title: Meddelelse fra Kommissionen - Stålprognose for andet halvår af 1999 og hele 1999 (EØS- relevant tekst)

eurovoc_concepts:
iron and steel industry
steel

formats: html pdf print

text: 21. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 206/7 ST¯LPROGNOSE FOR ANDET HALV¯R AF 1999 OG HELE 1999 (1999/C 206/04) (E(cid:216)S-relevant tekst) INDLEDNING Den negative udvikling i de internationale konjunkturer, som ligger til grund for den betydelige łkonomiske tilbagegang i Den Europ(cid:230)iske Union, der forventes i 1999, ser ud til at stabilisere sig i lłbet af (cid:229)ret. Afmatningen i den łkonomiske v(cid:230)kst i F(cid:230)llesskabet kan herefter begr(cid:230)nses til fłrste halv(cid:229)r, for allerede i lłbet af andet halv(cid:229)r af 1999 ventes der et vist opsving, som navnlig vil give bedre udsigter for industriaktivi- teten. ning p(cid:229) henholdsvis 0,3 procentpoint og 0,4 procentpoint og yderligere et fald p(cid:229) 0,8 procentpoint i forhold til de samme v(cid:230)kstrater for (cid:229)ret for. Til grund for disse nedskrivninger ligger forskellige faktorer i forbindelse med den ret negative udvikling i de internationale skłnt denne udvikling i det mindste delvis konjunkturer, opvejes af, at de łkonomiske resultater i USA bliver bedre end forventet. Den łkonomiske afmatning i fłrste halv(cid:229)r forst(cid:230)rkes af den generelle tendens til lagerreduktion og vil s(cid:229)ledes blive fulgt af en stigning i industriaktiviteten, herunder navnlig i de st(cid:229)lfor- brugende sektorers aktivitet. S(cid:229)ledes vil den ventede forbedring af efterspłrgslen p(cid:229) kort sigt kombineret med begr(cid:230)nsningen af udbuddet som fłlge af nedgangen i produktionen, normali- seringen af lagrene og det mindre pres fra importen give EU-st(cid:229)lmarkedet betingelser, der kan give mulighed for den nłdvendige stabilisering af priserne. De grundl(cid:230)ggende łkonomiske betingelser i Den Europ(cid:230)iske Union er ingen inflatoriske sp(cid:230)ndinger, rentesatserne er i bund, og forbrugernes tillid er usv(cid:230)kket. imidlertid stabile, der er S(cid:229) tegnene p(cid:229) gradvis stabilisering af de internationale konjunk- turer giver anledning til at antage, at afmatningen i EU’s łkonomiske v(cid:230)kst bliver af kort varighed, og der ventes at ske et vist opsving i łkonomien hen imod andet halv(cid:229)r af 1999. til tredjelandes Vanskelighederne med at eksportere EU-st(cid:229)l markeder samt risiciene for, at det internationale udbud omdi- rigeres p(cid:229) grund af łgede protektionistiske foranstaltninger, efterlader imidlertid nogen usikkerhed om muligheden for en varig stabilisering af Unionens st(cid:229)lmarked. I det perspektiv er det i alle EU-st(cid:229)lmarkedets operatłrers interesse til at fłlge den ventede udvikling nłje. Blandt de forskellige elementer i efterspłrgslen forventes det at g(cid:229) mere ud over eksport og investeringer i udstyr i 1999, mens situationen for forbrug og byggeinvesteringer vil v(cid:230)re mere stabil. Imidlertid vil v(cid:230)ksten i investeringer generelt n(cid:229) op p(cid:229) 3,7 % i 1999 mod 4,9 % i 1998, og v(cid:230)ksten i det private forbrug ventes at stabilisere sig p(cid:229) 2,6 %. 1. DEN (cid:216)KONOMISKE SITUATION I DEN EUROP˘ISKE UNION De łkonomiske prognoser fra for(cid:229)ret 1999 bekr(cid:230)fter v(cid:230)ksten i Unionens og eurozonens BNP for 1998 p(cid:229) henholdsvis 2,9 og 3 % som bebudet i den foreg(cid:229)ende prognose fra sidste efter(cid:229)r. Inflationen, der har v(cid:230)ret konstant faldende siden 1991 for i 1998 at n(cid:229) 1,5 %, ventes i 1999 at falde yderligere til 1,3 %, hvilket er et historisk lavt niveau i de sidste ti(cid:229)r. Besk(cid:230)ftigelsen, der steg med 1,1 % i 1998, hvilket er den forventes at stige igen i hłjeste stigningstakt siden 1990, 1999, om end ikke s(cid:229) hurtigt p(cid:229) grund af afmatningen i v(cid:230)ksten. Den bem(cid:230)rkelsesv(cid:230)rdige styrke i den interne efterspłrgsel l(cid:229) til grund for disse v(cid:230)kstrater, selv om F(cid:230)llesskabets łkonomi p(cid:229) grund af den internationale afmatning mistede sin fremdrift i lłbet af andet halv(cid:229)r af 1998 som fłlge af eksportnedgangen, der p(cid:229)virkede industriproduktionen og investeringerne. Den midlertidige afmatning i produktionen, der var ventet for 1999, vil ikke medfłre store nedsk(cid:230)ringer af arbejdspladser, og der vil s(cid:229)ledes blive mulighed for en nedgang p(cid:229) 0,4 procent- point i arbejdslłsheden, der forventes at komme ned p(cid:229) 9,6 % af den erhvervsaktive befolkning mod 10 % i 1998. For 1999 regnes der i de sidste prognoser med en langsom- mere v(cid:230)kst i F(cid:230)llesskabets łkonomi i forhold til den, der blev bebudet i den foreg(cid:229)ende prognose fra efter(cid:229)ret 1998. S(cid:229)ledes forventes det, at Den Europ(cid:230)iske Unions BNP-v(cid:230)kstrate nu kun bliver p(cid:229) 2,1 % og eurozones p(cid:229) 2,2 %, det vil sige en nedskriv- De store fremskridt, der er gjort de sidste (cid:229)r med hensyn til budgetm(cid:230)ssig sanering, har givet mulighed for at nedbringe det gennemsnitlige offentlige underskud i Den Europ(cid:230)iske Union fra 6,1 % af BNP i 1993 til 2,3 % i 1997 og til 1,5 % i 1998. Imidlertid forventes en langsommere v(cid:230)kst samt en mere beskeden indsats for budgetm(cid:230)ssig justering at give et gennem- snitligt underskud i Unionen p(cid:229) 1,5 % igen i 1999. C 206/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 7. 1999 2. SITUATIONEN P¯ ST¯LMARKEDET OG UDSIGTERNE FOR FREMTIDEN 2. 1. PRODUKTIONEN AF R¯ST¯L I DEN EUROP˘ISKE UNION Den negative tendens for EU’s st(cid:229)lproduktion begyndte at vise sig fra august 1998, efter en ret lang periode med en betydelig v(cid:230)kst m(cid:229)ned for m(cid:229)ned. Tendensomsvinget skete imidlertid s(cid:229) hurtigt, at den gennemsnitlige stigning p(cid:229) omkring 7 %, der blev konstateret efter det fłrste halv(cid:229)r, m(cid:229) annulleres, n(cid:229)r man ser p(cid:229) (cid:229)ret som helhed. Den meget m(cid:230)rkbare forv(cid:230)rring af markedsvilk(cid:229)rene i lłbet af andet halv(cid:229)r og reduktionen i lagrene fłrte faktisk til meget m(cid:230)rkbare fald i st(cid:229)lproduktionen i stłrrelsesordenen 10 og 21 % i november og december, s(cid:229)ledes at den samlede produk- tion for 1998 stabiliserede sig p(cid:229) niveauerne for 1997 (+ 0,1 %) p(cid:229) 159,6 mio. t, det vil sige en negativ afvigelse p(cid:229) 1,5 % i forhold til det skłn, der stod i sidste prognose (1). I lłbet af de fłrste tre m(cid:229)neder af 1999 fortsatte EU’s st(cid:229)lpro- duktion med at falde m(cid:230)rkbart, og det samlede fald for fłrste kvartal tilsvarende kvartal i 1998. l(cid:229) t(cid:230)t p(cid:229) 10 % sammenlignet med det I april og maj tegnede produktionen ogs(cid:229) til et markant fald, s(cid:229) selv om man tager hłjde for en aftagen i denne negative ligge tendens, ansl(cid:229)s det, at produktionen i fłrste halv(cid:229)r vil p(cid:229) omkring 76,5 mio. t, et fald p(cid:229) 9,7 % i forhold til niveauet i fłrste halv(cid:229)r af 1998. lagrene og med en Efter en periode med nedbringelse af mindre importvolumen i forhold til 1998 er det imidlertid sandsynligt, at der vil ske en positiv udvikling i EU-produk- tionen i lłbet af andet halv(cid:229)r af 1999. Herefter forventes de samlede virkninger af disse faktorer samt den forventede stłrre dynamik i efterspłrgslen fra de forbrugende sektorer p(cid:229) ny at łge produktionshastigheden, hvilket vil głre det muligt i andet halv(cid:229)r at n(cid:229) op p(cid:229) 78,5 mio. t, eller en stigning p(cid:229) omkring 4,5 % sammenlignet med sidste halv(cid:229)r af 1998. P(cid:229) (cid:229)rsplan vil Unionens st(cid:229)lproduktion s(cid:229)ledes komme op p(cid:229) omkring 155 mio. t, hvilket vil v(cid:230)re et fald p(cid:229) 2,6 % i forhold til produktionsniveauet det foreg(cid:229)ende (cid:229)r og 1 % under den sidste prognose (1). Som fłlge heraf ventes omsvinget i tenden- serne for produktionen i lłbet af andet halv(cid:229)r af 1999 at resultere i en bedre kapacitetsudnyttelse. Der er dog grund til endnu en gang af opfordre til forsigtighed, for situationen p(cid:229) verdensmarkedet p(cid:229)virkes stadig meget nega- tivt af de forstyrrelser, som overskudsudbuddet fra visse geogra- fiske omr(cid:229)der for(cid:229)rsager, selv om Unionens st(cid:229)lhandel vil blive mindre p(cid:229)virket af forstyrrelsen af det internationale marked end i 1998. (1) EFT C 24 af 29. 1. 1999. Tabel 1, »R(cid:229)st(cid:229)l - udbud og efterspłrgsel«, giver dels et overblik over m(cid:230)ngder og tendenser i forbrug, import/eksport, produk- tion og lagre of st(cid:229)l i Den Europ(cid:230)iske Union, dels et skłn over den forventede udvikling i andet halv(cid:229)r af 1999 og hele 1999. 2. 2. UDSIGTERNE FOR ANDET HALV¯R AF 1999 OG FOR HELE 1999 internationale Den m(cid:230)rkbare afmatning i EU-łkonomien i 1999, der skyldes, at p(cid:229)virket den samhandlen, investeringerne, forventes at v(cid:230)re af kort varighed, og der ventes et (cid:151) om end moderat (cid:151) opsving i (cid:229)rets anden halvdel. industriproduktionen łkonomiske krise og har Med disse udsigter vil afslutningen p(cid:229) den lange periode med generel nedbringelse af lagrene kombineret med bedre inter- nationale konjunktur gradvist bringe tilliden tilbage hos indu- strien. Dette vil (cid:229)bne mulighed for en vis styrkelse af den globale efterspłrgsel gennem en bedre udvikling i ordrerne mellem virksomhederne og med en stigende efterspłrgsel fra husholdningerne. Desuden vil forbedringen p(cid:229) navnlig de asiatiske markeder, de gunstige internationale ordrestrłmme samt den amerikanske dollars stabilitet kunne fremme et lang- somt opsving i eksporten i (cid:229)rets lłb, undtagen hvis protektio- nismen skulle blusse op igen. Den łgede tillid hos industrien, der blev konstateret i april, er s(cid:229)ledes forlłberen for en gradvis stigning i den łkonomiske aktivitet i lłbet af andet halv(cid:229)r af 1999 i forbindelse med et stadigt gunstigt klima hos forbrugerne. I denne sammenh(cid:230)ng vil industriaktiviteten gradvist styrkes, is(cid:230)r hos de vigtigste st(cid:229)lforbrugende sektorer, der oplevede en negativ p(cid:229)virkning af st(cid:229)lefterspłrgslen indtil begyndelsen af 1999 p(cid:229) grund af behovet for at nedbringe lagrene. P(cid:229) młder i den seneste tid har st(cid:229)lproducenterne imidlertid givet udtryk for bekymring, ikke s(cid:229) meget over det m(cid:230)rkbare fald i det skłnnede st(cid:229)lforbrug, men is(cid:230)r over importen og de protektionistiske foranstaltninger, som visse tredjelande har truffet eller p(cid:229)t(cid:230)nker at tr(cid:230)ffe. De frygter nemlig, at eksport- strłmmene eventuelt omdirigeres til EU-markedet, hvilket vil forhindre den nłdvendige forhłjelse af de interne st(cid:229)lpriser. P(cid:229) disse młder har st(cid:229)lforhandlerne derimod givet udtryk for en moderat optimisme, for de ser positivt p(cid:229) den udvikling, der tegner sig p(cid:229) EU’s st(cid:229)lmarked, hvorfra importen fra fjernerelig- gende lande i łvrigt allerede ser ud til at v(cid:230)re helt forsvundet eller hurtigt forsvinder. 21. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 206/9 S(cid:229)ledes giver den gradvise aktivitetsfremgang i de vigtigste st(cid:229)l- forbrugende sektorer (hvoraf nogle bliver analyseret n(cid:230)rmere i denne prognose) anledning til at vente en stigning i forbruget af st(cid:229)lprodukter i lłbet af andet halv(cid:229)r af 1999. S(cid:229)ledes nyder bilindustrien til trods for visse eksportvanskeligheder fortsat godt af en st(cid:230)rk hjemlig efterspłrgsel. Elektroindustrien og den elektroniske industri forventes fortsat at klare sig godt. Maskinindustrien lider mere under eksportvanskelighederne, og udviklingen her ventes derfor at blive mere afd(cid:230)mpet, mens byggesektoren vil styrke sin langvarige v(cid:230)kst. Forv(cid:230)rringen af markedssituationen for disse produkter, der blev bebudet i den sidste prognose, er s(cid:229)ledes blevet bekr(cid:230)ftet, men der er grund til at s(cid:230)tte omfanget i forhold til den fortrin- lige udgangssituation. Desuden er der uomtvisteligt udsigt til gradvis forbedring af aktiviteten i disse industrigrene, med undtagelse af rłr, idet faldet i importvolumen, afslutningen af udtłmningen af lagrene og navnlig den gode udvikling hos de forbrugende sektorer kunne tyde p(cid:229) et opsving i efterspłrgslen i de kommende m(cid:229)neder. Med undtagelse af rłrindustrien, der st(cid:229)r i en meget negativ situation, ventes resultaterne for disse industrigrene for 1999 som heled s(cid:229)ledes kun at ligge lidt under resultaterne for 1998. Denne styrkelse af aktiviteten i lłbet af andet halv(cid:229)r af 1999 vil s(cid:229)ledes give mulighed for at indhente en del efter den m(cid:230)rkbare nedgang i eftrspłrgslen i fłrste halv(cid:229)r blandt andet p(cid:229) grund af udtłmningen af lagrene, og for hele 1999 kan det fłre til lidt lavere resultater for st(cid:229)lforbruget end i 1998. i N(cid:229)r lagrene er tłmt, ventes der en stłrre st(cid:229)lefterspłrgsel lłbet af andet halv(cid:229)r af 1999, som den hjemlige industri vil kunne nyde godt af. Markedssituationen for st(cid:229)l vil derfor bedres lidt i lłbet af (cid:229)ret og vil s(cid:229)ledes bidrage til en gradvis stigning i st(cid:229)lpriserne, der er nłdvendig for at sikre forrentningen af den kapital, der er investeret i sektoren. A. Fremstilling af st(cid:229)lrłr Som anfłrt i den sidste prognose blev de glimrende resultater for salg af st(cid:229)lrłr i fłrste halv(cid:229)r af 1998 praktisk talt oph(cid:230)vet af de st(cid:230)rkt forv(cid:230)rrede markedsforhold for disse produkter i (cid:229)rets anden halvdel. I 1998 steg den samlede produktion af st(cid:229)lrłr i Unionen s(cid:229)ledes kun med omkring 1,9 %, og det skete udelukkende takket v(cid:230)re en m(cid:230)rkbar stigning i produk- tionen af svejsede rłr med en stor diameter i henhold til tidli- gere eksportaftaler, der i łvrigt ikke er blevet fornyet i mellem- tiden. I fłrste del af 1999 blev fremstillingen af rłr udsat for fra kraftige negative p(cid:229)virkninger. Det voldsomme pres importen, navnlig af produkter til meget lave priser, blev opret- holdt, konjunkturerne for olie- og gassektoren var d(cid:229)rlige, og nedbringelsen af lagrene havde meget negative konsekvenser. Dette fłrte til en yderligere tilbagegang i kapacitetsudnyttelsen, der ellers allerede var meget lav i denne branche, og fłrte i videre konsekvens til arbejdsfordeling. Tabel 2 og 2a i bilagene viser aktivitetsindikatorer for de vigtigste st(cid:229)lforbrugende sektorer i andet halv(cid:229)r 1999 og i hele 1999. De data, der ligger til grund for disse indikatorer, stammer fra de berłrte brancher, som imidlertid ikke er helt enige om dem, og indikatorerne skal derfor analyseres med en vis forsigtighed. Den aktuelle situation for EU’s rłrfremstillingsindustri m(cid:229) siges at v(cid:230)re dramatisk, eftersom der ikke er noget tegn p(cid:229) en (cid:230)ndring af markedssituationen for disse produkter p(cid:229) kort sigt. 2. 2. 1. Sektoren for prim(cid:230)r forarbejdning af st(cid:229)l Der har v(cid:230)ret en st(cid:230)rk nedgang i aktiviteten i alle industrig- rene inden for prim(cid:230)r forarbejdning af st(cid:229)l, efter at det łkono- miske opsving fra begyndelsen af (cid:229)ret blev afbrudt i lłbet af andet halv(cid:229)r af 1998. De negative tendenser i efterspłrgslen efter og priserne p(cid:229) produkter fra disse industrigrene er fortsat idet disse industrier lider siden de fłrste m(cid:229)neder af 1999, under de samlede virkninger af bl. a. udtłmningen af lagrene og den generelle łkonomiske afmatning i Den Europ(cid:230)iske Union. Selv om de vigtigste forbrugende sektorer i denne resultater, lange negative periode navnlig for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r volumen, er den st(cid:230)rke nedgang i efterspłrgsel efter og priser p(cid:229) produkter fra industrierne inden for prim(cid:230)r forarbejdning i den sidste ende resulteret i en stigende pessimisme i disse brancher og navnlig hos fabrikan- terne af st(cid:229)lrłr. fortsat har haft gode Den konstante tilbagegang i efterspłrgslen efter słmlłse rłr er siden anden halvdel af 1998 fortsat indtil fłrste halvdel af 1999, uden at der er tegn p(cid:229) en stabilisering. Dette skyldes annullering af ordrer, manglende nye projekter hos olieselska- berne og tendensen til at nedringe lagrene af OCTG-rłr. For andet halv(cid:229)r venter EU-producenterne i bedste fald kun en mere stabil markedssituation, uden at man af den grund tłr h(cid:229)be p(cid:229) at undg(cid:229) det produktionsfald i stłrrelsesordenen 25 %, der er ansl(cid:229)et for 1999. for sm(cid:229) om markedsvilk(cid:229)rene rłr Selv (D £ 406,4 mm) ligeledes er blevet v(cid:230)rre siden slutningen af tyder der gode udsigter for de vigtigste forbrugende 1998, lagrene og den faldende import sektorer, normaliseringen af p(cid:229) en gradvis aktivitetsforbedring i lłbet af 1999, der vil kunne begr(cid:230)nse produktionsfaldet til bare 2 % over hele (cid:229)ret. svejsede C 206/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 7. 1999 Udsigterne er imidlertid meget d(cid:229)rlige for store svejsede rłr (D ‡ 406,4 mm). For selv om man i 1998 kunne opretholde en vis aktivitet takket v(cid:230)re de gamle eksportkontrakter, vil manglen p(cid:229) nye internationale investeringsprojekter i 1999 fłre til en klar produktionsnedgang. S(cid:229)ledes bliver arbejdsfor- deling stadig mere udbredt i denne industri for at uds(cid:230)tte den snarlige afslutning af nogle f(cid:229) igangv(cid:230)rende kontrakter med henblik p(cid:229) at undg(cid:229), at den aktuelle situation fłrer til fuldst(cid:230)ndig lukning af fabrikker. B. Aktiviteterne i tr(cid:229)d- og stangtr(cid:230)kningsindustrierne i af disse stigning importen produkter I 1998 har der v(cid:230)ret en samlet stigning p(cid:229) omkring 3 % i salgsvolumen for produkter fra tr(cid:229)dtr(cid:230)kningsindustrien, og det til trods for det betydelige fald i lłbet af andet halv(cid:229)r. Med hensyn til udenrigshandelen er der i 1998 registreret en p(cid:229) betydelig EU-markedet, skłnt der har v(cid:230)ret en udm(cid:230)rket fremgang i eksporten fra EU af tr(cid:229)dtrukne produkter. Det aktivitetsfald, der blev konstateret fra anden halvdel af 1998, er fortsat i fłrste kvartal af 1999 blandt andet p(cid:229) grund af den udbredte tendens til at nedbringe overskudslagrene. Der er imidlertid tegn p(cid:229) en forbedring af markedsvilk(cid:229)rene for andet kvartal, hvilket antyder, at i volumen for hele 1999 kan begr(cid:230)nses til 2 %. Aktiviteten i denne branche vil udvikle sig godt i de kommende m(cid:229)neder p(cid:229) grund af de gode udsigter i de forbrugende sektorer, det ventede fald i importen og den forventede stigning i eksporten som fłlge af opskrivningen af dollaren og den stabile v(cid:230)kst i den amerikanske łkonomi. faldet For stangtr(cid:230)kningsindustrien blev resultatet for 1998 en stig- ning i salgsvolumen p(cid:229) 7-8 % navnlig takket v(cid:230)re den stabile efterspłrgsel fra bilfabrikanterne. Der er sket en betydelig udvikling i Unionens st(cid:229)lhandel p(cid:229) omr(cid:229)det med en stigning p(cid:229) 20 % i importen p(cid:229) den ene side og en lignende tendens i EU-eksporten p(cid:229) den anden. Det ser ud til, at faldet i volumen p(cid:229) 8-10 %, der kunne konstateres i begyndelsen af 1999, ligesom for tr(cid:229)dtrukne produkters vedkommende, snarere m(cid:229) tilskrives tendensen mod normalisering af lagrene end et reelt fald i forbruget. I lłbet af andet halv(cid:229)r af 1999 ventes der et efterspłrgsels- opsving, for selv om aktiviteten i bilindustrien ventes at stabi- lisere sig, vil brugerne have tłmt deres lagre, og det vil derfor blive muligt at foretage leveringer, der ligger over volumen for i salgsvolumen for stangtrukne anden del af 1998. Faldet produkter ventes s(cid:229)ledes for hele 1999 at blive begr(cid:230)nset til 5 % i forhold til leveringerne for 1998. C. Koldvalsnings- og lamineringssektoren igennem bem(cid:230)rkelsesv(cid:230)rdige. Branchen anser Selv om resultaterne for koldvalsningsindustrien i 1998 blev mindre opsigtsv(cid:230)kkende i forhold til sidste prognose, blev de helt s(cid:229)ledes 1998 for det bedste (cid:229)r efter krigen m(cid:229)lt i absolutte tal. Stig- ningen i salget blev ganske vist kun 3 %, men det gav mulighed for at opn(cid:229) en kapacitetsrentabilitet uden fortilf(cid:230)lde. Da konjunktursvingningerne i denne branche, som i den egent- lige st(cid:229)lindustri, er blevet forst(cid:230)rket af udviklingen i lagrene, kan det konstateres, at der i denne branche har v(cid:230)ret en klar tilbagegang i tilgangen af nye ordrer siden slutningen af 1998. Der kan dog kun v(cid:230)re tale om en midlertidig virkning af behovet for at normalisere lagrene, for der er stadig er meget hłjt aktivitetsniveau i bilindustrien, som er den vigtigste kunde for producenterne af lamineringsprodukter. N(cid:229)r man tager hłjde for den voldsomme nedgang i ordrerne de sidste ikke udelukket, at branchens salgsvolumen m(cid:229)neder, er det for 1999 ender med at udvise et fald p(cid:229) 10 % i forhold til 1998 og dermed vende tilbage til niveauet for 1996. tvunget Perioden med negative tendenser endte s(cid:229)ledes med at bringe pessimismen tilbage hos producenterne af lamineringspro- dukter, der har v(cid:230)ret til at mindske produktionen gennem arbejdsfordeling, mens konkurrencen fra importen og alternative produkter p(cid:229) EU-markedet tydeligt forhindrer en forhłjelse af priserne. Producenterne af lamineringsprodukter l(cid:230)gger ikke skjul p(cid:229), at de er skeptiske med hensyn til en forbedring af udsigterne p(cid:229) meget kort sigt. Aktiviteten i branchen for brede profileringsprodukter har globalt set v(cid:230)ret stabil i 1998, dog med en vis forbedring for fremstilling af dłrkplader, der i hłjere grad bruges ved sanering af visse typer bygninger. Som i de łvrige industrigrene inden for prim(cid:230)r forarbejdning er efterspłrgsel efter og priser p(cid:229) s(cid:229)vel sandwichplader som dłrkplader g(cid:229)et gradvist ned i sidste halv(cid:229)r af 1998. Imidlertid skyldes disse negative udviklingstendenser ikke blot importen, men ogs(cid:229) nedbringelsen af lagrene og for visse anvendelsers vedkommende, at man er g(cid:229)et tilbage til at bruge billigere alternative produkter. Efterspłrgslen efter denne type profile- ringsprodukter er ligeledes faldet i begyndelsen af 1999. Med den langsomt stigende tendens for byggesektoren i Europa kan man alligevel for hele 1999 vente en konsolidering af resulta- terne fra 1998 for denne branche, der s(cid:229) fortsat ventes kun at udnytte 60 % af sin kapacitet. I mods(cid:230)tning til de łvrige brancher inden for prim(cid:230)r forar- bejdning af st(cid:229)l oplevede industrien for lange profileringspro- dukter i 1998 en gustigere udvikling end forudsat med en stigning i leveringerne p(cid:229) omkring 15 %. Dette er ud til at skyldes et langt svagere opsving i de sidste to (cid:229)r, samt at sektorens udvikling er mindre p(cid:229)virket af konjunktursvingnin- gerne. Den nedadg(cid:229)ende tendens i efterspłrgslen, der viste sig i slut- ningen af 1998, fortsatte med forłget styrke indtil begyndelsen af 1999. Opbremsningen i aktiviteten i denne branche ventes imidlertid at blive begr(cid:230)nset til fłrste halv(cid:229)r af 1999, s(cid:229)ledes at salgsvolumen for hele (cid:229)ret kun kommer til at ligge 2-3 % under salget for 1998. Opsplitningen af sektoren tilskynder fortsat til sammenl(cid:230)gninger, virksomheder giver mulighed for i hłjere grad at vende sig mod det internationale marked. De sm(cid:229) virksomheder i branchen skal derimod p(cid:229) grund af den lave kapacitetsudnyttelse sigte mod en stłrre specialisering for at bevare deres levedygtighed. hvilket store de 21. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 206/11 2. 2. 2. Udsigterne for byggesektoren Efter nogle (cid:229)r med negative konjunkturer styrkes opsvinget i i Unionen kan byggesektoren. Den samlede byggeaktivitet nemlig fremvise i volumen p(cid:229) en positiv forskel m(cid:229)lt omkring 2 % i 1998, og for 1999 ventes denne łgede v(cid:230)kst inden for sektoren at blive styrket. Det bekr(cid:230)ftes ligeledes, at denne aktivitet vil v(cid:230)re positiv i 1999 i alle Unionens lande med undtagelse af Danmark, hvor tendensen for sektoren fortsat vil v(cid:230)re negativ. Ogs(cid:229) i Tyskland synes byggeriet endelig at v(cid:230)re kommet over nedgangsperioden, selv om over- skudsudbuddet i en vis grad h(cid:230)mmer opsvinget. i de nye L(cid:228)nder Inden for boligbyggeriet vil de fleste lande opleve en positiv udvikling takket v(cid:230)re stigningen i husholdningernes indkomst samt rentefaldet. Dette g(cid:230)lder dog ikke Danmark, der vil opleve en tilbagegang i det private boligbyggeri. Der vil blive igangsat s(cid:230)rligt mange nye boligbyggerier i Frankrig, Det Forenede Kongerige, Nederlandene, Belgien, Sverige og Tysk- land. Der vil fortsat v(cid:230)re fremgang i erhvervsbyggeriet i 1999 under p(cid:229)virkningen af den private aktivitet, for der vil efter fire (cid:229)rs negative resultater i bedste fald kun blive tale om stabilitet for de offentlige investeringer, til trods for at der er gode udsigter for den offentlige aktivitet i Spanien, Italien, Nederlandene og Sverige. Anl(cid:230)gsomr(cid:229)det, der gik lidt frem i 1998 p(cid:229) grund af de gode resultater m(cid:229)lt i volumen, der blev opn(cid:229)et i Spanien, Italien, Frankrig, Nederlandene og Sverige, vil f(cid:229) styrket den positive tendens i 1999 takket v(cid:230)re de glimrende udsigter for denne aktivitet i de samme lande og en klar forbedring af situationen p(cid:229) omr(cid:229)det, navnlig i Tyskland. 2. 2. 3. Bilindustrien Der blev indregistreret langt flere biler i Unionen i 1998 end forventet med en stigning p(cid:229) 7 % i forhold til 1997. Denne udvikling ligger faktisk meget langt fra den 4 % signing, der var ventet, og som ville have placeret bilindustrien p(cid:229) den gennemsnitlige stigningskurve, der er observeret i de sidste fem (cid:229)r. af et svagt tendensomsving senere vil ikke forhindre sektoren i at komme ud med et meget tilfredsstillende resultat for 1999. Det ventede fald i antallet af indregistreringer for indev(cid:230)rende (cid:229)r vil i łjeblikket v(cid:230)re begr(cid:230)nset til kun 2 %, i stedet for en tilbagegang p(cid:229) 4 %, der tidligere er ansl(cid:229)et. Denne revision i Spanien, der varsler skyldes de gode konjunkturudsigter indregistreringerne og en endnu et (cid:229)r med st(cid:230)rk v(cid:230)kst mindre udtalt til trods for at det nu er slut med de fremmende foranstaltninger. i tilbagegang i bilregistreringerne i Italien, Bilindustrien i EU har oplevet en produktionsstigning i stłrrel- sesordenen 8 % i 1998 og har s(cid:229)ledes sl(cid:229)et den absolutte rekord p(cid:229) 16 mio. enheder fordelt p(cid:229) personbiler og lette kłretłjer. I betragtning af det gode eksportniveau p(cid:229) den ene side og den forventede mindre tilbagegang i indregistreringerne p(cid:229) de forskellige markeder i Unionen p(cid:229) den anden vil den hjemlige industris samlede produktion af personbiler og lette kłretłjer i 1999 falde med 2,5 % i forhold til 1998, hvilket trods alt vil blive over 15,5 mio. fremstillede enheder. 2. 3. UDSIGTERNE FOR IMPORT OG EKSPORT AF JERN- OG ST¯LPRODUKTER 2. 3. 1. Statistikker for EU’s st(cid:229)lhandel med tredjelande De data, der forel(cid:229) p(cid:229) dette omr(cid:229)de ved redigeringen af denne prognose, er mere homogene i forhold til tidligere og d(cid:230)kker (cid:229)ret 1998 for samtlige lande i Den Europ(cid:230)iske Union, selv om visse lande har opgivet nyere statistikker, der vedrłrer de fłrste m(cid:229)neder af 1999. Analysen af oplysningerne om st(cid:229)lhandel med tredjelande viser, at der i 1998 var en stigning i EU-st(cid:229)limporten p(cid:229) 46 % i forhold til de importerede m(cid:230)ngder i 1997, mens eksporten fra EU i samme periode faldt med omtrent 20 %. Med hensyn importen er der grund til at understrege den m(cid:230)rkbare til tilbagegang i lłbet af de sidste m(cid:229)neder af 1998 i forhold til den meget st(cid:230)rke stigning i det fłrste halv(cid:229)r, der resulterede i langt mere udtalte tendenser. Disse statistikker bekr(cid:230)fter imid- lertid den opsigtsv(cid:230)kkende stigning i importen p(cid:229) EU-markedet i 1998, og navnlig i importen af st(cid:229)lprodukter fra Asien, idet der blev registreret n(cid:230)sten 4 mio. t r(cid:229)st(cid:229)l(cid:230)kvivalenter, dvs. n(cid:230)sten otte gange mere end i 1997. Den generelle undervurdering af markederne i Unionen, som kan tilskrives en overraskende og uventet kraftig intern efter- spłrgsel samt de nye modeller og faldet i priserne, viser, i hvor hłj grad bilindustrien har oplevet en modsatrettet tendens i forhold til den mathed, der siden efter(cid:229)ret 1998 har pr(cid:230)get de fleste andre sektorer. P(cid:229) eksportsiden viser statistikkerne over Unionens import og eksport for 1998 derimod samled en konstant nedadg(cid:229)ende tendens hele (cid:229)ret, der dog er pr(cid:230)get af et fald p(cid:229) 59 % i eksporten til Asien og en stigning i EU-eksporten til de central- og łsteurop(cid:230)iske lande (C(cid:216)EL). I lłbet af de fłrste fem m(cid:229)neder af 1999 er antallet af indre- gistreringer af nye biler fortsat steget meget stłt, og i slut- ningen af maj m(cid:229)ned kunne der kosntateres en samlet gennem- snitlig stigning p(cid:229) 7,6 %, med Spanien og Frankrig som topsco- rere med henholdsvis 22 og 12 %. S(cid:229) selv en gradvis nedgang i antallet af bilregistreringer i de kommende m(cid:229)neder efterfulgt EU-markedet har med andre ord oplevet en periode i 1998 med dybtg(cid:229)ende omv(cid:230)ltninger i st(cid:229)lhandlen med tredjelande, der ikke blot har medfłrt et styrtdyk i de interne priser, men ogs(cid:229) et omsving i Unionens handel med tredjelande, der normalt resulterer i et overskud, men som for fłrste gang har givet et underskud p(cid:229) ca. 1,5 mio. t. C 206/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 7. 1999 Som det fremg(cid:229)r af de fłrste oplysninger, vil Unionens st(cid:229)l- handel i fłrste del af 1999 fortsat falde som fłlge af et midler- tidigt fald i st(cid:229)lefterspłrgslen, hovedsagelig fordi mellemhand- lere og brugere har behov for at nedbringe deres lagre. Dette kan udmłnte sig i et mindre fald i EU-importen, der over hele 1999 vil falde omkring 15 % i forhold til det meget hłje niveau i 1998. N(cid:229)r man ser p(cid:229) denne udvikling i konjunkturerne, vil verdens st(cid:229)lforbrug kunne falde med omkring 3 % i (cid:229)r. De overskuds- lagre, der er ophobet i 1998, skal imidlertid opsuges i lłbet af fłrste del af 1999, og det kan derfor ventes, at den nuv(cid:230)rende sp(cid:230)nding p(cid:229) det internationale marked mindskes fra andet halv(cid:229)r af i (cid:229)r. S(cid:229)ledes vil st(cid:229)lpriserne under p(cid:229)virkning af de sidste m(cid:229)neders betydelige produktionsfald gradvist stige efter den nuv(cid:230)rende stabilisering. I et s(cid:229)dant scenario tages der ikke hensyn til en eventuel forv(cid:230)rring af de protektionistiske foranstaltninger, der kan p(cid:229)virke st(cid:229)lsamhandelsniveauet p(cid:229) de lovende markeder som EU’s. N(cid:229)r vi derimod ser p(cid:229) eksporten, giver udsigterne til et mindre pres p(cid:229) verdensmarkedet som fłlge af et gradvist opsving i visse asiatiske łkonomier og dollarens stabilitet p(cid:229) pengemarkedet anledning til at formode, at eksporten i det mindste stabiliserer sig p(cid:229) sidste (cid:229)rs niveauer, selv om der ikke sker et egentligt genopsving i EU’s st(cid:229)leksport i 1999. EUs st(cid:229)lmarked, der er sv(cid:230)kket af de usikre internationale konjunkturer og den langvarige krise i forskellige geografiske omr(cid:229)der, kan derfor ikke i łjeblikket give nogen garanti for stabilitet. Derfor opforder Kommissionen fortsat alle berłrte parter til hver is(cid:230)r at tilpasse sig de aktuelle realiteter p(cid:229) st(cid:229)lmarkedet med henblik p(cid:229) hurtigt at genskabe bedre udsigter og sikre en varig stabilitet i alle operatłrers interesse. Kommis- sionen bekr(cid:230)fter i łvrigt, at den altid er rede til at gribe ind i tilf(cid:230)lde af ulovlig praksis og adf(cid:230)rd, der ikke er i overensstem- melse med reglerne for international handel for alle berłrte parters vedkommende. Den głr det for at beskytte F(cid:230)llesska- bets interesser p(cid:229) st(cid:229)lomr(cid:229)det. 2. 3. 2. Verdensłkonomien i 1999 Den łkonomiske v(cid:230)kst, der var ventet i 1999, er blevet nedskrevet nogle gange p(cid:229) grund af forv(cid:230)rringen i de inter- nationale konjunkturer i 1998 som fłlge af, at den asiatiske krise bredte sig til andre omr(cid:229)der og navnlig til Rusland og Latinamerika. Udsigterne til flotte v(cid:230)kstrater i USA, forbedringen af konjunk- turerne i Unionen i (cid:229)rets lłb og den stabilisering, der begynder at vise sig i de asiatiske lande, vil imidlertid begr(cid:230)nse afmat- ningen i verdensłkonomien i 1999 og give en v(cid:230)kstrate p(cid:229) 2 % i stedet for de 2,4 %, der var ansl(cid:229)et for 1998. I denne forbindelse vil fłrst og fremmest USA, men ogs(cid:229) Den Europ(cid:230)iske Union, fortsat v(cid:230)re alene om at repr(cid:230)sentere de stabile v(cid:230)kstpoler i verdensłkonomien, idet b(cid:229)de Latinamerika og SNG oplever en recession. Til trods for en m(cid:230)rkbar tilbagegang i den internationale st(cid:229)l- handel i (cid:229)r is(cid:230)r p(cid:229) grund af en hłjere selvforsyningsgrad i visse omr(cid:229)der vil de stadig v(cid:230)re risiko for alvorlige forstyrrelser for de mere (cid:229)bne markeder ti tilf(cid:230)lde af, at visse eksportstrłmme omdirigeres som fłlge af protektionisme fra de omgivende landes side. 2. 3. 2. 1. USA Den amerikanske łkonomi har til stadighed overrasket med sin lange periode med st(cid:230)rk v(cid:230)kst, der i 1998 resulterede i en gennemsnitlig stigning i BNP p(cid:229) ca. 3,9 %, men som var p(cid:229) over 6 % i (cid:229)rets fjerde kvartal. I lłbet af fłrste kvartal af 1999 gik den łkonomiske aktivitet i USA yderligere frem med 4-5 %, łkonomien er stadig p(cid:229) ret kłl med en inflation under kontrol og en forbrugertillid, der er helt urokkelig. Selv den ventede afmatning i de kommende ikke denne łkonomi med en forventet m(cid:229)neder v(cid:230)kst i (cid:229)r p(cid:229) 2-2,5 % rollen som verdens fłrende kraftcenter. fratager De udpr(cid:230)get opadg(cid:229)ende tendenser, blandt andet nye bolig- byggerier og bilsalget giver anledning til at formode, at USA’s st(cid:229)lforbrug i (cid:229)r vil holde sig p(cid:229) det hłje niveau for 1998. Den forventede produktionsstigning som fłlge af, at der bliver sat ny kapacitet i drift, vil imidlertid sammen med behovet for at nedbringe lagrene gennem et m(cid:230)rkbart fald i st(cid:229)limporten fłre til en nedgang i det us(cid:230)dvanligt store handelsunderskud i 1998, b(cid:229)ret frem af en forv(cid:230)rring i landets protektionistiske klima. 2. 3. 2. 2. Japan Den japanske łkonomi, der endnu i 1998 var inde i en periode med recession med en udvikling i BNP p(cid:229) (cid:150) 2,5 %, ser ud til gradvist at stabilisere sig i 1999 som fłlge af en r(cid:230)kke rege- ringsindgreb. Til trods for de lave private investeringer vil de offentlige investeringer og faldet i skatterne p(cid:229)virke efter- spłrgslen positivt, navnlig inden for boligbyggeriet. Industri- produktionen vil ogs(cid:229) f(cid:229) gavn af disse foranstaltninger og ser ud til at v(cid:230)re i fremgang, s(cid:229)ledes at der kan ventes en stigning i st(cid:229)lforbruget i lłbet af andet halv(cid:229)r af 1999. Efter en periode med tilpasning af lagrene i fłrste halv(cid:229)r vil den japanske st(cid:229)l- produktions tabilisere sig og landets st(cid:229)leksport falde som fłlge af en gradvis stigning i den interne efterspłrgsel. Ifłlge de seneste prognoser er der for 1999 som helhed imidlertid ikke h(cid:229)b om nogen forbedring af resultaterne fra 1998, i hvert fald ikke i st(cid:229)lindustrien. 21. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 206/13 2. 3. 2. 3. Kina og Sydłstasien De fłrste tegn p(cid:229) opsving i de vigtigste łkonomier i Sydłsta- sien viste sig i slutningen af 1998, og for 1999 vil den gennem- snitlige v(cid:230)kst i dette omr(cid:229)de blive let positiv takket v(cid:230)re de gode resultater, der navnlig ventes for forarbejdningsindustrien. St(cid:229)lforbruget i dette omr(cid:229)de vil stige med omkring 2 % i 1999 parallelt med den hjemlige produktion. Handelsm(cid:230)ssigt vil st(cid:229)l- underskuddet i samtlige disse lande dog v(cid:230)re uforandret, eftersom visse investeringer p(cid:229) st(cid:229)lomr(cid:229)det er blevet udskudt. Udviklingen i Sydkorea, der i łvrigt er meget gunstig, er nłglen til det opsving, der er p(cid:229) vej i omr(cid:229)det. nationale konjunkturer under alle omst(cid:230)ndigheder v(cid:230)re til stłrre gavn for den łkonomiske aktivitet, hvilket vil kunne fłre til en let stigning i st(cid:229)lforbruget til gavn for den hjemlige produktion. Efter de svage tegn p(cid:229) opsving i 1997 blev Rusland i 1998 igen udsat landets for en alvorlig recession, og udsigterne for łkonomi i 1999 er stadig młrke. Konjunkturerne er stadig gunstige i Kina, hvis łkonomi er vokset 7,5 % i 1998, og der ventes en v(cid:230)kst p(cid:229) 6,5 % i 1999. Investeringerne og det interne forbrug spiller fortsat en grundl(cid:230)ggende rolle for denne łkonomi, og for andet halv(cid:229)r af i (cid:229)r ventes en aktivitetsfremgang s(cid:229)vel i maskinindustrien som inden for bolig- og industribyggeriet. Eksportsektoren bliver derimod fortsat straffet af konkurrencen fra de łvrige lande, der har devalueret deres valuta. St(cid:229)lforbruget i Kina vil s(cid:229)ledes kunne stige omkring 4 % i 1999, med mulighed for en let stigning i importen, selv om man tager hłjde for en forventet produktionsfremgang. 2. 3. 2. 4. Latinamerika De latinamerikanske landes łkonomier er blevet h(cid:229)rdt ramt af den łkonomiske krise i Asien og finanskrisen i Rusland, navnlig i anden halvdel af 1998. Den brasilianske valuta blev devalueret, mens konjunkturerne i landet allerede var i tilbage- gang, og dette vil i (cid:229)r p(cid:229)virke den łkonomiske aktivitet hos de vigtigste handelspartnere i omr(cid:229)det. S(cid:229)ledes vil denne region i 1999 st(cid:229) over for en recession til trods for, at der er udsigt til et opsving i visse lande som Argentinia, Chile og Peru i anden del af (cid:229)ret. St(cid:229)lforbruget, der p(cid:229)virkes af de meget hłje rente- satser som fłlge af devalueringen af den brasilianske real, ser ud til at falde i samtlige latinamerikanske lande i 1999, og det samme g(cid:230)lder den hjemlige produktion. Med disse udsigter vil regionens positive saldo p(cid:229) handelsbalancen falde, n(cid:229)r man tager hłjde for vanskelighederne med at afs(cid:230)tte overskuds- udbuddet p(cid:229) det internationale marked. Finanskrisen i Rusland har bredt sig og derved p(cid:229)virket de łvrige republikkers łkonomier, s(cid:229) der g(cid:230)lder den samme nega- tive tendens for dem. St(cid:229)lproduktionen i denne region vil fortsat falde i 1999 navnlig som fłlge af vanskelighederne med at afs(cid:230)tte overskudsproduk- tionen p(cid:229) det internationale marked. 2. 4. PRISUDVIKLINGEN is(cid:230)r skyldtes krisesituationen i Som fłlge af det betydelige fald i verdens st(cid:229)lforbrug i 1998, der forskellige geografiske omr(cid:229)der, fremkaldte overskudsudbuddet og og forstyrrelserne i den internationale samhandel et styrtdyk i st(cid:229)lpriserne, der imidlertid ophłrte i begyndelsen af 1999. P(cid:229) verdensmarkedet faldt prisen p(cid:229) flade produkter mellem 25 og 40 % mellem fłrste kvartal af 1998 og begyndelsen af 1999. Lange produkter faldt i samme periode mellem 15 og 35 %. Det ser imidlertid ud til, at denne nedadg(cid:229)ende tendens er standset. I nogle m(cid:229)neder har man faktisk, alt efter produkt, kunnet observere enten en stabilisering eller endog svage pris- for rundt betonst(cid:229)l og varmvalsede stigninger blandt andet coils. 2. 3. 2. 5. De central- og łsteurop(cid:230)iske lande og SNG-republikkerne I de fleste central- og łsteurop(cid:230)iske lande (C(cid:216)EL) er der ikke i 1998 sket en afbrydelse af den łkonomiske genopretning, der i 1994, selv om nedgangen har v(cid:230)ret meget blev indledt markant i nogle lande i omr(cid:229)det. Derfor vil den samlede v(cid:230)kst heller ikke n(cid:229) op p(cid:229) 1 %. I USA har prisfaldet p(cid:229) st(cid:229)l fulgt samme kurve som i EU. Takket v(cid:230)re den dynamiske amerikanske łkonomi og ligeledes de handelsm(cid:230)ssige foranstaltninger, der er truffet, eller som der er planer om (antidumping- og antisubsidieklager, importkvoter osv. ), vendte den generelle pristendens allerede i slutningen af 1998. For de fleste produkters vedkommende ligger de ameri- kanske priser s(cid:229)ledes i łjeblikket 15-20 % over EU-markedets priser. Den łkonomiske v(cid:230)kst i C(cid:216)EL vil kunne styrkes lidt i lłbet af 1999, uden dog at komme over en gennemsnitlig fremgang p(cid:229) 1,5 %. I lłbet af andet halv(cid:229)r af 1999 vil de forbedrede inter- I Japan og Sydkorea har opskrivningen af valutaerne fłrt til en vis stigning i markedspriserne. Imidlertid ligger priserne i disse lande generelt under EU’s, selv om forskellen mindskes. C 206/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 7. 1999 P(cid:229) EU-markedet har det mindre pres fra importen og faldet i produktionen gjort det muligt at genskabe en bedre balance mellem udbud og efterspłrgsel. S(cid:229)ledes ser det prisfald uden sidestykke, vi oplevede i 1998, ud til endelig at v(cid:230)re slut her i begyndelsen af 1999. St(cid:229)lpriserne har s(cid:229)ledes stabiliseret sig for tid siden, og der kan omsider observeres stigninger, kort navnlig for varmvalsede coils og lette lange produkter: valstr(cid:229)d, rundt betonst(cid:229)l og handelsst(cid:229)l. Med hensyn til prisudviklingen i de kommende m(cid:229)neder vil USA med de annoncerede eller allerede trufne handelsfor- anstaltninger sandsynligvis p(cid:229) sigt n(cid:229) det łnskede m(cid:229)l, nemlig at begr(cid:230)nse importen p(cid:229) det amerikanske marked. Dette vil kunne fłre til, at en vis del af eksporten bliver omdi- rigeret til EU-markedet med risiko for at destabilisere den endnu skrłbelige balance mellem udbud og efterspłrgsel, der er blevet genskabt for nylig. N(cid:229)r man imidlertid tager hłjde for en r(cid:230)kke andre faktorer, er det trods alt sandsynligt, at priserne p(cid:229) EU-markedet fortsat fłlger den moderat opadg(cid:229)ende tendens i 1999. 2. 5. TENDENSERNE FOR DE ENKELTE PRODUKTER Flade produkter (cid:151) Varmvalsede coils Efter vanskelighederne i 1998 er der sket en btydelig forbedring i markedssituationen for varmvalsede coils. Denne forbedring skyldes faldet i importen som fłlge af blandt andet indledningen af antidumping- og antisubsidie- procedurer, dollarens styrkelse over for euroen, der virker fremmende p(cid:229) eksporten samt de mindre lagre hos de lagerfłrende forhandlere og servicecentrene. Denne bedre balance mellem udbud og derfor medfłrt lette prisstigninger fra fłrste kvartal af 1999, der bekr(cid:230)ftes i noteringerne for andet kvartal. efterspłrgsel har (cid:151) Koldvalset plade Der er en god efterspłrgsel efter koldvalset plade, brugernes og de lagerfłrende forhandleres lagre er igen p(cid:229) acceptable niveauer, og importen er ligeledes faldet st(cid:230)rkt. Selv om disse faktorer fremmer en prisstigning, har priserne imid- lertid kun kunnet stabilisere sig p(cid:229) deres laveste niveau i lłbet af fłrste kvartal af 1999. Med en sundere markeds- tendensomsving fra andet situation kan der dog ske et situationen derimod stadig kvartal. For vanskelig p(cid:229) grund af det urentable prisniveau p(cid:229) verdens- markedet. eksporten er forhold til efterspłrgslen. Den st(cid:230)rke v(cid:230)kst i udbud i importen af koldvalset plade har direkte indvirket p(cid:229) EU-producenternes leveringer. Parallelt hermed medfłrer udbuddet fra tredjelande et st(cid:230)rkt pres p(cid:229) markedsprisernes generelle niveau, der har v(cid:230)ret stadigt faldende i fłrste kvartal 1999. Imidlertid vil to positive faktorer fremme en prisstigning i de kommende m(cid:229)neder, nemlig den stabile efterspłrgsel fra bilindustrien og den opadg(cid:229)ende tendens i priserne for varmvalsede coils. (cid:151) Kvartoplade Eksportmarkedet for plader er i łjeblikket under st(cid:230)rkt pres, og de amerikanske handelsforanstaltninger (antidum- ping, importkvoter osv. ) bevirker i et vist omfang, at de internationale handelsstrłmme omdirigeres til andre desti- nationer. P(cid:229) EU-markedet er efterspłrgslen god undtagen for sektoren for svejsede rłr med stor diameter, der stadig lider under, at der ikke sker et opsving i olieaktiviteterne. De antidumpingklager, de europ(cid:230)iske producenter har indgivet over for visse tredjelande, ser imidlertid allerede ud til at have bidraget til faldet i importen af grovplader p(cid:229) EU-markedet. Dette vil sammen med en tilbagevenden til lagre, der er bedre tilpasset forbruget, derfor give mulighed for et omsving i pristendensen allerede ved andet kvartal af 1999. Lange produkter (cid:151) Sv(cid:230)re profiler og st(cid:229)lbj(cid:230)lker Importen af disse produkter er steget betydeligt i 1998 og ligger stadig p(cid:229) et hłjt niveau, navnlig importen fra C(cid:216)EL og Sydkorea. Efterspłrgslen er imidlertid god p(cid:229) alle EU-markederne, og lagrene er kommet ned p(cid:229) deres normale niveau. Derfor m(cid:229) der ventes en stigning i priserne p(cid:229) st(cid:229)lbj(cid:230)lker allerede fra leveringerne i andet kvartal. P(cid:229) eksportsiden er efterspłrgslen fra Asien svag og udsat for st(cid:230)rkt prispres. Det er derfor ikke s(cid:230)rlig attraktivt for EU-producenterne at handle i dette omr(cid:229)de. Endvidere har det eksterne udbud p(cid:229) det amerikanske marked gradvist fłrt til faldende priser, s(cid:229)ledes at truslerne om handelsfor- anstaltninger fra de amerikanske myndigheders side risi- kerer at indsn(cid:230)vre adgangsmulighederne til dette marked i lłbet af 1999. (cid:151) Valstr(cid:229)d (cid:151) Overtrukket plade Virkningen af krisen i Sydłstasien kan fortsat m(cid:230)rkes p(cid:229) EU-markedet, navnlig fordi der vedvarende er et overskuds- Stabiliteten i bilindustrien (valstr(cid:229)d af god kvalitet), et vist opsving i byggesektoren (valstr(cid:229)d til svejsede m(cid:229)tter) og normaliseringen af lagerniveauerne giver mulighed for en vis prisstigning p(cid:229) det interne marked hele (cid:229)ret. P(cid:229) verdens- 21. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 206/15 markedet er konkurencen derimod h(cid:229)rd og priserne ikke altid rentable. Tegnene p(cid:229) et łkonomisk opsving i Sydłsta- sien kan imidlertid give anledning til at formode, at der vil v(cid:230)re mindre koreansk tr(cid:229)d p(cid:229) eksportmarkedet, og presset p(cid:229) priserne vil s(cid:229)ledes ogs(cid:229) blive mindre. Det ugunstige klima p(cid:229) dette marked i begyndelsen af (cid:229)ret blev aflłst fłrst af en stabilisering og derefter af en svag stigning allerede i april, og i lłbet af andet halv(cid:229)r 1999 vil de positive tendenser for efterspłrgsel og priser kunne blive styrket. (cid:151) Rundt betonst(cid:229)l Dette produkt er det fłrste, der vendte den negative pris- tendens fra 1998, og det skete allerede i begyndelsen af 1999. Den stabile efterspłrgsel p(cid:229) de fleste store markeder i Unionen og opsvinget, der ser ud til at forts(cid:230)tte i bygge- sektoren, vil głre det muligt at fastholde eller endda łge denne tendens i de kommende m(cid:229)neder. Situationen er derimod langt mindre positiv for eksporten, hvor priserne er faldet st(cid:230)rkt p(cid:229) grund af konkurrence fra alle de producerende lande: C(cid:216)EL, Rusland, Tyrkiet, Sydłstasien osv. (cid:151) Handelsst(cid:229)l Som for de łvrige lette lange produkter er lagrene reduceret st(cid:230)rkt, forbruget er kommet i gang igen, og priserne er p(cid:229) ny for opadg(cid:229)ende. Den midlertidige stigning i skrotpri- serne, der er observeret de seneste uger, vil i łvrigt bidrage til at styrke tendensen til en stigning i priserne p(cid:229) disse produkter, samtidig med at produktionsomkostnin- gerne dog stiger. 2. 6. R¯ST¯LSBALANCE FOR ANDET HALV¯R OG REVISION AF PROGNOSERNE FOR 1999 Det ser ud til, at F(cid:230)llesskabets łkonomi i hłjere grad i (cid:229)r end i 1998 kommer til at m(cid:230)rke de negative fłlger af de forv(cid:230)rrede internationale konjunkturer. Den m(cid:230)rkbare nedgang i v(cid:230)ksten i Unionen som fłlge af denne p(cid:229)virkning udefra vil imidlertid kun blive kortvarig, for der ventes allerede i andet halv(cid:229)r af 1999 en gradvis forbedring af den łkonomiske aktivitet under p(cid:229)virkning af det ventede opsving i verdensłkonomien. Herefter vil opsvinget i industriaktiviteten, der begyndte et par m(cid:229)neder inde i 1999, forts(cid:230)tte i lłbet af (cid:229)ret og give gode udsigter for en genopretning af st(cid:229)lefterspłrgslen. eksterne protektionisme kan imidlertid Den forv(cid:230)rrede f(cid:230)lles st(cid:229)lmarked en formłrke de gunstige udsigter for det smule, fordi der eventuelt kan ske en omdirigering af de inter- nationale handelsstrłmme til EU-markedet, hvilket vil skabe forstyrrelse. forhold til P(cid:229) grundlag af tendenserne i denne prognose som anfłrt i tabel 1, »R(cid:229)st(cid:229)l (cid:151) udbud og efterspłrgsel«, vil det faktiske st(cid:229)lfor- brug kunne n(cid:229) op p(cid:229) 78,5 mio. t, hvilket er en signing p(cid:229) 1,9 % i forbruget i samme periode i 1998. Det skłnnede forbrug, der ogs(cid:229) ligger p(cid:229) 78,5 mio. t efter afslut- ningen af den periode, hvor lagrene blev nedbragt, vil stige med 3,2 %. Med en stabilisering af importen og en svag frem- gang i eksporten p(cid:229) de respektive m(cid:230)ngder i anden halvdel af 1998 vil balanceproduktionen komme op p(cid:229) 78,5 mio. t, svarende til en stigning p(cid:229) 4,5 % i forhold til F(cid:230)llesskabets st(cid:229)lproduktion for andet halv(cid:229)r af sidste (cid:229)r. Fłrste del af i (cid:229)r har v(cid:230)ret meget j(cid:230)vnt, men som fłlge af de ventede forbedringer for andet halv(cid:229)r kan der for 1999 som faktisk forbrug, der ligger 1,4 % under helhed forventes et forbruget i 1998, der var p(cid:229) 156 mio. t. P(cid:229) grund af en mindre lagerudtłmning vil det skłnnede st(cid:229)lforbrug derimod komme op p(cid:229) 154 mio. t, eller 4,5 % mindre end i 1998. N(cid:229)r der indregnes et fald p(cid:229) omkring 15 % i importen og en let stigning i eksporten, ansl(cid:229)s balanceproduktionen til 155 mio. t, hvilket giver et fald p(cid:229) 2,9 % i forhold til sidste (cid:229)r. 3. R¯MATERIALER 3. 1. SKROT Faldet i verdensproduktionen af st(cid:229)l som fłlge af den forv(cid:230)r- rede łkonomiske situation i forskellige lande medfłrte et gene- relt fald i efterspłrgslen efter og priserne p(cid:229) skrot gennem hele 1998. Det er sandsynligt, at virkningerne af normaliseringen af lagrene og faldet i importen sammen med et gradvist opsving i nye ordrer vil bidrage til at bedre vilk(cid:229)rene p(cid:229) EU’s st(cid:229)l- marked, som indtil udgangen af fłrste kvartal i (cid:229)r har v(cid:230)ret meget trykket. I begyndelsen af 1999 har der v(cid:230)ret et let opsving i priserne p(cid:229) dette r(cid:229)materiale p(cid:229) de amerikanske markeder og i EU. Udsig- terne for 1999 tyder p(cid:229) et gradvist opsving p(cid:229) grund af forskel- lige faktorer, blandt andet det stigende antal ordrer fra Korea og Tyrkiet, idrifts(cid:230)tningen af nye elektrost(cid:229)lv(cid:230)rker is(cid:230)r i USA, faldet i priserne p(cid:229) słtransport efter den voldsomme stigning i slutningen af 1998 og stigningen i priserne p(cid:229) st(cid:229)lprodukter. C 206/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 7. 1999 3. 2. JERNMALM Efter fire (cid:229)rs stigning i tr(cid:230)k tog priserne p(cid:229) jernmalm et styrtdyk i 1998 p(cid:229) grund af den faldende efterspłrgsel som fłlge af den asiatiske krise. Virkningerne af denne kirse ramte verdens st(cid:229)lindustri meget h(cid:229)rdt med det generelle prisfald p(cid:229) st(cid:229)l. Der var endnu i begyndelsen af 1999 et overskudsudbud af st(cid:229)l i forhold til en ret svag efterspłrgsel, hvilket nłdvendiggjorde en tilpasning af verdens st(cid:229)lproduktion, der l(cid:229) til grund for forhandlingerne om neds(cid:230)ttelse af priserne p(cid:229) jernmalm, der i 1999 vil v(cid:230)re gennemsnitligt 11 % lavere end i 1998. Et vist opsving i st(cid:229)lefterspłrgslen fra andet halv(cid:229)r af 1999 vil imidlertid medfłre en gradvis stigning i verdens st(cid:229)lproduktion og i forbruget af jernmalm. Der kan herefter blive foretaget en let tilpasning af priserne p(cid:229) dette r(cid:229)materiale til vilk(cid:229)rene p(cid:229) st(cid:229)lmarkedet i (cid:229)r 2000. Markedet for forreducerede produkter har lidt under konkur- rencen fra skrot og stłbejern, som der er sket et opsigtsv(cid:230)k- kende prisfald p(cid:229). Disse virkninger har v(cid:230)ret begr(cid:230)nset til de beskedne m(cid:230)ngder af DRI, der markedsfłres, for n(cid:230)sten alt dette r(cid:229)materiale bruges af producenterne selv. Denne situation har heller ikke p(cid:229)virket udvidelsen af kapaciteten p(cid:229) verdens- plan, der efter etablering af 10 mio. t ekstra fremover vil ligge p(cid:229) over 40 mio. t, og der vil blive sat 5 mio. t ny kapacitet i drift i lłbet af 1999. For det globale forbrug af zink vil der efter en fremgang p(cid:229) 0,7 % i 1998 blive tale om en stigning p(cid:229) 2,2 % i (cid:229)r til 8,05 mio. t. I Europa vil udviklingen i zinkforbruget v(cid:230)re begr(cid:230)nset til en stigning p(cid:229) omkring 1,7 % over hele 1999. Den globale produktion af dette r(cid:229)materiale, der steg 2,2 % i 1998, vil kunne stige igen i 1999 med 2,1 % til 8,2 mio. t. Efter en periode med afmatning er zinkpriserne steget igen til lidt over 1 000 dollars pr. ton, og den pris ventes at v(cid:230)re stabil indtil slutningen af 1999. For 1999 venter Den Internationale Nikkelundersłgelsesgruppe en balance p(cid:229) 1,04 mio. t i udbud p(cid:229) og efterspłrgsel efter nikkel p(cid:229) verkensmarkedet. Den globale produktion af nikkel vil s(cid:229)ledes i 1999 g(cid:229) frem med 2 % i forhold til 1998, mens det samme niveau for forbruget vil udgłre en stigning p(cid:229) 3 %. P(cid:229) i 1999 blive EU-markedet vil stigningen i nikkelforbruget endnu stłrre, idet forbruget ventes at n(cid:229) op p(cid:229) 412 000 t, hvilket svarer til en stigning p(cid:229) 8 % i forhold til 1998. Priserne p(cid:229) dette metal har rettet sig siden begyndelsen af (cid:229)ret p(cid:229) grund af den stabile st(cid:229)lefterspłrgsel fra de vestlige lande, det lagrene hos LME og meddelelserne om produktionsneds(cid:230)ttelse. Priserne p(cid:229) nikkel vil s(cid:229)ledes kunne stabiliseres indtil slutningen af 1999. forsatte fald i 3. 3. JERNLEGERINGER 4. BEK˘FTIGELSE Efter den gradvise forringelse af markedsvilk(cid:229)rene i andet halv(cid:229)r af 1998 er fłrste halv(cid:229)r af 1999 pr(cid:229)get af et opsving i efterspłrgslen efter jernlegeringer, og den tendens vil i łvrigt forts(cid:230)tte indtil slutningen af (cid:229)ret. I mellemtiden har det mind- skede udbud p(cid:229) markedet som fłlge af produktionsnedgangen gjort det muligt at stoppe faldet i priserne, der endelig har stabiliseret sig. Det ventes, at den tilfredsstillende balance p(cid:229) markedet kan lłbet af andet halv(cid:229)r af 1999, hvilket giver opretholdes i formode, at prisen p(cid:229) jernlegeriner vil v(cid:230)re grund til at stabile eller let stigende. Overalt i Europa sker der hele tiden (cid:230)ndringer i besk(cid:230)ftigelses- situationen; dette skyldes blandt andet den hurtige teknologiske fortsat at v(cid:230)re udvikling og virksomhedernes behov for konkurrencedygtige. Derfor kr(cid:230)ver ogs(cid:229) st(cid:229)lindustrien flere hłjtkvalificerede medar- bejdere, der er i stand til at tilpasse sig det stadigt hłjere kvalifikationsniveau, der er nłdvendigt. En effektiv forvaltning af menneskelige ressourcer er derfor blevet en v(cid:230)sentlig succes- faktor p(cid:229) et st(cid:229)lmarked, der bliver mere og mere globaliseret og konkurrencepr(cid:230)get. Samtidig vil det fremover blive af afgł- rende betydning at udvikle en strategi til at prognosticere og foregribe kommende (cid:230)ndringer, der kan give virksomhederne mulighed for gradvist at tilpasse sig. 3. 4. TIN, ZINK OG NIKKEL I lłbet af 1998 steg tinproduktionen med omkring 5 % sammenlignet med 1997, mens der for det skłnnede forbrug af dette metal kunne konstateres en tilbagegang p(cid:229) 3 %. Efter en periode med stabilisering i begyndelsen af (cid:229)ret ventes der i andet halv(cid:229)r af 1999 en nedgang i eksporten fra Kina, hvilket vil fłre til en bedre balance p(cid:229) markedet og en stigning i priserne for dette metal. Besk(cid:230)ftigelsen i st(cid:229)lindustrien ser derfor ud til at blive stadig mere specialiseret, hvilket er i overensstemmelse med den konkurrencefordel, som Den Europ(cid:230)iske Union generelt synes at have med hensyn til fremstilling af produkter af hłj kvalitet. De industrielle forandringer, der til automatiserede produktionsteknikker, tendensen mod virksomhedssammenl(cid:230)- gninger, men ogs(cid:229) den asiatiske krise og de protektionistiske fłrer 21. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 206/17 foranstaltninger p(cid:229) det amerikanske marked łger imidlertid truslerne mod besk(cid:230)ftigelsen i EU’s st(cid:229)lindustri. Nedl(cid:230)ggelserne af arbejdspladser har i mange (cid:229)r v(cid:230)ret ledsaget af et massivt tilbud om fłrtidspensionsordninger, hvilket klart har forrykket balancen i alderspyramiden i Unionens st(cid:229)lindustri, s(cid:229) virksom- hederne har mistet deres mest erfarne arbejdskraft. Desuden har medlemsstaterne m(cid:229)ttet p(cid:229)tage sig meget store udgifter til disse foranstaltninger, og man foretr(cid:230)kker derfor nu i hłjere grad alternative og undertiden nyskabende foranstalt- ninger for at mildne de sociale omkostninger ved arbejdsplads- nedsk(cid:230)ringerne mest muligt, samtidig med at virksomhedernes erfaringstab begr(cid:230)nses. Ifłlge de seneste prognoser er der i 1999 nedlagt netto ca. 11 000 arbejdspladser. Dette tal afspejler stadig vanskelighe- derne p(cid:229) markederne, selv om det ikke kan sammenlignes med nedsk(cid:230)ringerne af arbejdspladser i de (cid:229)r, hvor st(cid:229)lindu- strien var i dyb krise. Kommissionen vil imidlertid forts(cid:230)tte sin socialpolitik for de arbejdstagere i sektoren, der rammes af omstruktureringsforanstaltninger og med undtagelse af stłtte til erhvervsuddannelse, som kan medfinansieres via Socialfonden, vil samtlige andre foranstalt- ninger i henhold til de bilaterale aftaler om omstillingsstłtte i henhold til EKSF-traktatens artikel 55, stk. 2, litra b), forts(cid:230)tte indtil EKSF-traktatens udlłb den 23. juli 2002. anl(cid:230)gslukninger, eller De ca. 11 000 arbejdspladser, der ventes nedlagt i 1999, svarer imidlertid ikke til det antal arbejdstagere, der er berettiget til EKSF-stłtte, fordi visse medlemsstater ikke deltager i omstil- lingspolitikken, og ved bevilling af omstillingsstłtte i 1999 vil der ligeledes blive taget hłjde for, hvor mange arbejdspladser der er nedlagt det foreg(cid:229)ende (cid:229)r. P(cid:229) det korrigerede EKSF- budget er der afsat 75 mio. EUR til den almindelige omstillings- stłtte inden for kul-, jern- og st(cid:229)lindustrien. BILAG Tabel 1 R(cid:229)st(cid:229)l (cid:151) udbud og efterspłrgsel (1) EU-15 Realiseret Skłn Prognoser (mio. tons) 1995 1996 1997 1. halv(cid:229)r 1998 2. halv(cid:229)r 1998 (R1) Hele 1998 (R1) 1. halv(cid:229)r 1999 2. halv(cid:229)r 1999 Hele 1999 Brugernes skłnnede forbrug (a) ˘ndringer i lernes lagre (b) forhand- Skłnnet forbrug Import EU-15 Eksport EU-15 ˘ndringer i producen- ternes lagre Produktion 142,6 139,4 149,8 1,3 145,6 16,5 21,6 (cid:150) 4,0 135,4 12,2 28,0 1,0 150,8 14,4 24,0 81,2 4,0 85,2 11,7 10,0 77,0 158,2 (cid:150) 1,0 76,0 9,6 9,7 3,0 161,2 21,3 19,7 5,0 4,0 (cid:150) 1,0 1,0 (cid:150) 1,0 0,0 155,7 147,2 159,4 84,5 75,1 159,6 77,5 (cid:150) 2,0 75,5 9,0 10,0 0,0 76,5 78,5 0,0 78,5 9,0 10,0 156,0 (cid:150) 2,0 154,0 18,0 20,0 (cid:150) 1,0 (cid:150) 1,0 78,5 155,0 (R1) Revideret p(cid:229) grundlag af realiseringerne. (R2) Delvis revideret. (a) Dette aggregerede tal n(cid:230)rmer sig det faktiske forbrug. Det omfatter: (cid:230)ndringer i lagrene hos forhandlere i alle lande med undtagelse af Tyskland, Frankrig, Det Forenede Kongerige og Benelux-landene samt (cid:230)ndringer i st(cid:229)llagrene hos forbrugerne. (b) ˘ndringer i lagrene hos forhandlere i Tyskland, Frankrig, Det Forenede Kongerige og Benelux-landene. (1) Omregningsfaktor fra f(cid:230)rdigvarer til r(cid:229)st(cid:229)l: 1,11. C 206/18 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 21. 7. 1999 Tabel 2 Aktivitetsindikatorer (cid:151) EU-12 (1) (ikke korrigeret for s(cid:230)sonudsving) Perioder 2. halv(cid:229)r 1999 2/1998 = 100 2. halv(cid:229)r 1998 2/1997 = 100 Hele 1999 1998 = 100 Hele 1998 1997 = 100 102,9 102,4 103,5 101,6 104,7 103,8 104,6 103,4 105,8 115,3 107,0 100,8 104,5 104,8 106,0 109,1 104,5 101,3 103,3 102,2 104,3 103,1 106,8 102,2 Sektorer Metalfremstilling Maskinindustrien Elektroindustrien Bilindustrien (cid:216)vrige transportmidler Bygge- og anl(cid:230)g (1) Der findes ikke grundl(cid:230)ggende data om st(cid:229)lforbruget fordelt p(cid:229) brancher for (cid:216)strig, Finland og Sverige, s(cid:229) disse indikatorer d(cid:230)kker kun den forventede udvikling i 12 af EU’s medlemsstater. Indekstal for aktivitetsniveauet i forskellige st(cid:229)lforbrugende sektorer er fremkommet ved v(cid:230)gtning af de nationale data fra foreninger, der er repr(cid:230)senterer disse industrier. Da der mangler data fra visse lande, hviler disse tal delvis p(cid:229) skłn. Kilde: Data fra Kommissionen. Tabel 2a Tendenser i de st(cid:229)lforbrugende sektorer i de vigtigste lande (1) (Aktivitetsindikatorer (2)) Medlemsstat Tyskland Frankrig Italien Det Forenede Kongerige Spanien Sektorer/indekstal 2/1999 1999 2/1999 1999 2/1999 1999 2/1999 1999 2/1999 1999 Metalfremstilling Maskinindustrien Elektroindustrien Bilindustrien (cid:216)vrige transportmidler Bygge- od anl(cid:230)g 102,0 101,0 102,0 100,0 106,0 102,0 106,5 106,0 106,5 117,0 107,9 97,3 103,0 104,0 104,0 101,0 105,0 102,0 103,0 103,0 105,0 102,0 106,0 102,0 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 109,0 109,5 112,2 110,2 110,2 107,0 108,0 107,5 112,0 109,0 110,0 106,7 (1) Kilde: Nationale foreninger af sst(cid:229)lforbrugere. (2) For hvert land: (cid:151) fłrste spalte: aktivitetsindeks 2. halv(cid:229)r af 1999 (2. halv(cid:229)r 1998 = 100) (cid:151) anden spalte: aktivitetsindeks for hele 1999 (1998 = 100). 21. 7. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 206/19 Tabel 3 Variation i antal ansatte i st(cid:229)lindustrien (inklusive l(cid:230)rlinge) Land Ansatte (tusind) (Referencem(cid:229)ned) (Seneste m(cid:229)ned) (1) (cid:216)strig Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Finland Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige 12,5 (december 1997) 20,4 (december 1997) 1,2 (december 1997) 81,3 (december 1997) 2,1 (januar 1998) 22,8 (december 1997) 38,3 (december 1997) 7,8 (december 1997) 0,4 (december 1996) 12,2 (december 1998) 20,3 (december 1998) 1,2 (december 1998) 79,7 (december 1998) 2,0 (januar 1999) 22,5 (december 1998) 38,0 (december 1998) 8,0 (december 1998) 0,4 (december 1997) 38,0 (december 1997) 38,4 (december 1998) 4,3 (november 1997) 12,0 (december 1997) 1,8 (december 1997) 13,5 (januar 1998) 4,2 (november 1998) 11,9 (december 1998) 1,8 (december 1998) 13,3 (januar 1999) Det Forenede Kongerige EU-15 (2) 35,2 (december 1997) 32,5 (december 1998) 291,6 (1997) 286,4 (1998) Kilde: Eurostat. (1) Seneste foreliggende tal. (2) Da ikke alle lande har brugt samme referenceperiode, er dette gennemsnit kun vejledende. Variation (%) (cid:150) 2,4 (cid:150) 0,5 0,0 (cid:150) 2,0 (cid:150) 4,8 (cid:150) 1,3 (cid:150) 0,8 2,6 0,0 1,1 (cid:150) 2,3 (cid:150) 0,8 (cid:150) 10,0 (cid:150) 1,5 (cid:150) 7,7 (cid:150) 1,8 Meddelelse om ikke at mods(cid:230)tte sig en anmeldt fusion (Sag IV/M. 1493 (cid:151) United Technologies/Sundstrand) (1999/C 206/05) (E(cid:216)S-relevant tekst) Den 25. maj 1999 besluttede Kommissionen ikke at mods(cid:230)tte sig ovenn(cid:230)vnte fusion, idet den erkl(cid:230)rede den forenelig med det f(cid:230)lles marked. Denne beslutning er baseret p(cid:229) artikel 6, stk. 1, litra b), i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 4064/89. Beslutningsteksten i sin helhed eksisterer kun p(cid:229) engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den kan f(cid:229)s: (cid:151) i papirudgave gennem salgskontorerne for Kontoret for De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Officielle Publi- kationer (se liste p(cid:229) omslagets sidste side) (cid:151) i elektronisk udgave i »CEN«-versionen af CELEX-databasen under dokumentnummer 399M1493. CELEX er det datamatbaserede dokumentationssystem for europ(cid:230)isk f(cid:230)llesskabsret. For yderligere oplysninger kontakt venligst: EUR-OP Information, Marketing and Public Relations (OP/4B) 2, rue Mercier L-2985 Luxembourg Tlf. (352) 29 29-42455; fax (352) 29 29-42763


title: Päätös valiokuntien jäsenten lukumäärästä

eurovoc_concepts: composition of a parliamentary committee

text: C 301/18 FI Euroopan yhteiso¨jen virallinen lehti 18. 10. 1999 Keskiviikkona 21. heinäkuuta 1999 OSA II Parlamentin hyva¨ksyma¨t tekstit 1. Valiokuntien ja¨senten lukuma¨a¨ra¨ B5-0001/99 Pa¨a¨to¨s valiokuntien ja¨senten lukuma¨a¨ra¨sta¨ Euroopan parlamentti, joka − ottaa huomioon tyo¨ja¨rjestyksensa¨ 150 artiklan 1 kohdan, − ottaa huomioon 15. huhtikuuta 1999 tekema¨nsa¨ pa¨a¨to¨ksen valiokuntien lukuma¨a¨ra¨sta¨ ja toimivallas- ta (1), on pa¨a¨tta¨nyt valiokuntien ja¨senma¨a¨rista¨ seuraavasti: I. II. III. IV. V. VI. Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien seka¨ yhteisen turvallisuuden ja puolustuspoli- tiikan valiokunta: Budjettivaliokunta: Talousarvion valvontavaliokunta: Kansalaisvapauksien ja -oikeuksien seka¨ oikeus- ja sisa¨asioiden valiokunta: Talous- ja raha-asioiden valiokunta: Oikeudellisten ja sisa¨markkina-asioiden valiokunta: VII. Teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunta: VIII. Tyo¨llisyys- ja sosiaalivaliokunta: IX. X. XI. XII. Ympa¨risto¨asioiden, kansanterveyden ja kuluttajapolitiikan valiokunta: Maatalouden ja maaseudun kehitta¨misen valiokunta: Kalatalousvaliokunta: Aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta: XIII. Kulttuuri-, nuoriso-, koulutus-, tiedonva¨litys- ja urheiluvaliokunta: XIV. Kehitysyhteistyo¨valiokunta: XV. Perussopimus-, tyo¨ja¨rjestys- ja toimielinasioiden valiokunta: XVI. Naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunta: XVII. Vetoomusvaliokunta: (1) Kyseisen istunnon po¨yta¨kirja, osa II, kohta 1. 65 ja¨senta¨ 45 ja¨senta¨ 21 ja¨senta¨ 43 ja¨senta¨ 45 ja¨senta¨ 35 ja¨senta¨ 60 ja¨senta¨ 55 ja¨senta¨ 60 ja¨senta¨ 38 ja¨senta¨ 20 ja¨senta¨ 59 ja¨senta¨ 35 ja¨senta¨ 34 ja¨senta¨ 30 ja¨senta¨ 40 ja¨senta¨ 30 ja¨senta¨


title: Beslut om antalet interparlamentariska delegationer och delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna samt antalet ledamöter i dessa

eurovoc_concepts:
EP delegation
interparliamentary delegation
operation of the Institutions
parliamentary committee

formats: html print


title: Decisión sobre el número de diputados de cada comisión

text: C 301/18 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 10. 1999 Mie´rcoles, 21 de julio de 1999 PARTE II Textos aprobados por el Parlamento Europeo 1. Composicio´n nume´rica de las comisiones B5-0001/99 Decisio´n sobre el nu´ mero de diputados de cada comisio´n El Parlamento Europeo, − Visto el apartado 1 del artı´culo 150 de su Reglamento, − Vista su decisio´n de 15 de abril de 1999 sobre el nu´mero y las competencias de las comisiones parlamentarias (1), Decide que la composicio´n nume´rica de las comisiones sera´ la siguiente: I. II. III. IV. V. VI. Comisio´n de Asuntos Exteriores, Derechos Humanos, Seguridad Comu´n y Polı´tica de Defensa: Comisio´n de Presupuestos: Comisio´n de Control Presupuestario: Comisio´n de Libertades y Derechos de los Ciudadanos, Justicia y Asuntos Interiores: Comisio´n de Asuntos Econo´micos y Monetarios: Comisio´n de Asuntos Jurı´dicos y Mercado Interior: VII. Comisio´n de Industria, Comercio Exterior, Investigacio´n y Energı´a: VIII. Comisio´n de Empleo y Asuntos Sociales: IX. X. XI. XII. XIII. Comisio´n de Medio Ambiente, Salud Pu´blica y Polı´tica del Consumidor: Comisio´n de Agricultura y Desarrollo Rural: Comisio´n de Pesca: Comisio´n de Polı´tica Regional, Transportes y Turismo: Comisio´n de Cultura, Juventud, Educacio´n, Medios de Comunicacio´n y Deporte: XIV. Comisio´n de Desarrollo y Cooperacio´n: XV. Comisio´n de Asuntos Constitucionales: XVI. Comisio´n de Derechos de la Mujer e Igualdad de Oportunidades: XVII. Comisio´n de Peticiones: 65 miembros 45 miembros 21 miembros 43 miembros 45 miembros 35 miembros 60 miembros 55 miembros 60 miembros 38 miembros 20 miembros 59 miembros 35 miembros 34 miembros 30 miembros 40 miembros 30 miembros (1) Ve´ase el acta de dicha sesio´n, parte II, punto 1


title: Sozialgütesiegel : Werkzeuge für ethischen Handel: Zusammenfassung.

eurovoc_concepts:
assembly line work
consumer information
human rights
labelling
social policy
working conditions