lid 2, artikel 5, lid 2, de artikelen 6, 7, 9 en 12 en bĳlage II bĳ de overeenkomst, en neemt het besluit bedoeld in artikel 11, punten 2 en 3, en artikel 12, tweede volzin. 2. Het standpunt van de Gemeenschap in het gemengd comité ten aanzien van wĳzigingen in bĳlage I krachtens artikel tweede volzin, van de overeenkomst en wĳzigingen in 4, bĳlage II krachtens artikel 5 van de overeenkomst wordt door de Commissie vastgesteld na raadpleging van het in lid 1 van het onderhavige artikel bedoelde bĳzondere comité. Alle andere besluiten worden genomen door de Raad, die 3. met gekwalificeerde meerderheid van stemmen beslist op basis van een voorstel van de Commissie. Gedaan te Brussel, 19 juli 1999. Voor de Raad De Voorzitter T. HALONEN (1) De datum van inwerkingtreding van de overeenkomst wordt door het secretariaat-generaal van de Raad in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen bekendgemaakt


title: 99/662/CE: Decisione del Consiglio, del 19 luglio 1999, relativa alla conclusione dell'accordo sul reciproco riconoscimento dei principi della buona prassi di laboratorio (BPL) dell'OCSE e sui programmi di controllo della conformità tra la Comunità europea e lo Stato di Israele

text: L 263/6 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 9. 10. 1999 II (Atti per i quali la pubblicazione non è una condizione di applicabilità) CONSIGLIO DECISIONE DEL CONSIGLIO del 19 luglio 1999 relativa alla conclusione dell'accordo sul reciproco riconoscimento dei principi della buona prassi di laboratorio (BPL) dell'OCSE e sui programmi di controllo della conformità tra la Comunità europea e lo Stato di Israele (1999/662/CE) IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in partico- lare l'articolo 133 in combinato disposto con l'articolo 300, paragrafo 2, prima frase, paragrafo 3, primo comma e para- grafo 4, vista la proposta della Commissione, considerando quanto segue: (1) (2) (3) l'accordo sul reciproco riconoscimento dei principi della laboratorio (BPL) dell'OCSE e sui buona prassi di programmi di controllo della conformità, siglato a Bruxelles il 16 gennaio 1997, è stato negoziato dalla Commissione in conformità delle direttive impartite e deve essere approvato; determinati compiti relativi all'esecuzione e, in partico- lare, il potere di modificare determinati elementi dei due allegati sono stati assegnati al comitato misto istituito dall'accordo; occorre istituire le procedure interne necessarie per garantire il corretto funzionamento dell'accordo e, pertanto, è necessario delegare alla Commissione il potere di procedere a talune modifiche tecniche dell'ac- cordo e di adottare talune decisioni per la sua attua- zione, DECIDE: Il testo dell'accordo e i relativi verbali sono acclusi alla presente decisione. Articolo 2 Il presidente del Consiglio trasmette, per conto della Comunità, la nota di cui all'articolo 16 dell'accordo (1). Articolo 3 1. La Commissione, assistita dal comitato speciale designato dal Consiglio, rappresenta la Comunità in seno al comitato misto di cui all'articolo 10 dell'accordo. La Commissione procede, previa consultazione del suddetto comitato, alle noti- fiche, alle consultazioni, allo scambio di informazioni e alle richieste di verifica e di partecipazione alle ispezioni e alle eventuali risposte di cui all'articolo 3, paragrafo 2, all'articolo 5, paragrafo 2, agli articoli 6, 7, 9 e 12 e all'allegato II dell'ac- cordo, e all'adozione delle decisioni di cui all'articolo 11, para- grafi 2 e 3, e all'articolo 12, seconda frase. 2. La posizione della Comunità in seno al comitato misto viene stabilita, per quanto riguarda le modifiche dell'allegato I, decise ai sensi della seconda frase dell'articolo 4 dell'accordo, e le modifiche dell'allegato II, decise ai sensi dell'articolo 5 dell'accordo, previa consultazione del comitato speciale di cui al paragrafo 1 del presente articolo. 3. Tutte le altre decisioni sono adottate dal Consiglio, che delibera a maggioranza qualificata su proposta della Commis- sione. Articolo 1 Fatto a Bruxelles, addì 19 luglio 1999. l'accordo sul È approvato, a nome della Comunità europea, reciproco riconoscimento dei principi della buona prassi di laboratorio (BPL) dell'OCSE e sui programmi di controllo della conformità tra la Comunità e lo Stato di Israele. Per il Consiglio Il Presidente T. HALONEN (1) La data di entrata in vigore dell'accordo sarà pubblicata nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee a cura del Segretariato gene- rale del Consiglio


title: Nařízení Komise (ES) č. 1573/1999 ze dne 19. července 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2201/96, pokud jde o vlastnosti sušených fíků, na které se vztahuje režim podpory produkce

eurovoc_concepts:
dried product
minimum price
pip fruit
producer price
production aid

text: 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 133 31999R1573 20. 7. 1999 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 187/27 NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1573/1999 ze dne 19. července 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2201/96, pokud jde o vlastnosti sušených fíků, na které se vztahuje režim podpory produkce KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady č. 2201/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhů s výrobky zpraco- vanými (ES) č. 2199/97 (2), a zejména na čl. 4 odst. 9 uvedeného nařízení, znění nařízení a zeleniny (1), z ovoce (ES) ve (1) (2) (3) že v hlavě I nařízení vzhledem k tomu, (ES) č. 2201/96 se zavádí režim podpory produkce někte- rých produktů z ovoce a zeleniny a že nařízení Komise (ES) č. 504/97 ze dne 19. března 1997, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 2201, pokud jde o režim podpory produkce v odvětví zpraco- vaného ovoce a zeleniny (3), naposledy pozměněné naří- zením (ES) č. 702/1999 (4), stanoví obecná pravidla použitelná pro tento režim; že je třeba stanovit některá zvláštní pravidla pro sušené fíky týkající se vlastností nutných k získání podpory produkce, aniž jsou dotčena ostatní ustanovení nařízení (ES) č. 504/97; vzhledem k tomu, že jakost sušených fíků před a po zpracování je rozdílná; že minimální cena a podpora produkce by měly být stanoveny pro jeden určitý typ tohoto produktu; že produkce Společenství je charakteri- zována dvěma typy sušených fíků, sušenými fíky malo- plodými a ostatními fíky; že pro každý sušenými z těchto dvou typů je velikost základním znakem, podle kterého se rozlišuje jeho cena na trhu; že je tedy třeba pevně stanovit minimální cenu a podporu pro nejrepre- zentativnější velikostní třídu sušených fíků určených pro přímou spotřebu z obou ze dvou uvedených typů a z nich odvodit minimální cenu a podporu pro ostatní velikosti; b) nařízení v čl. 4 odst. 4 písm. vzhledem k tomu, že minimální požadavky na jakost (ES) uvedené č. 2201/96 mají za cíl zamezit produkci, po které není poptávka nebo vyloučit produkty, které by mohly narušit trh a že tyto uvedené požadavky musí být zalo- ženy na tradičních a poctivých způsobech produkce; že je třeba za účelem dodržování těchto ustanovení stanovit minimální požadavky, kterým musí odpovídat jednak sušené fíky kupované zpracovatelem, jednak sušené fíky využívající podporu; (1) Úř. věst. L 297, 21. 11. 1996, s. 29. (2) Úř. věst. L 303, 6. 11. 1997, s. 1. (3) Úř. věst. L 78, 20. 3. 1997, s. 14. (4) Úř. věst. L 89, 1. 4. 1999, s. 26. (4) (5) (6) vzhledem k tomu, že k zajištění jednotného uplatňová- ní je třeba stanovit pravidla provádění kontroly vlast- ností sušených fíků před a po zpracování; vzhledem k tomu, že některé požadavky tohoto nařízení vyžadují výrazné přizpůsobení odvětví produkce a zpra- cování; že je tedy třeba zavést tyto požadavky postupně v průběhu pěti hospodářských let následujících po vstupu tohoto nařízení v platnost; vzhledem k tomu, že ustanovení tohoto nařízení přejí- mají zvláštní ustanovení uvedená v čl. 1 a 2 nařízení Komise (EHS) č. 1709/84 ze dne 19. června 1984 o minimálních cenách placených producentům a o výši podpory produkce pro některé produkty zpracované z ovoce a zeleniny, které mohou využívat podporu (5), naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 1591/98 (6), přičemž je přizpůsobují vývoji legislativy a technických a hospodářských skutečností; že je proto třeba zrušit čl. 1 a 2 a přílohy I, II a III uvedeného nařízení; (7) vzhledem k tomu, že opatření jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro zpraco- vané ovoce a zeleninu, tohoto nařízení PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Pro získání minimální ceny musí sušené nezpracované 1. fíky odpovídat požadavkům uvedeným v příloze II. Pro získání podpory musí sušené fíky a fíková hmota 2. odpovídat požadavkům uvedeným v příloze III. 3. Minimální cena placená producentu sušených nezpraco- vaných fíků a podpora produkce jsou stanoveny pro produkty odpovídající vlastnostem uvedeným příslušně v přílohách II a III a pro produkty, které mají velikost 75 až 105 plodů na 1 kg u maloplodých odrůd a 65 až 85 plodů na 1 kg u ostatních odrůd. U ostatních sušených fíků se minimální cena a podpora násobí jedním z koeficientů uvedených v pří- loze I. (5) Úř. věst. L 162, 20. 6. 1984, s. 8. (6) Úř. věst. L 208, 24. 7. 1998, s. 14. 134 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 Článek 2 1. U sušených nezpracovaných fíků se kontrola souladu s požadavky na jakost a velikost provádí na reprezentativních vzorcích odebraných ze šarže zpracovatelem se souhlasem producenta. Vzorky zkoumá nezávisle zpracovatel i producent a výsledky se zaznamenávají. Za tímto účelem se „šarží“ rozumí soubor produktů předložený najednou jedním produ- centem nebo organizací producentů k převzetí zpracovatelem. 2. U sušených fíků zpracovatel zjišťuje na vzorcích odebra- ných z každé prodávané šarže, zda splňují požadavky na jakost a velikost stanovené pro získání podpory. Výsledky těchto zkoumání se zaznamenávají. Čistá hmotnost každého zkouma- ného vzorku musí být nejméně l kg. 3. Členské státy mohou přijmout národní ustanovení týkající se odchylek v třídění zejména jejich minimální procentní sazby, kontroly a určení. Článek 3 Zrušují se články 1 a 2 a přílohy I, II a III nařízení č. 1709/84. (EHS) Článek 4 Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Použije se počínaje hospodářským rokem 1999/2000. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 19. července 1999. Za Komisi Franz FISCHLER člen Komise 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 135 PŘÍLOHA I KOEFICIENTY PLATNÉ PRO MINIMÁLNÍ CENU A PODPORU PRODUKCE Velikost(Počet plodů na 1 kg) Maloplodé odrůdy (1) Ostatní odrůdy Koeficient pro výpočet minimální ceny a podpory produkce Méně než 75 plodů na 1 kg Méně než 65 plodů na 1 kg 75 až 105 plodů na 1 kg 65 až 85 plodů na 1 kg 106 až 136 plodů na 1 kg 86 až 116 plodů na 1 kg Produkty netříděné (2) Produkty netříděné 1,2 1,0 0,8 0,65 (3) (1) Cuello de Dama, Pajarito, Granito, Preto de Torres, Pingo de mel ou Moscatel, Cachopeira, Cotio, Branco do Douro, Rei branco, Rei preto, Cordoví, Blancos, De la Casta, Verdejos. (2) Sušené nezpracované fíky určené k výrobě fíkové hmoty. (3) Tento koeficient se pro prvních pět hospodářských roků následujících po vstupu v platnost tohoto nařízení nahrazuje těmito část- kami: Hospodářský rok 1999/2000 2000/01 2001/02 2002/03 2003/04 Koeficient platný pro minimální cenu Koeficient platný pro podporu 0,70 0,70 0,65 0,65 0,65 1,0 1,0 0,9 0,8 0,7 136 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 PŘÍLOHA II VLASTNOSTI SUŠENÝCH NEZPRACOVANÝCH FÍKŮ 1. Definice produktu Sušené nezpracované fíky musí pocházet ze zralých plodů odrůd Ficus carica domestica L. sušených přirozeným způsobem. 2. Minimální požadavky a dovolené odchylky Sušené nezpracované fíky musí: — obsahovat nejvýše 24 % vody, — dosahovat minimální velikosti 136 plodů na 1 kg u maloplodých odrůd (1) a 116 plodů na 1 kg u ostatních odrůd, — mít jemnou slupku a dužninu medové konzistence, — být jednotného vybarvení, — být čisté a v podstatě bez cizích příměsí. V každé šarži se dovolují tyto odchylky (2): — 30 % počtu nebo hmotnosti sušených fíků s vnitřními nebo vnějšími poškozeními jakéhokoli původu, z toho nejvýše 18 % fíků poškozených hmyzem, — 3 % počtu nebo hmotnosti sušených fíků nevhodných ke zpracování. (1) Cuello de Dama, Pajarito, Granito, Preto de Torres, Pingo de mel ou Moscatel, Cachopeira, Cotio, Branco de Douro, Rei branco, Rei preto, Cordoví, Blancos, De la Casta, Verdejos. (2) Do konce hospodářského roku 2003/2004 se dovolují tyto odchylky: — 40 % pro hospodářské roky 1999/2000 a 2000/2001 a 35 % pro hospodářské roky následující počtu nebo hmotnosti sušených jakéhokoliv původu, z toho nejvýše 25 % pro hospodářské roky 1999/2000 a fíků s vnitřnímu nebo vnějšími vadami 2000/2001 a 20 % pro hospodářské roky následující fíků poškozených hmyzem, — 10 % pro hospodářské roky 1999/2000 a 2000/2001 a 6 % pro hospodářské roky následující počtu nebo hmotnosti sušených fíků nevhodných ke zpracování. 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 137 PŘÍLOHA III A. VLASTNOSTI SUŠENÝCH FÍKŮ 1. Definice produktu Sušené fíky musí pocházet ze zralých plodů odrůd Ficus carica domestica L. sušených přirozeným způsobem. 2. Minimální požadavky a dovolené odchylky Sušené fíky musí: — obsahovat nejvýše 24 % vody, — dosahovat minimální velikosti 136 plodů na 1 kg u maloplodých odrůd (1) a 116 plodů na 1 kg u ostatních odrůd, — mít jemnou slupku a dužninu medové konzistence, — být jednotného vybarvení, — být čisté a bez cizích příměsí. V každé šarži se dovolují tyto odchylky: — 25 % počtu nebo hmotnosti sušených fíků s vnitřními nebo vnějšími poškozeními jakéhokoliv původu, z toho nejvýše 15 % fíků poškozených hmyzem. B. VLASTNOSTI FÍKOVÉ HMOTY Definice produkce a minimální požadavky Fíková hmota se získává ze sušených nezpracovaných fíků, odpovídajících požadavkům uvedeným v příloze II s výjimkou velikosti, která může být menší. Sušené nezpracované fíky používané k produkci hmoty musí být omyty teplou vodou a sušeny teplým vzduchem. Musí obsahovat nejvýše 24 % vody. (1) Cuello de Dama, Pajarito, Granito, Preto de Torres, Pingo de mel ou Moscatel, Cachopeira, Cotio, Branco de Douro, Rei branco, Rei preto, Cordoví, Blancos, De la Casta, Verdejos


title: Uredba (ES) št. 1655/1999 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 19. julija 1999 o spremembi Uredbe (ES) št. 2236/95 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih omrežij

eurovoc_concepts:
EU aid
energy transport
financial aid
intra-EU transport
telecommunications
trans-European network

text: 100 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 24 31999R1655 29. 7. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 197/1 UREDBA (ES) št. 1655/1999 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 19. julija 1999 o spremembi Uredbe (ES) št. 2236/95 o določitvi splošnih pravil za dodelitev finančne pomoči Skupnosti na področju vseevropskih omrežij EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA (4) ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega odstavka člena 156 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije (1), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (2), ob upoštevanju mnenja Odbora regij (3), v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (4), (1) (2) (3) ker so izkušnje pri uporabi Uredbe (ES) št. 2236/95 (5) pokazale, da so potrebne njene številne spremembe; ker je treba olajšati financiranje nekaterih projektov, tako da se med mogoče oblike pomoči vključi prispevek za obli- kovanje tveganega kapitala; ker je zaželeno uporabiti finančne vire, predvidene z Uredbo (ES) št. 2236/95, da bi kar najbolj povečali prispevek zasebnega financiranja; ker lahko delež tveganega kapitala v finančnem paketu projekta prispeva k začetku javno-zasebnih partnerstev pri projektih vseevropskega omrežja; ker je dotok tveganega kapitala za vseevropska omrežja, zlasti med njihovimi zgodnjimi fazami, omejen; (1) UL C 175, 9. 6. 1998, str. 7 in UL C 27, 2. 2. 1999, str. 18. (2) UL C 407, 28. 12. 1998, str. 120. (3) UL L 93, 6. 4. 1999, str. 29. (4) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 19. novembra 1998 (UL C 379, 7. 12. 1998, str. 186), Skupno stališče Sveta z dne 21. decembra 1998 (UL C 49, 22. 2. 1999, str. 4) in Sklep Evropskega parlamenta z dne 6. maja 1999 (še ni objavljen v Uradnem listu). Sklep Sveta z dne 7. junija 1999. (5) UL L 228, 23. 9. 1995, str. 1. (5) (6) (7) (8) (9) ker je smiselno dopustiti udeležbo tveganega kapitala v investicijskih skladih s težiščem na zagotavljanju tveganega kapitala za projekte vseevropskega omrežja v višini do 1 % skupnega zneska za obdobje 2000 do 2006, da bi prido- bili izkušnje s to novo obliko financiranja; ker se lahko ta meja po pregledu delovanja tega instrumenta zviša na do 2 %; ker je smiselno proučiti tudi njeno morebitno prihod- nje zvišanje; ker je za povečanje preglednosti in izpolnitev pričakovanj za projekte ali skupine projektov z znatnimi finančnimi potrebami v daljšem obdobju zaželeno pripraviti okvirne večletne programe v določenih sektorjih ali na določenih področjih; ker morajo ti programi prikazati celoten in letni znesek pomoči, ki se lahko za dano obdobje dodeli tem projektom ali skupinam projektov, ter se uporabi kot referenca za letne odločitve o dodelitvi finančne pomoči v okviru letnih odobrenih proračunskih sredstev, kadar je v skladu zadevnimi okvirnimi večletnimi programi; ker pa letni zneski, prikazani v teh programih, niso proračunske obveznosti; ker morajo zaporedne odločitve o finančni pomoči kori- stiti projektom ali skupinam projektov; ker je v vlogi za dodelitev finančne podpore projektu potrebno podrobno razčleniti ocene virov prispevkov Skupnosti in nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti, pa tudi obseg finančnih prispevkov iz zasebnega sektorja; ker je treba dodeljene finančne pomoči ukiniti, če se zadevne dejavnosti ne začnejo izvajati do določenega datuma, razen v ustreznih upravičenih primerih; ker je treba dejavnosti Evropskega investicijskega sklada vključiti med finančne instrumente Skupnosti, s katerimi je treba usklajevati ukrepe po Uredbi (ES) št. 2236/95; 13/Zv. 24 SL Uradni list Evropske unije 101 (10) (11) (12) (13) (14) (15) ker mora imeti Komisija možnost od upravičencev zahte- vati pripravo ocene projektov, podprtih po Uredbi (ES) št. 2236/95, ali zagotovitev potrebnih informacij, ki Komi- siji omogočajo, da sama izvede ocenitev; ker Sklep Sveta 87/373/EGS (1) določa postopke izvajanja pooblastil, ki jih je Svet podelil Komisiji za izvajanje pred- pisov, ki jih sprejme Svet; ker morajo postopki iz te uredbe upoštevati morebitne spremembe sedanje ureditve iz medustanovnega sporazuma ali Sklepa 87/373/EGS; ker je glede na pomembnost vseevropskih omrežij smi- selno v Uredbo (ES) št. 2236/95 vključiti finančni okvir v smislu točke 1 Deklaracije Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 6. marca 1995 v višini 4 600 milijonov EUR za njeno izvajanje za obdobje 2000 do 2006; ker je smiselno, da Svet ob upoštevanju izčrpnega poročila, ki ga bo Komisija predložila pred koncem leta 2006, pro- uči, ali naj nadaljuje ali spremeni ukrepe na podlagi Uredbe (ES) št. 2236/95; ker v prehodnem obdobju od 1. januarja 1999 do 31. decembra 2001 vsa sklicevanja na evro štejejo za skli- cevanje na evro kot denarno enoto v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 974/98 z dne 3. maja 1998 o uvedbi evra (2); je treba zato ustrezno spremeniti Uredbo (ES) ker št. 2236/95, SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Uredba (ES) št. 2236/95 se spremeni: 1. Člen 2(2) se črta. 2. Člen 3 se črta. 3. Člen 4 se nadomesti z naslednjim: „Člen 4 Oblike pomoči 1. Pomoč Skupnosti za projekte je lahko v eni ali več nasled- njih oblikah: (a) sofinanciranje projektnih študij, skupaj s pripravljalnimi študijami, študijami izvedljivosti in ocenjevalnimi študi- jami, ter drugi ukrepi tehnične pomoči za te študije. (1) UL L 197, 18. 7. 1987, str. 33. (2) UL L 139, 11. 5. 1998, str. 1. Prispevek Skupnosti na splošno ne sme presegati 50 % skupnih stroškov študije. V izjemnih, ustrezno upravičenih primerih, lahko na pobudo Komisije in v soglasju z zadevnimi državami članicami, prispevek Skupnosti presega 50 % omejitev; (b) subvencioniranje obrestnih mer za posojila, ki so jih odobrili Evropska investicijska banka ali druge javne ali zasebne finančne institucije. Praviloma se subvencija ne sme dodeliti za več kot pet let; (c) prispevki za provizije kreditnih garancij Evropskega investicijskega sklada ali drugih finančnih institucij; (d) neposredne dotacije za investicije v ustrezno upraviče- nih primerih; (e) udeležba tveganega kapitala v investicijskih skladih ali primerljivih finančnih instrumentih s težiščem na zago- tavljanju tveganega kapitala za projekte vseevropskega omrežja in vključitvijo znatnih investicij zasebnega sek- torja; taka udeležba tveganega kapitala ne presega 1 % proračunskih sredstev po členu 18. V skladu s postop- kom iz člena 17 se ta meja od leta 2003 lahko zviša do 2 % glede na rezultat pregleda delovanja tega instru- menta, ki ga Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Nadaljnji načini izvedbe udeležbe tega tveganega kapi- tala so določeni v Prilogi. Udeležba se lahko vplača neposredno v sklad ali primer- ljiv finančni instrument ali v instrument sofinanciranja, ki ga upravljajo isti upravitelji sklada; (f) pomoč Skupnosti po točkah (a) do (e) se po potrebi kombinira, da je spodbuda, ki jo zagotavljajo odobrena proračunska sredstva, čim večja in uporabljena kolikor mogoče gospodarno. 2. Pri izbiri oblike pomoči Skupnosti po točkah (a) do (e) se upoštevajo posebne značilnosti različnih vrst zadevnih omre- žij za zagotovitev, da takšne pomoči ne povzročijo izkrivlja- nja konkurence med podjetji zadevnega sektorja. 3. Sredstva za projekte prometne infrastrukture med obdobjem iz člena 18 se uporabijo tako, da se vsaj 55 % nameni železnicam (vključno s kombiniranim prevozom) in največ 25 % cestam. 4. Komisija posebej podpira uporabo zasebnih virov finan- ciranja za projekte, financirane v okviru te uredbe, kadar javno-zasebna partnerstva do največje možne mere povečajo multiplikativni učinek finančnih instrumentov Skupnosti. Komisija prouči vsak primer posamezno, pri čemer po potrebi upošteva možno alternativo, financirano izključno iz javnih virov. Za vsak projekt se zahteva podpora vsake zadevne države članice v skladu s Pogodbo. “ 102 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 24 4. V člen 5(3) se vstavi naslednji pododstavek: „Izjemoma lahko pri projektih v zvezi z namestitvijo sateli- tov in navigacijskimi sistemi, kakor je predvideno v členu 17 Odločbe št. 1692/96/ES (*) skupni znesek pomoči Skupnosti v okviru te uredbe od 1. januarja 2003 po pregledu doseže 20 % skupnih investicijskih stroškov. (*) UL L 228, 9. 9. 1996, str. 1. “, 5. Vstavi se: „Člen 5a 5. V primeru bistvenih sprememb pri izvajanju projekta(-ov) ali skupin(-e) projektov zadevne države članice nemudoma obvestijo Komisijo. O prilagoditvah okvirnih celotnih zneskov, določenih v pro- gramu za projekt(-e) ali skupino(-e) projektov, ki so lahko potrebne zaradi teh sprememb, se odloča v skladu s postop- kom iz člena 17. “ 6. V člen 6 se vstavi naslednji odstavek 1a: „1 a. Pri izvajanju te uredbe Komisija zagotovi skladnost svo- jih sklepov o dodelitvi pomoči Skupnosti s prednostnimi nalogami, določenimi v smernicah za različne sektorje, spre- jetih po členu 155(1) Pogodbe. To vključuje njihovo skladnost z vsemi zahtevami, ki so lahko določene v teh smernicah glede na odstotek skupne pomoči Skupnosti. “ Okvirni večletni program Skupnosti 7. Člen 8 se nadomesti: 1. Brez poseganja v uporabo člena 6 in za izboljšanje učin- lahko Komisija v skladu s kovitosti ukrepov Skupnosti postopkom iz člena 17 po sektorjih izdela okvirni večletni program (v nadaljnjem besedilu ‚program‘) na podlagi smernic iz člena 155 Pogodbe. Program bo temeljil na vlo- gah za dodelitev finančne pomoči iz člena 8 in med drugim upošteval informacije iz člena 9. informacije držav članic, zlasti 2. Program je sestavljen izključno iz projektov skupnega interesa in/ali povezanih skupin projektov skupnega interesa, predhodno ugotovljenih v okviru smernic iz člena 155(1) Pogodbe, na posebnih področjih z znatnimi finančnimi potrebami v daljšem obdobju. 3. Za vsak projekt ali skupino projektov iz odstavka 2 bo program določil okvirne zneske za dodelitev finančne pomoči ob upoštevanju letnih sklepov organa za izvajanje proračuna. Za namene okvirnega večletnega programa se uporabi največ 75 % proračunskih sredstev iz člena 18. 4. Program se uporabi kot referenca za letne odločitve o dodelitvi pomoči Skupnosti za projekte v okviru letnih odo- brenih proračunskih sredstev. Komisija redno obvešča Odbor iz člena 17 o napredku programov in vseh odločitvah, ki jih sprejme pri dodeljevanju pomoči Skupnosti za projekte. Spremni dokumenti predhodnega osnutka proračuna Skup- nosti vključujejo poročilo o napredku izvajanja vsakega večletnega okvirnega programa v skladu s finančno uredbo. Program je treba pregledati vsaj v sredini obdobja ali glede na učinkovitost napredka projekta(-ov) ali skupin(-e) projektov in po potrebi popraviti v skladu s postopkom iz člena 17. Program mora prikazati tudi druge vire financiranja zadev- nih projektov, zlasti iz drugih instrumentov Skupnosti in Evropske investicijske banke. „Člen 8 Predložitev vlog za finančno pomoč Vloge za dodelitev finančne pomoči Komisiji predložijo zadevne države članice ali, v soglasju z državo(-ami) članico(-ami), javna ali zasebna podjetja ali organi, ki jih to neposredno zadeva. Komisija ugotovi, ali so zadevne države članice dale soglasje. “ 8. Člen 9(1)(a) osme alinee se nadomesti z naslednjim: „— finančni načrt, v katerem so vsi sestavni deli finančnega paketa našteti v evrih ali nacionalni valuti, vključno s finančno pomočjo, v različnih oblikah iz člena 4, za katero se zaprosi Skupnost in lokalne, regionalne ali državne oblasti, pa tudi zasebne vire, ter že dodeljeno pomočjo;“ 9. Člen 9(2) se nadomesti z naslednjim: „2. Vlagatelji predložijo Komisiji vse dodatne informacije, ki jih zahteva, kot so parametri, smernice in hipoteze, na kate- rih temelji analiza stroškov in koristi. “ 10. Člen 10 se nadomesti z naslednjim: „Člen 10 Dodelitev finančne pomoči V skladu s členom 274 Pogodbe Komisija odloča o dodelitvi finančne pomoči v okviru te uredbe na podlagi ocene vloge z merili za izbor. V primeru projektov, prikazanih v ustreznem, po členu 5a izdelanem okvirnem večletnem programu, sprejme Komisija letne odločitve o dodelitvi pomoči znotraj okvirnih finančnih zneskov, predvidenih v 13/Zv. 24 SL Uradni list Evropske unije 103 programu. V primeru drugih projektov se ukrepi sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 17. Komisija sporoči svojo odločitev neposredno upravičencem in državam članicam. “ „Člen 14 Usklajevanje 11. Člen 11(7) se nadomesti: „7. Komisija po postopku iz člena 17 določi okvir za postopke, časovni načrt in sredstva za plačila za subvencio- niranje obrestnih mer, subvencioniranje garancijskih premij in podporo v obliki udeležbe tveganega kapitala za investi- cijske sklade ali primerljive finančne instrumente s težiščem na zagotavljanju tveganega kapitala za projekte vseevrop- skega omrežja. “ Komisija skrbi za usklajevanje in povezovanje projektov in programov iz člena 5a(1), ki se izvajajo na podlagi te uredbe, ter projektov, ki se izvajajo s prispevki iz proračuna iz Evropske investicijske banke, Evropskega Skupnosti, investicijskega sklada in drugih finančnih instrumentov Skupnosti. “ 15. Člen 15 se nadomesti z naslednjim: 12. V členu 12: „Člen 15 (a) uvodni stavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim: Ocenjevanje, spremljanje in vrednotenje „1. Za zagotovitev uspešnega dokončanja projektov, financiranih na podlagi te uredbe, države članice in Komisija, vsaka na svojem področju pristojnosti, sprejmejo potrebne ukrepe za:“. 1. Države članice in Komisija zagotovijo učinkovito sprem- izvedenih na podlagi te ljanje in vrednotenje projektov, uredbe. Projekti se lahko prilagodijo glede na rezultate spremljanja in vrednotenja. (b) tretja alinea odstavka (1) se nadomesti z naslednjim: „— povračilo vseh sredstev, izgubljenih zaradi nepravil- nosti, vključno z obrestmi na račun prepoznega poplačila v skladu s določbami, ki jih sprejme Komi- sija. Razen kadar države članice in/ali izvedbeni javni organ dokažejo, da niso odgovorni za nepra- vilnosti, je država članica subsidiarno odgovorna za vračilo vseh neupravičeno plačanih zneskov. “ (c) odstavek 6 se nadomesti z naslednjim: „6. Kadar Skupnost neposredno dodeli pomoč zadev- nim javnim ali zasebnim podjetjem ali organom, izvaja nadzorne ukrepe Komisija, po potrebi v sodelovanju z državami članicami. “ (d) odstavek 7 se nadomesti z naslednjim: „7. Pristojni organi in oblasti ter javna ali zasebna pod- jetja ali organi, ki jih to neposredno zadeva, hranijo na voljo Komisiji vsa dokazila o izdatkih vsakega projekta še pet let po zadnjem plačilu za projekt. “ 13. V člen 13 se vstavi naslednji odstavek: „2 a. Razen kadar je primer pred Komisijo ustrezno upravi- čen, ta ukine pomoči, dodeljene za projekte, ki se niso začeli izvajati v dveh letih po datumu njihovega pričakovanega začetka, predvidenega v odločitvi o dodelitvi pomoči. “ 2. Za zagotovitev učinkovite uporabe pomoči Skupnosti Komisija in zadevne države članice sistematično spremljajo napredovanje projektov, po potrebi v sodelovanju z Evrop- sko investicijsko banko ali drugimi ustreznimi organi. 3. Komisija po prejemu vloge za pomoč in pred njeno odo- britvijo oceni skladnost projekta s pogoji in merili iz členov 5 in 6. Komisija po potrebi k sodelovanju pri takem ocenje- vanju povabi Evropsko investicijsko banko ali druge ustrezne organe. 4. Komisija in države članice ocenijo način izvedbe projektov in programov ter ovrednotijo njihov vpliv, da oce- nijo, ali je prvotne cilje mogoče doseči ali so že bili doseženi. To vrednotenje med drugim zajema vpliv teh projektov na okolje, ob upoštevanju veljavnih določb Skupnosti. Komisija lahko po posvetovanju z zadevno državo članico od upravi- čenca tudi zahteva, da zagotovi posebno vrednotenje projektov ali skupin projektov, podprtih po tej uredbi, ali ji za vrednotenje teh projektov da na voljo potrebne informacije in zahtevano podporo. 5. Spremljanje se po potrebi izvaja na podlagi fizičnih in finančnih kazalnikov. Kazalniki se nanašajo na posebni značaj projektov in njihovih ciljev. Razvrščeni so tako, da prikazujejo: — doseženo fazo projekta glede na načrt in prvotno zastav- ljene cilje, — dosežen napredek pri upravljanju in s tem povezane težave. 14. Člen 14 se nadomesti z naslednjim: 6. Komisija pri pregledu posameznih vlog za podporo upo- števa rezultate ocenjevanja in vrednotenja po tem členu. 104 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 24 7. Postopki za vrednotenje in spremljanje iz odstavkov 4 in 5 se določijo v odločbah o odobritvi projektov in/ali s pogod- benimi pogoji za dodelitev finančne pomoči. “ 16. Člen 16(1) se nadomesti z naslednjim: „1. Komisija predloži Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij v oceno letno poročilo o dejavnostih, ki jih je izvedla na podlagi te uredbe. To poročilo zajema vrednotenje rezultatov, doseže- nih s pomočjo Skupnosti na različnih področjih uporabe, glede na prvotno zastavljene cilje ter poglavje o vsebini in izvajanju sedanjih večletnih programov, zlasti poročilo o pre- gledih, predvidenih v členu 5a. “ 18. Člen 19 se nadomesti z naslednjim: „Člen 19 Revizijska klavzula Komisija pred koncem leta 2006 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu izčrpno poročilo o izkušnjah pri uporabi mehanizmov te uredbe za dodeljevanje pomoči Skupnosti, zlasti mehanizmov in predpisov iz člena 4. Evropski parlament in Svet po postopku iz prvega odstavka člena 156 Pogodbe, preučita, ali in pod kakšnimi pogoji se bodo ukrepi, predvideni s to uredbo, po koncu obdobja iz člena 18 nadaljevali ali spremenili. “ 17. Člen 18 se nadomesti z naslednjim: 19. V celotnem besedilu se izraz „eku“ nadomesti z „evro“. „Člen 18 Proračunska sredstva Finančni okvir za izvajanje te uredbe v obdobju 2000 do 2006 znaša 4 600 milijonov EUR. Letna proračunska sredstva odobri organ za izvajanje proračuna v mejah finančnih predvidevanj. “ 20. Doda se besedilo iz Priloge k tej uredbi. Člen 2 Ta uredba začne veljati 20. dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Točka 19 člena 1 se uporablja od 1. januarja 1999. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 19. julija 1999 Za Evropski parlament Predsednik J. M. GIL-ROBLES Za Svet Predsednik T. HALONEN 13/Zv. 24 SL Uradni list Evropske unije 105 PRILOGA „PRILOGA Načini izvedbe iz člena 4(1)(e) 1. Pogoji za prispevek Skupnosti v tvegani kapital Vloge za dodelitev finančne pomoči po členu 4(1)(e) Uredbe vključujejo naslednje informacije, ki jih ima Odbor iz člena 17 Uredbe za zadovoljive in so podlaga za odločitve o dodelitvi pomoči: — informacijski memorandum, ki vključuje glavne določbe statuta sklada, vključno z njegovo pravno in upravljavsko strukturo, — podrobne investicijske smernice sklada, vključno z informacijami o ciljnih projektih, — informacije o udeležbi zasebnih vlagateljev, — informacije o geografski pokritosti, — informacije o finančni sposobnosti sklada, — informacije o pravicah vlagateljev do sanacijskih ukrepov v primeru, če sklad ne izpolni svojih obljub do vla- gateljev, — informacije o možnostih izstopa iz sklada in ukrepih glede prenehanja delovanja sklada, — pravice vlagateljev do predstavništva v odborih. Pred odločitvijo o dodelitvi pomoči se mora posredniški investicijski sklad ali druga primerljiva finančna insti- tucija obvezati, da bo v projekte, predhodno ugotovljene kot projekti skupnega interesa v skladu s členom 155(1) prvega pododstavka prve alinee Pogodbe, vložila najmanj vsoto, ki je enaka dva in polkratnemu prispevku Skup- nosti. Če je pomoč Skupnosti za investicijske sklade ali primerljive finančne instrumente dodeljena v obliki udeležbe tveganega kapitala, se načeloma dodeli samo, če je tveganje za prispevek Skupnosti enakovredno tveganju drugih vlagateljev v skladu. Investicijski skladi, ki prejemajo pomoč, ali primerljivi finančni instrumenti morajo upoštevati zdrava finančna načela. 2. Meje intervencij in najvišja investicija Prispevki po členu 4(1)(e) Uredbe ne smejo presegati 1 % skupnega zneska za obdobje iz člena 18. Vendar se ta meja lahko zviša v skladu z navedenim členom 4(1)(e). Pomoč Skupnosti po členu 4(1)(e) ne sme presegati 20 % skupnega kapitala investicijskega sklada ali primerlji- vega finančnega instrumenta. 3. Upravljanje prispevka Skupnosti Upravljanje prispevka Skupnosti bo zagotovil Evropski investicijski sklad (EIS). Podrobni načini in pogoji za izvajanje pomoči Skupnosti po členu 4(1)(e) Uredbe, vključno s spremljanjem in nadzorom se določijo v Spo- razumu o sodelovanju med Komisijo in EIS, ob upoštevanju določb te priloge. 4. Druge določbe Določbe iz Uredbe o ocenjevanju, spremljanju in vrednotenju v celoti veljajo za člen 4(1)(e) Uredbe, vključno z določbami o pogojih za pomoč Skupnosti, o finančnem nadzoru in zmanjšanju, prekinitvi in ukinitvi pomoči. To se med drugim zagotavlja z ustreznimi določbami Sporazuma o sodelovanju med Komisijo in EIS ter ustrez- nimi sporazumi z investicijskimi skladi ali primerljivimi finančnimi instrumenti, ki določajo potreben nadzor na ravni posameznih projektov skupnega interesa. Sprejeli se bodo ukrepi, ki bodo Revizijskemu sodišču omogo- čali opravljanje svoje naloge, zlasti preverjanje zakonitosti opravljenih plačil. Za plačila po členu 4(1)(e) velja člen 11(7) te uredbe, ne glede na člen 11(6). Po koncu investicijskega obdobja ali po potrebi prej se vso dobroimetje iz donosa vloženega kapitala ali delitve dobička in kapitalskih dobičkov ter vse druge delitve vlagateljem, vrnejo v proračun Skupnosti. 106 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 24 Vse odločitve o udeležbi tveganega kapitala po členu 4(1)(e) Uredbe se predložijo Odboru iz člena 17 te uredbe. Komisija redno poroča navedenemu odboru o izvajanju udeležbe tveganega kapitala po členu 4(1)(e) Uredbe. Pred koncem leta 2006 Komisija v okviru člena 15 Uredbe ovrednoti ukrepe, izvedene po členu 4(1)(e) te uredbe, zlasti njegovo uporabo in učinke na izvajanje podprtih projektov vseevropskega omrežja in udeležbo zasebnih vlagateljev v financirane projekte. “


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1680/1999 του Συμβουλίου, της 19ης Ιουλίου 1999, για τον καθορισμό, για την περίοδο εμπορίας 2000, της τιμής βάσης και για την εποχιακή διαμόρφωση της τιμής βάσης στον τομέα του προβείου κρέατος

eurovoc_concepts:
basic price
marketing
sheepmeat

text: L 199/12 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 30. 7. 1999 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1680/1999 ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ της 19ης Ιουλίου 1999 για τον καθορισµό, για την περίοδο εµπορίας 2000, της τιµής βάσης και για την εποχιακή διαµόρφωση της τιµής βάσης στον τοµέα του προβείου κρέατος ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2467/98 του Συµβουλίου, της 3ης Νοεµβρίου 1998, για την κοινή οργάνωση των αγορών στον τοµέα του προβείου και αιγείου κρέατος (1), και ιδίως το άρθρο 3, παρά- γραφοι 1 και 2, την πρόταση της Επιτροπής (2), τη γνώµη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου (3), τη γνώµη της Οικονοµικής και Κοινωνικής Επιτροπής (4), Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) η τιµή βάσης πρέπει να καθοριστεί σύµφωνα µε τα κριτήρια που καθορίζονται στο άρθρο 3 παράγραφος 2 του κανονι- σµού (ΕΚ) αριθ. 2467/98· κατά τον καθορισµό της τιµής βάσης για τα σφάγια προβα- τοειδών, ενδείκνυται να λαµβάνονται υπόψη οι στόχοι της κοινής γεωργικής πολιτικής· η κοινή γεωργική πολιτική έχει ιδίως ως στόχους να εξασφαλίζει στο γεωργικό πληθυσµό δίκαιο βιοτικό επίπεδο, να εξασφαλίζει τον εφοδιασµό και να διασφαλίζει λογικές τιµές κατά την προσφορά αγαθών στους καταναλωτές· τα στοιχεία αυτά οδηγούν στον καθο- ρισµό της τιµής της περιόδου 2000 στο επίπεδο που προ- βλέπει ο παρών κανονισµός· (3) θα πρέπει να καθοριστούν τα εβδοµαδιαία εποχιακά ποσά που εφαρµόζονται στην τιµή βασης υπό το πρίσµα της εµπειρίας που αποκτήθηκε κατά τις περιόδους 1991, 1992, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997 και 1998 από την ιδιω- τική αποθεµατοποίηση, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Για την περίοδο εµπορίας 2000 στον τοµέα του προβείου κρέατος, η τιµή βάσης καθορίζεται σε 504,07 ευρώ για 100 χιλιόγραµµα βάρους σφαγίου. Άρθρο 2 Η τιµή βάσης που αναφέρεται στο άρθρο 1 καθορίζεται εποχιακά σύµφωνα µε τον πίνακα που περιλαµβάνεται στο παράρτηµα του παρόντος κανονισµού. Άρθρο 3 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει την ηµέρα της δηµοσίευσής του Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. Εφαρµόζεται από την αρχή της περιόδου εµπορίας 2000. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 19 Ιουλίου 1999. Για το Συµβούλιο Ο Πρόεδρος K. HEMILÄ (1) ΕΕ L 312 της 20. 11. 1998, σ. 1. (2) ΕΕ C 59 της 1. 3. 1999, σ. 25. (3) ΕΕ C 219 της 30. 7. 1999. (4) ΕΕ C 169 της 16. 6. 1999. 30. 7. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 199/13 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ ΠΕΡΙΟ∆ΟΣ 2000 Εβδοµάδα που αρχίζει στις Εβδοµάδα Τιµή βάσης (ευρώ/100 kg βάρους σφαγίου) 3 Ιανουαρίου 2000 10 Ιανουαρίου 2000 17 Ιανουαρίου 2000 24 Ιανουαρίου 2000 31 Ιανουαρίου 2000 7 Φεβρουαρίου 2000 14 Φεβρουαρίου 2000 21 Φεβρουαρίου 2000 28 Φεβρουαρίου 2000 6 Μαρτίου 2000 13 Μαρτίου 2000 20 Μαρτίου 2000 27 Μαρτίου 2000 3 Απριλίου 2000 10 Απριλίου 2000 17 Απριλίου 2000 24 Απριλίου 2000 1 Μαΐου 2000 8 Μαΐου 2000 15 Μαΐου 2000 22 Μαΐου 2000 29 Μαΐου 2000 5 Ιουνίου 2000 12 Ιουνίου 2000 19 Ιουνίου 2000 26 Ιουνίου 2000 3 Ιουλίου 2000 10 Ιουλίου 2000 17 Ιουλίου 2000 24 Ιουλίου 2000 31 Ιουλίου 2000 7 Αυγούστου 2000 14 Αυγούστου 2000 21 Αυγούστου 2000 28 Αυγούστου 2000 4 Σεπτεµβρίου 2000 11 Σεπτεµβρίου 2000 18 Σεπτεµβρίου 2000 25 Σεπτεµβρίου 2000 2 Οκτωβρίου 2000 9 Οκτωβρίου 2000 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 515,06 518,58 522,67 525,59 528,51 531,42 534,35 537,27 539,61 541,94 543,11 543,11 541,94 540,30 538,09 534,94 532,60 529,09 525,59 520,92 515,08 509,23 502,24 496,39 491,72 487,05 483,55 481,20 480,01 479,45 478,83 478,83 478,83 478,83 478,83 478,83 478,83 478,83 478,86 478,98 479,10 L 199/14 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 30. 7. 1999 Εβδοµάδα που αρχίζει στις Εβδοµάδα Τιµή βάσης (ευρώ/100 kg βάρους σφαγίου) 16 Οκτωβρίου 2000 23 Οκτωβρίου 2000 30 Οκτωβρίου 2000 6 Νοεµβρίου 2000 13 Νοεµβρίου 2000 20 Νοεµβρίου 2000 27 Νοεµβρίου 2000 4 ∆εκεµβρίου 2000 11 ∆εκεµβρίου 200 18 ∆εκεµβρίου 2000 25 ∆εκεµβρίου 2000 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 479,20 479,30 480,00 480,95 482,00 483,20 486,10 490,75 496,60 503,85 511,50


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1578/1999 av den 19 juli 1999 om den utsträckning i vilken ansökningar om importlicens som inlämnas i juli 1999 skall beviljas inom ramen för tullkvoterna för import av vissa grisköttsprodukter under perioden 1 juli-30 september 1999

eurovoc_concepts:
import licence
pigmeat
tariff quota

text: L 187/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 7. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1578/1999 av den 19 juli 1999 om den utsträckning i vilken ansökningar om importlicens som inlämnas i juli 1999 skall beviljas inom ramen för tullkvoterna för import av vissa grisköttsprodukter under perioden 1 juli–30 september 1999 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1486/95 av den 28 juni 1995 om öppnande och förvaltning av tull- kvoter för import av vissa grisköttsprodukter (1), ändrad genom förordning (EG) nr 1409/1999 (2), särskilt artikel 5. 5 i denna, och av följande skäl: 1. 2. Vissa ansökningar om importlicens som lämnats in för det tredje kvartalet av år 1999 gäller kvantiteter som är mindre än de tillgängliga kvantiteterna och kan därför godkännas i sin helhet. Det är nödvändigt att fastställa hur mycket gränsen får överskridas under följande period. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De ansökningar om importlicens som inlämnas under 1. perioden 1 juli–30 september 1999 beviljas i enlighet med förordning (EG) nr 1486/95 och i den utsträckning som anges i bilaga I. Under de första tio dagarna under perioden 1 oktober–31 2. december 1999 kan ansökningar om importlicens inlämnas för den kvantitet som anges i bilaga II, i enlighet med bestämmel- serna i förordning (EG) nr 1486/95. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 20 juli 1999. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 19 juli 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 145, 29. 6. 1995, s. 58. (2) EGT L 164, 30. 6. 1999, s. 51. 20. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 187/41 Grupp nr G2 G3 G4 G5 G6 G7 BILAGA I Andel beviljade ansökningar om importlicens som inlämnats för perioden 1 juli–30 september 1999 (i procent) 100 100 100 100 100 100 BILAGA II Grupp nr Total disponibel kvantitet för perioden 1 oktober–31 december 1999 (ton) G2 G3 G4 G5 G6 G7 12 074,2 1 748 1 149,5 2 439 6 000 2 053


title: Décision du Parlement européen, du Conseil et de la Commission du 19 juillet 1999 relative à la nomination des membres du comité de surveillance de l'Office européen de lutte antifraude (OLAF)

eurovoc_concepts:
EU office or agency
appointment of staff
fraud

text: 31. 7. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 220/1 I (Communications) PARLEMENT EUROP(cid:201)EN CONSEIL COMMISSION D(cid:201)CISION DU PARLEMENT EUROP(cid:201)EN, DU CONSEIL ET DE LA COMMISSION du 19 juillet 1999 relative (cid:224) la nomination des membres du comitØ de surveillance de l’Office europØen de lutte antifraude (OLAF) (1999/C 220/01) LE PARLEMENT EUROP(cid:201)EN, LE CONSEIL DE L’UNION EUROP(cid:201)ENNE, LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:201)S EUROP(cid:201)ENNES, vu le traitØ instituant la CommunautØ europØenne, vu le traitØ instituant la CommunautØ europØenne de l’Ønergie atomique, vu la dØcision 1999/352/CE, CECA, Euratom de la Commission du 28 avril 1999 instituant l’Office europØen de lutte antifraude (OLAF) (1), et notamment son article 4, vu le rŁglement (CE) no 1073/1999 du Parlement europØen et du Conseil (2), ainsi que le rŁglement (Euratom) no 1074/1999 du Conseil (3), relatifs aux enquŒtes effectuØes par l’Office europØen de lutte antifraude (OLAF), et notamment leur article 11, paragraphe 2, considØrant ce qui suit: (1) les articles 11, paragraphe 2, des rŁglements (CE) no 1073/1999 et (Euratom) no 1074/1999 prØvoient que le comitØ de surveillance de l’Office europØen de lutte antifraude (OLAF) est composØ de cinq personnalitØs extØrieures indØpendantes, rØunissant les conditions d’exercice dans leur pays respectif de hautes fonctions en rapport avec les domaines d’activitØ de l’Office; (2) il convient de procØder (cid:224) la nomination du comitØ de surveillance dans les meilleurs dØlais; (3) les articles 11, paragraphe 2, desdits rŁglement prØvoient que les membres du comitØ de surveillance sont nommØs d’un commun accord par le Parlement europØen, le Conseil et la Commission, D(cid:201)CIDENT: Article premier Sont nommØes membres du comitØ de surveillance de l’Office europØen de lutte antifraude (OLAF), (cid:224) compter du 1er aoßt 1999, les personnalitØs suivantes: (cid:151) Madame Mireille DELMAS-MARTY (cid:151) Monsieur Edmondo BRUTI-LIBERATI (1) JO L 136 du 31. 5. 1999, p. 20. (2) JO L 136 du 31. 5. 1999, p. 1. (3) JO L 136 du 31. 5. 1999, p. 8. C 220/2 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 31. 7. 1999 (cid:151) Monsieur JosØ Narciso da CUNHA RODRIGUES (cid:151) Monsieur Raymond KENDALL (cid:151) Monsieur Harald NOACK Article 2 La prØsente dØcision est notifiØe par la Commission aux personnalitØs susmentionnØes. La prØsente dØcision est publiØe au Journal officiel des CommunautØs europØennes. Article 3 Fait (cid:224) Bruxelles, le 19 juillet 1999. Par le Parlement europØen Le prØsident J. M. GIL-ROBLES Par le Conseil Par la Commission Le prØsident T. HALONEN Le prØsident M. MAR˝N


title: Sadarbības nolīgums starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Kazahstānas Republiku par sadarbību kodoldrošības jomā

eurovoc_concepts:
EAEC
Kazakhstan
cooperation agreement (EU)
nuclear safety
scientific cooperation

text: 42 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/51. sēj. 22004A0326(01) 26. 3. 2004. EIROPAS SAVIENĪBAS OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 89/37 starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Kazahstānas Republiku par sadarbību kodoldrošības jomā SADARBĪBAS NOLĪGUMS EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA, še turpmāk “Kopiena”, no vienas puses, un KAZAHSTĀNAS REPUBLIKA: še turpmāk “Kazahstāna”, no otras puses, še turpmāk abas attiecīgi “Puse” vai “Puses”, ATGĀDINOT, ka Partnerattiecību un sadarbības līgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses, ir parakstīts 1995. gada 23. janvārī; ATGĀDINOT, ka Kazahstāna un dalībvalstis ir Puses Līgumam par kodolieroču neizplatīšanu un Starptautiskās atomenerģijas aģentūras biedri; ATGĀDINOT, ka Eiropas Kopienu komisija, še turpmāk “Komisija”, ir atbildīga, inter alia, par pretradiācijas aizsardzības pamatstandartu noteikšanu, par to īstenošanas nodrošināšanu un par radiācijas datu vākšanu un uzraudzību Kopienas līmenī; ATGĀDINOT, ka būtiska ir vides aizsardzība un šajā saistībā arī sadarbība ar trešām pusēm Kopienas līmenī, ŅEMOT VĒRĀ, ka Komisija īsteno Kopienas pētniecības programmu kodoldrošības jomā, ieskaitot reaktoru drošību, aizsardzību pret radiāciju, atkritumu apsaimniekošanu un kodolelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanu un demontāžu, kā arī kodolmateriālu drošības kontroles jomā, un plāno attīstīt zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību ar trešām valstīm, risinot šos jautājumus, lai dotu ieguldījumu starptautiski atzītos kodoldrošības principos un pamatnostādnēs, ŅEMOT VĒRĀ, ka Kazahstānā darbojas kodolspēkstacija un trīs pētniecības reaktori, kurus varētu izmantot kā zinātnisko pētījumu un izstrādes programmas daļu, lai palielinātu kodolspēkstaciju drošību; ATGĀDINOT, ka Kazahstānas reglamentējošā darbība kodolenerģijas nozarē ir vērsta uz to, lai nodrošinātu vides un iedzīvotāju aizsardzību vispār, kā arī darbinieku aizsardzību pret radiāciju, pamatojoties uz starptautiski atzītām pamatnostādnēm un principiem; ATZĪSTOT, ka kodolenerģijas turpmākais ieguldījums, lai apmierinātu Kazahstānas un Kopienas vajadzību pēc enerģijas, pienācīgi ņemot vērā diversifikāciju, ekonomiku, vidi un iedzīvotājus vispār, ir atkarīgs arī no apmierinošu atbilžu sniegšanas uz iepriekš minētajiem ar drošību saistītajiem jautājumiem; ŅEMOT VĒRĀ tās koordinētās rīcības dažādību kodoldrošības jomā, ko paredzējusi Kopiena un Kazahstāna, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants b) aizsardzība pret radiāciju Sadarbība saskaņā ar šo nolīgumu notiek tikai mierīgos nolūkos un, pamatojoties uz abpusēju labumu, sekmē kodoldrošības uzlabošanu, ieskaitot zinātniski pamatotu un starptautiski atzītu kodoldrošības pamatnostādņu definēšanu un piemērošanu. 2. pants Puses cenšas veicināt sadarbību šādās jomās: a) reaktoru drošības zinātniskā izpēte Drošības jautājumu pārskatīšana un analīze; noteikt piemēro- tas metodes reaktoru drošības uzlabošanai, cita starpā pama- tojoties uz darbojošos un plānoto reaktoru zinātnisko izpēti, attīstību un novērtējumu; Pētniecība, likumdošanas aspekti, drošības standartu izstrāde, sabiedrības informēšana, mācības un izglītība. Īpašu uzmanību pievērš nelielas devas iedarbības un piesārņota apvidus labo- šanas izpētei, rūpnieciskai un medicīniskai apstarošanai, kā arī pasākumiem pēc avārijas; c) kodolatkritumu apsaimniekošana Atkritumu ģeoloģiskās apglabāšanas novērtēšana un optimi- zēšana un to atkritumu apsaimniekošanas zinātniskie aspekti, kuriem ir ilgs pussabrukšanas periods un stratēģijas, kas attie- cas uz vietas reģenerāciju; d) kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšana, dekon- taminācija un demontāža Kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas, dekontaminācijas un demontāžas stratēģijas jo īpaši radioloģiskie aspekti; 11/51. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 43 e) p ē t n i e c ī b a u n a t t ī s t ī b a k o d o l m a t e r i ā l u d r o š ī b a s jomā 2. Sadarbība, ko paredz šis nolīgums, ir saskaņā ar spēkā esoša- jiem tiesību aktiem, kā arī ar starptautiskajiem nolīgumiem, kurus noslēgušas Puses. Kodolmateriālu mērījumu metožu izstrāde un novērtēšana, to standartmateriālu raksturojums, kas paredzēti aizsardzības pasākumiem, un kodolmateriālu uzskaites un kontroles sis- tēmu izstrāde; f) k o d o l m a t e r i ā l u n e l i k u m ī g a s t i r d z n i e c ī b a s n o v ē r - šana Sadarbība attiecas uz kodolmateriālu kontroles metožu un tehnoloģiju veicināšanu. 3. pants 1. Sadarbību īpaši var īstenot šādi: — veicot tehniskās informācijas apmaiņu, sniedzot ziņojumus, rīkojot vizītes, seminārus, darba apspriedes utt. , — abu Pušu laboratoriju un/vai attiecīgo struktūru personāla apmaiņa, tajā skaitā saistībā ar apmācību; šī sadarbība var būt arī Pušu teritorijā reģistrētu personu un uzņēmumu sadarbība, — veicot paraugu, materiālu, instrumentu un iekārtu apmaiņu eksperimentu vajadzībām, — īstenojot līdzsvarotu līdzdalību kopīgos pētījumos un pasāku- mos. 2. Ciktāl vajadzīgs, Puses un/vai struktūras, kurām katra Puse var attiecīgi uzticēt iepriekš minētos pasākumus, var noslēgt vienoša- nās par īstenošanu, lai noteiktu īpašu sadarbības pasākumu īste- nošanas jomu un noteikumus. Šādas vienošanās par īstenošanu var attiekties, inter alia, uz finan- sēšanas noteikumiem, pārvaldības pienākumu piešķiršanu un sīki izstrādātiem noteikumiem par informācijas izplatīšanu un inte- lektuālā īpašuma tiesībām. 3. Lai mazinātu divkāršu darbu, Puses saskaņo savas darbības, uz kurām attiecas šis nolīgums, ar citām starptautiskām darbībām, kuras saistītas ar kodoldrošību un kurās tās iesaistījušās. 4. pants 1. Abas Puses saistības, ko paredz šis nolīgums, izpilda atbilstīgi vajadzīgo līdzekļu pieejamībai. 2. Visas izmaksas, kas radušās sadarbojoties, sedz Puse, kurai tās radušās. 3. Katra Puse dara visu iespējamo, lai, ievērojot piemērojamos tie- sību aktus, atvieglotu to formalitāšu kārtošanu, kas saistītas ar personu pārvietošanos, materiālu un aprīkojuma nosūtīšanu un valūtas pārskaitījumiem, kuri vajadzīgi, lai īstenotu sadarbību. 4. Šā nolīguma īstenošanā radušos zaudējumus atlīdzina saskaņā ar piemērojamajiem normatīvajiem aktiem. 6. pants Informācijas un intelektuālā īpašuma tiesību izmantošana un izplatīšana, rūpniecisko īpašumu, patentus un autortiesības, kas saistītas ar šajā nolīgumā paredzēto sadarbību, ir saskaņā ar pielikumiem, kuri ir šā nolīguma sastāvdaļa. ieskaitot 7. pants Ievērojot piemērojamos normatīvos aktus, visus ar šo nolīgumu saistītos jautājumus Puses cenšas izšķirt savstarpēji apspriežoties. 8. pants 1. Lai uzraudzītu šā nolīguma īstenošanu, izveido Koordinēšanas komiteju, kurā ietilpst vienāds skaits pārstāvju, ko iecēlušas abas Puses. 2. Koordinēšanas komiteja atbilstoši vajadzībai pārmaiņus Kopienā un Kazahstānā rīko kārtējās sesijas: — lai pārskatītu un novērtētu sadarbību, uz ko attiecas šis nolī- gums, un sagatavotu ikgadējus ziņojumus par to, — lai, savstarpēji vienojoties, noteiktu īpašos uzdevumus, kas jāveic saskaņā ar šo nolīgumu, neierobežojot Pušu patstāvīgu lēmumu pieņemšanu attiecībā uz to attiecīgajām program- mām. 3. Savstarpēji vienojoties vai īpašos apstākļos var rīkot ārkārtas sesijas, lai risinātu īpašus jautājumus. 3. Rūpniecisku darbību finansēšana neietilpst šā nolīguma darbī- bas jomā. 9. pants 5. pants 1. Šis nolīgums stājas spēkā dienā, ko nosaka Puses, apmainoties ar diplomātiskām notām, un sākotnēji tas ir spēkā 10 gadus (1). 1. Attiecībā uz Kopienu šis nolīgums attiecas uz teritorijām, uz kurām attiecas Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgums. (1) Šis nolīgums stājas spēkā 2003. gada 1. jūnijā. 44 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/51. sēj. 2. Pēc tam šo nolīgumu automātiski atjauno uz piecu gadu ter- miņiem, ja vien kāda no Pusēm ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms nolīguma termiņa beigām, iesniedzot rakstisku paziņojumu, nepieprasa to izbeigt vai noslēgt atkārtoti. 3. Ja šo nolīgumu izbeidz vai noslēdz atkārtoti, tas paliek spēkā sākotnējā veidā attiecībā uz sadarbības pasākumiem, kas uzsākti pirms izbeigšanas vai pieprasījuma noslēgt to par jaunu, līdz minētie pasākumi un ar tiem saistītie izpildes pasākumi ir pabeigti vai arī vienu gadu pēc šā nolīguma, kurš ir sākotnējā veidā, ter- miņa beigām atkarībā no tā, kurš no datumiem ir agrāks. 4. Šā nolīguma izbeigšana neietekmē tiesības un pienākumus, ko paredz 6. pants. 10. pants Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, portugāļu, somu, spāņu, vācu, zviedru, krievu un kazahu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski. Hecho en Bruselas, el diecinueve de julio de mil novecientos noventa y nueve. Udfærdiget i Bruxelles, den nittende juli nitten hundrede og nioghalvfems. Geschehen zu Brüssel am neunzehnten Juli neunzehnhundertneunundneunzig. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δεκαεννέα Ιουλίου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέα. Done at Brussels on the nineteenth day of July in the year one thousand nine hundred and ninety-nine. Fait à Bruxelles, le dix-neuf juillet mil neuf cent quatre-vingt-dix-neuf. Fatto a Bruxelles, addì diciannove luglio millenovecentonovantanove. Gedaan te Brussel, de negentiende juli negentienhonderdnegenennegentig. Feito em Bruxelas, em dezanove de Julho de mil novecentos e noventa e nove. Tehty deksänkymmentäyhdeksän. Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä heinäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayh- Utfärdat i Bryssel den nittonde juli nittonhundranittionio. 11/51. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 45 Por la Comunidad Europea de la Energía Atómica For Det Europæiske Atomenergifællesskab Für die Europäische Atomgemeinschaft Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα Ατομικής Ενέργειας For the European Atomic Energy Community Pour la Communauté européenne de l’Énergie atomique Per la Comunità europea dell’energia atomica Voor de Europese Gemeenschap voor Atoomenergie Pela Comunidade Europeia da Energia Atómica Euroopan atomienergiayhteisön puolesta På Europeiska atomenergigemenskapens vägnar Por la República de Kazajistán For Republikken Kasakhstan Für die Republik Kasachstan Για τη Δημοκρατία του Καζακστάν For the Republic of Kazakhstan Pour la République du Kazakhstan Per la Repubblica del Kazakistan Voor de Republiek Kazachstan Pela República do Cazaquistão Kazakstanin tasavallan puolesta På Republiken Kazakstans vägnar 46 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/51. sēj. I PIELIKUMS PAMATPRINCIPI, PĒC KĀDIEM PIEŠĶIR INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS (*),∗ KAS RODAS KOPĒJĀ ZINĀTNISKAJĀ IZPĒTĒ, UZ KURU ATTIECAS SADARBĪBAS NOLĪGUMS KODOLDROŠĪBAS JOMĀ I. ĪPAŠUMA TIESĪBAS, TIESĪBU PIEŠĶIRŠANA UN IZMANTOŠANA 1. Visu veidu izpēte, ko veic saskaņā ar šo nolīgumu, ir “kopīgā izpēte”. Dalībnieki kopīgi izstrādā kopīgus tehnoloģiju pārvaldības plānus (TPP) (**) attiecībā uz tās informācijas īpašumtiesībām un intelektuālā īpašuma (IĪ) tiesībām un to izmantošanu, kas rodas kopīgās izpētes gaitā. Puses šos plānus apstiprina, pirms tiek noslēgti visi īpašie zinātniskās izpētes un attīstības sadarbības līgumi, kas uz tiem attiecas. TPP izstrādā, ņemot vērā kopīgās izpētes mērķus, dalībnieku attiecīgo ieguldījumu, priekšrocības uz trūkumus licencēšanai attiecīgajās teritorijās vai jomās, prasības, kas noteiktas ar piemērojamiem tiesību aktiem, un citus faktorus, ko dalībnieki uzskata par piemērotiem. Kopīgajos tehnoloģiju pārvaldības plānos nosaka arī tiesības un pienākumus, kas saistīti ar izpēti, kuru vieszinātnieki veic attiecībā uz IĪ. 2. Informācija vai IĪ, kas tiek radīts kopējā zinātniskajā izpētē un uz ko neattiecas tehnoloģiju vadības plāns, Pusēm piekrītot, tiek sadalīts atbilstīgi tehnoloģiju vadības plānā noteiktajiem principiem. Ja rodas domstarpības, visi dalībnieki, kas iesaistīti kopīgajā izpētē, kuras gaitā iegūta informācija vai IĪ, kļūst par šādas informācijas vai IĪ līdzīpašniekiem. Visiem dalībniekiem, uz kuriem attiecas šis noteikums, bez ģeogrāfiskiem ierobežojumiem ir tiesības šādu informāciju vai intelektuālo īpašumu izmantot komerciāliem mērķiem. 3. Katra Puse nodrošina to, lai otra Puse un dalībnieki, kas to pārstāv, varētu iegūt tiesības uz IĪ, kas tām piešķirts saskaņā ar šiem principiem. 4. Saglabājot konkurences apstākļus nozarēs, uz kurām attiecas šis nolīgums, katra Puse cenšas nodrošināt, lai saskaņā ar šo nolīgumu iegūtās tiesības tiktu izmantotas tā, lai konkrēti veicinātu: i) saistībā ar šo nolīgumu radītās, atklātās vai citādi iegūtās informācijas izplatīšanu un izmantošanu; ii) starptautisku standartu pieņemšanu un īstenošanu. II. DARBI, UZ KURIEM ATTIECAS AUTORTIESĪBAS Attieksme pret autortiesībām, kas pieder Pusēm vai dalībniekiem, ir saskaņā ar Bernes Konvenciju (1971. gada Parīzes Akts). III. ZINĀTNISKAS PUBLIKĀCIJAS Neskarot IV iedaļu, pētniecības rezultātus kopīgās pētniecības Puses vai dalībnieki publicē kopā, ja TPP nav noteikts citādi. Ievērojot iepriekšējo vispārējo noteikumu, piemēro šādas procedūras. 1. Ja Puse vai šīs Puses valsts iestādes publicē zinātniskus un tehniskus žurnālus, rakstus, pārskatus, grāmatas, tajā skaitā izplata video materiālus un programmatūru, kā pamatā ir kopīgā izpēte, uz kuru attiecas šis nolīgums, tad otrai Pusei ir tiesības uz vispasaules neekskluzīvu, neatsaucamu bezmaksas licenci, kas ļauj tulkot, pavairot, adaptēt, pārraidīt un publiski izplatīt šādus darbus. 2. Puses nodrošina to, ka zinātniskās publikācijas, kuru pamatā ir kopīgā izpēte, ko veic saskaņā ar šo nolīgumu, un kuras publicē neatkarīgi izdevēji, tiek izplatītas pēc iespējas plašāk. 3. Visos saskaņā ar šo noteikumu publiski izplatāmā un sagatavotā darba eksemplāros, kura autortiesības ir aizsargātas, norāda darba autora(-u) vārdu(-us), izņemot gadījumus, kad autors vai autori paziņo, ka nevēlas, lai viņu vārdu(-us) norādītu. Tajos arī jābūt vizuāli uztveramam apstiprinājumam par abu Pušu kopīgi sniegto atbalstu. (*) (**) To jēdzienu definīcijas, kas minēti šajos pamatprincipos, ir izklāstītas II pielikumā. Pazīmes, kas raksturo šādus TPP, ir izklāstītas III pielikumā. 11/51. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 47 IV. NEPIEEJAMA INFORMĀCIJA A. Dokumentāra nepieejama informācija 1. Katra Puse un dalībnieki, kas to pārstāv, tiklīdz iespējams, vēlams, tehnoloģiju vadības plānā precizē informāciju, uz kuru attiecas šis nolīgums un kuru tā nevēlas atklāt, cita starpā, ņemot vērā šādus kritērijus: — informācijas slepenību tādā nozīmē, ka informācija kopumā vai precīzā konfigurācijā vai kā tās sastāvdaļu sakārtojums nav vispārzināma vai ar likumīgiem līdzekļiem viegli pieejama nozares ekspertiem, — faktisko vai potenciālo informācijas komercvērtību tās slepenības dēļ, — iepriekš veiktu informācijas aizsardzību tādā nozīmē, ka persona, kam tā likumīgi pieder, ir veikusi pienācīgus pasākumus, lai tajos apstākļos nodrošinātu tās slepenību. Puses un to dalībnieki dažos gadījumos var vienoties, ka, ja vien nav norādīts citādi, daļēju vai visu informāciju, ko sniedz, ar ko apmainās vai kas rodas kopīgās izpētes gaitā atbilstīgi šim nolīgumam, nedrīkst atklāt. 2. Katra Puse nodrošina, ka otra Puse var viegli identificēt nepieejamo informāciju, uz kuru attiecas šis nolīgums, un konstatēt, ka tā ir slepena, piemēram, pēc attiecīgiem marķējumiem vai ierobežojošiem paskaidrojumiem. Tas attiecas arī uz minētās informācijas jebkādu pilnīgu vai daļēju pavairošanu. Puse, kas saņem nepieejamo informāciju saskaņā ar šo nolīgumu, ievēro tās slepenību. Šie ierobežojumi vairs nav jāievēro, ja informācijas īpašnieks bez ierobežojuma to atklāj nozares speciālistiem. 3. Nepieejamo informāciju, kas darīta zināma saistībā ar šo nolīgumu, saņēmēja Puse drīkst izplatīt tai piederīgām personām vai tās nodarbinātām personām un citām Puses attiecīgajām struktūrvienībām vai aģentūrām, kuras pilnvarotas atbilstoši kopīgajam pētījumam, ko veic, ja jebkāda šādi izplatīta nepieejama informācija ir saskaņā ar vienošanos par slepenību un to var viegli identificēt kā slepenu, kā norādīts iepriekš. 4. Ja Puse, kas saskaņā ar šo nolīgumu sniedz nepieejamu informāciju, iepriekš rakstiski piekrīt, saņēmēja Puse šādu nepieejamu informāciju var izplatīt plašāk, nekā tas ir atļauts saskaņā ar 3. punktu. Puses sadarbojas, izstrādājot procedūras, kas ievērojamas, lai pieprasītu un iegūtu iepriekšēju rakstisku piekrišanu šādai plašākai izplatīšanai, un katra Puse sniedz šādu rakstisku piekrišanu, ciktāl to pieļauj tās politika un normatīvie akti. B. Nedokumentāra nepieejama informācija Pušu vai to dalībnieku rīcība ar nedokumentāru nepieejamu vai citādu konfidenciālu vai slepenu informāciju, ko sniedz semināros un citās sanāksmēs, kuras rīko saskaņā ar šo nolīgumu, vai informāciju, ko iegūst, piesaistot personālu, izmantojot iekārtas vai īstenojot kopīgos projektus, atbilst principam, kurš šajā nolīgumā noteikts attiecībā uz dokumentāro informāciju, tomēr ar noteikumu, ka šādas nepieejamas vai citas konfidenciālas vai slepenas informācijas saņēmējs tās nodošanas laikā ir informēts par to, ka tā ir slepena. C. Kontrole Katra Puse cenšas nodrošināt, lai nepieejama informācija, ko tā saņem saskaņā ar šo nolīgumu, tiktu aizsargāta, kā paredzēts šajā nolīgumā. Ja viena Puse konstatē, ka tā nevarēs vai, pamatoti spriežot, iespējams, nevarēs ievērot A un B daļā iekļautos noteikumus par neizplatīšanu, tā tūlīt informē otru Pusi. Puses pēc tam apspriežas, lai noteiktu atbilstīgu rīcības plānu. 48 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/51. sēj. II PIELIKUMS DEFINĪCIJAS 1. 2. 3. 4. Terminam “INTELEKTUĀLAIS ĪPAŠUMS” ir tāda nozīme, kāda noteikta 2. pantā Konvencijai par Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas izveidi, kas pieņemta Stokholmā 1967. gada 14. jūlijā. “DALĪBNIEKS” ir ikviena fiziska vai juridiska persona, tajā skaitā pašas Puses, kas piedalās kādā projektā, uz kuru attiecas šis nolīgums. “KOPĪGĀ IZPĒTE” ir izpēte, kuru kopīgi īsteno un/vai finansē Puses un kurā attiecīgā gadījumā sadarbojas abu Pušu dalībnieki. “INFORMĀCIJA” ir zinātniski vai tehniski dati, pētniecības rezultāti vai paņēmieni un norises, kas izriet no KOPĪGĀS PĒTNIECĪBAS, un visa cita informācija, kura, kā uzskata KOPĪGĀ PĒTNIECĪBĀ iesaistītās Puses un/vai dalībnieki, jāsniedz vai ar ko jāapmainās saistībā ar šo nolīgumu vai pētniecību, ko veic saskaņā ar to. 11/51. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 49 III PIELIKUMS PAZĪMES, KAS RAKSTURO TEHNOLOĢIJU PĀRVALDĪBAS PLĀNU (TPP) TPP ir īpaša dalībnieku noslēgta vienošanās par kopīgās izpētes īstenošanu un dalībnieku attiecīgajām tiesībām un pienākumiem. Attiecībā uz IĪ, TPP, cita starpā, parasti nosaka: īpašuma tiesības, to aizsardzību, tiesības tās izmantot pētniecības un attīstības mērķiem, izmantošanu un izplatīšanu, ieskaitot noteikumus par kopīgām publikācijām, vieszinātnieku tiesības un pienākumus un strīda izšķiršanas procedūras. TPP var iekļaut arī vispārēju un specifisku informāciju, licencēšanu un iegūtos rezultātus


title: Sklep Sveta z dne 19. julija 1999 o spremembi Skupnega stališča 96/184/SZVP o izvozu orožja v nekdanjo Jugoslavijo

eurovoc_concepts:
Yugoslavia
export restriction
international sanctions
military equipment

text: 106 SL Uradni list Evropske unije 18/Zv. 1 31999D0481 21. 7. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 188/3 SKLEP SVETA z dne 19. julija 1999 o spremembi Skupnega stališča 96/184/SZVP o izvozu orožja v nekdanjo Jugoslavijo (1999/481/SZVP) SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji Pogodbe, in zlasti člena 15 ob upoštevanju naslednjega: (1) (2) (3) je 26. Svet februarja 1996 sprejel Skupno stališče 96/184/SZVP o izvozu orožja v nekdanjo Jugoslavijo (1), ki je bilo spremenjeno s sklepom 98/498/SZVP (2) Sveta. to skupno stališče je treba posodobiti zaradi sprememb navzočnosti mednarodnih vojaških sil v Bosni, še zlasti glede na razporeditev stabilizacijskih sil (SFOR). da bi nadaljevali s procesom uvajanja miru in stabilizacije v Bosni in Hercegovini, pošiljanje orožja malega kalibra policijskim silam ne sme biti predmet embarga – SKLENIL: Člen 1 Skupno stališče 96/184/SZVP se spremeni na naslednji način: 1. Točka 2(i) se nadomesti z: „(i) v času razporejanja sil SFOR in drugih operacij, ki vklju- čujejo mednarodne policijske sile (IPTF), se ohrani embargo EU na orožje, strelivo in vojaško opremo (*) za Bosno in Hercegovino, Hrvaško in Zvezno republiko Jugoslavijo. Ta embargo ne zajema dobave opreme, potrebne za dejavnosti odstranjevanja min in dobave orožja malega kalibra policijskim silam v Bosni in Hercegovini. O takih dobavah države članice obvestijo Svet. (*) Omenjeni embargo obsega orožje za ubijanje in pripa- dajoče strelivo, ploščadi za orožje, ploščadi, ki niso namenjene orožju, in pomožno opremo, navedene v seznamu ES glede embarga z dne 8. in 9. julija 1991. Embargo obsega tudi nadomestne dele, popravila, dobavo vojaške tehnologije in pogodbe, sklenjene pred začetkom embarga. “ 2. Točka 3 se nadomesti z: „3. To skupno stališče se pregleda pred koncem razporeditve sil SFOR. “ Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja. Člen 2 Člen 3 Ta sklep se objavi v Uradnem listu. V Bruslju, 19. julija 1999 Za Svet Predsednica T. HALONEN (1) UL L 58, 7. 3. 1996, str. 1. (2) UL L 225, 12. 8. 1998, str. 1