title: Verordening (EG) nr. 1535/1999 van de Commissie van 13 juli 1999 tot vaststelling van de restituties bij uitvoer van witte en ruwe suiker in onveranderde vorm

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

text: L 178/22 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 14. 7. 1999 VERORDENING (EG) Nr. 1535/1999 VAN DE COMMISSIE van 13 juli 1999 tot vaststelling van de restituties b¶ uitvoer van witte en ruwe suiker in onveranderde vorm DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1785/81 van de Raad van 1 juni 1981 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector suiker (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verorde- ning (EG) nr. 1148/98 van de Commissie (2), inzonderheid op artikel 19, lid 4, eerste alinea, onder a), (1) Overwegende dat krachtens artikel 19 van Verordening (EEG) nr. 1785/81 het verschil tussen de noteringen of de prĳzen op de wereldmarkt voor de in artikel 1, lid 1, onder a), van die verordening genoemde producten en de prĳzen voor deze producten in de Gemeenschap overbrugd kunnen worden door een restitutie bĳ de uitvoer; (2) Overwegende dat krachtens Verordening (EEG) nr. 1785/ 81 de restituties voor witte suiker en ruwe suiker, welke niet gedenatureerd en in onveranderde vorm uitgevoerd zĳn, vastgesteld moeten worden rekening houdend met de toestand op de markt van de Gemeenschap en op de wereldmarkt voor suiker, en vooral met de in artikel 17 bis van genoemde verordening bedoelde prĳs- en kos- tenelementen; dat volgens dit artikel eveneens met het economische aspect van de voorgenomen uitvoertransactie rekening moet worden gehouden; (3) Overwegende dat voor ruwe suiker de restitutie vastgesteld moet worden voor de standaardkwaliteit die bepaald is in artikel 1 van Verordening (EEG) nr. 431/68 van de Raad van 9 april 1968 houdende vaststelling van de standaard- kwaliteit voor ruwe suiker en van de plaats van grensover- schrĳding van de Gemeenschap voor de berekening van de cif-prĳzen in de sector suiker (3), gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 3290/94 (4); dat deze restitutie bovendien werd vastgesteld overeenkomstig artikel 17 bis, lid 4, van Veror- dening (EEG) nr. 1785/81; dat kandĳsuiker in Verordening (EG) nr. 2135/95 van de Commissie van 7 september 1995 inzake uitvoeringsbepalingen voor de toekenning suiker (5) werd in de van uitvoerrestituties sector omschreven; dat het aldus berekende restitutiebedrag voor gearomatiseerde suiker en suiker waaraan kleurstoffen zĳn toegevoegd, moet gelden voor de hoeveelheid sacharose in de betreffende suiker en bĳgevolg worden vastgesteld per percent sacharosegehalte; (4) Overwegende dat de toestand op de wereldmarkt of de bĳzondere eisen van bepaalde markten het noodzakelĳk kunnen maken de restitutie voor suiker naar gelang van de bestemming te variëren; (5) Overwegende dat in bĳzondere gevallen het bedrag van de restitutie kan worden vastgesteld bĳ besluiten van verschil- lende aard; (6) Overwegende dat de restitutie elke twee weken moet worden vastgesteld; dat de restitutie tussentĳds gewĳzigd kan worden; (7) Overwegende dat de toepassing van deze regels op de huidige situatie van de suikermarkt en met name op de noteringen of prĳzen van suiker in de Gemeenschap en op de wereldmarkt voert tot het vaststellen van de restitutie ter hoogte van de in de bĳlage aangegeven bedragen; (8) Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zĳn met het advies van het Comité van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De restituties bĳ de uitvoer in onveranderde vorm van de in artikel 1, lid 1, onder a), van Verordening (EEG) nr. 1785/81 genoemde producten, welke niet gedenatureerd zĳn, worden vastgesteld overeenkomstig de bedragen aangegeven in de bĳlage. (1) PB L 177 van 1. 7. 1981, blz. 4. (2) PB L 159 van 3. 6. 1998, blz. 38. (3) PB L 89 van 10. 4. 1968, blz. 3. (4) PB L 349 van 31. 12. 1994, blz. 105. (5) PB L 214 van 8. 9. 1995, blz. 16. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 14 juli 1999. 14. 7. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 178/23 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 13 juli 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie b¶ de verordening van de Commissie van 13 juli 1999 tot vaststelling van de restituties b¶ uitvoer van witte en ruwe suiker in onveranderde vorm BĲLAGE Productcode 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Restitutiebedrag — in EUR/100 kg — 42,32 42,29 42,32 42,29 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4600 — in EUR/1 % sacharose × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — in EUR/100 kg — 46,00 45,97 45,97 1701 99 90 9100 0,4600 — in EUR/1 % sacharose × 100 kg — (1) Dit bedrag geldt voor ruwe suiker met een rendement van 92 %. Indien het rende- ment van 92 %, wordt het bedrag van de toe te passen restitutie berekend overeenkomstig het bepaalde in artikel 17 bis, lid 4, van Verordening (EEG) nr. 1785/81. geëxporteerde van de afwĳkt suiker ruwe (2) Vaststelling geschorst door Verordening (EEG) nr. 2689/85 van de Commissie (EEG) gewĳzigd bĳ Verordening (PB L 255 van 26. 9. 1985, blz. 12), nr. 3251/85 (PB L 309 van 21. 11. 1985, blz. 14)


title: Komission asetus (EY) N:o 1529/1999, annettu 13 päivänä heinäkuuta 1999, yhdistettyyn nimikkeistöön kuuluvien tiettyjen tavaroiden luokittelusta

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
clothing
tariff nomenclature

formats: html pdf print

text: L 178/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 14. 7. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1529/1999, annettu 13 päivänä heinäkuuta 1999, yhdistettyyn nimikkeistöön kuuluvien tiettyjen tavaroiden luokittelusta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon tulli- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tulli- tariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1372/1999 (2), ja erityisesti sen 9 artiklan, sekä katsoo, että 1) 2) 3) 4) edellä mainitun asetuksen liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistami- seksi on annettava määräykset tämän asetuksen liitteessä mainittujen tavaroiden luokittelusta, tulkintasäännöt; näitä asetuksella (ETY) N:o 2658/87 on vahvistettu yhdistetyn nimikkeistön yleiset sääntöjä sovelletaan yhtäläisesti myös kaikkiin muihin nimikkeis- töihin, jotka korvaavat sitä osittainkin tai lisäävät siihen mahdollisia alajakoja ja jotka on laadittu yhteisön erityisten säännösten perusteella ja silmällä pitäen tulli- ja muiden toimenpiteiden käyttöä tavaranvaihdossa, edellä mainittuja yleisiä sääntöjä sovellettaessa tämän asetuksen liitteessä olevan taulukon sarakkeessa 1 kuvatut tavarat on luokiteltava vastaavilla CN-koodeilla, jotka on mainittu sarakkeessa 2 ja joiden perustelu on sarakkeessa 3, jollei muuta johdu yhteisössä voimassa olevista toimen- piteistä, jotka liittyvät tekstiilituotteiden kaksinkertaiseen tarkastukseen ja yhteisön valvontaan etu- ja jälkikäteen yhteisöön tuonnin, olisi asianmukaista, että saajan vaati- muksesta saadaan jatkaa yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (3) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti 60 päivän ajan jäsenvaltioiden tulliviranomaisten anta- mien niiden sitovien tariffitietojen soveltamista tava- jotka roiden luokittelusta yhdistetyssä nimikkeistössä, ja eivät ole yhdenmukaisia tämän asetuksen kanssa, 5) tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodek- sikomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 kuvatut tavarat luoki- tellaan yhdistetyn nimikkeistön koodeilla, jotka ilmenevät edellä mainitun taulukon sarakkeesta 2. 2 artikla Jollei muuta johdu yhteisössä voimassa olevista toimenpiteistä, jotka liittyvät tekstiilituotteiden kaksinkertaiseen tarkastukseen ja yhteisön valvontaan etu- ja jälkikäteen yhteisöön tuonnin, saadaan tehdystä vaatimuksesta jatkaa asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaan 60 päivän ajan jäsen- valtioiden tulliviranomaisten antamien niiden sitovien tariffitie- tojen soveltamista tavaroiden luokittelusta yhdistetyssä nimik- jotka eivät ole yhdenmukaisia tämän asetuksen keistössä, kanssa. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenäensim- mäisenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 1999. Komission puolesta Mario MONTI Komission jäsen (1) EYVL L 256, 7. 9. 1987, s. 1. (2) EYVL L 162, 26. 6. 1999, s. 46. (3) EYVL L 302, 19. 10. 1992, s. 1. 14. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 178/11 LIITE Luokittelu (CN-koodi) (2) 6106 20 00 Perusteet (3) Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten, 61 ryhmän 4 ja 9 huomautuksen sekä CN-koodien 6106 ja 6106 20 00 nimiketekstien mukaisesti. Katso myös nimikettä 6106 koskevat yhdistetyn nimikkeistön selittävät huomautukset. Tavaran kuvaus (1) 1. Monivärinen vaate, tehty tekokuiduista valmistetuista sametti- neuloksista (80 prosenttia viskoosia, 20 prosenttia polyes- teriä), jossa on joka suuntaan enemmän kuin 10 silmukkaa lineaarisella senttimetrillä laskettuna alalta, jonka suuruus on vähintään 10 cm × 10 cm. Vaate on leikkaukseltaan vartalonmyötäinen ja se peittää ylävartalon vyötärön alapuolelle saakka. Vaatteessa on pitkät hihat ja kapea kauluksellinen pääntie. Edestä kokonaan avautuva vaate suljetaan napeilla siten, että oikea reuna peittää vasemman. Vaatteessa on paikkatasku rinnan tasolla, noin 8 cm pitkät halkiot helmassa sekä päärme hihansuissa ja helmassa. (paitapusero) (Katso valokuva n:o 584) (*) 2. Yksivärinen neule (70 % akryylia, 30 % polyesteriä), jonka leikkaus on suora ja joka on tarkoitettu peittämään ylävartalo vyötärön alapuolelle saakka (66 cm), pitkähihainen. 6110 30 99 Vaatteessa on pyöreä, halkioton pääntie, neuloskaistaleella. joka on huoliteltu (vaate on pujopaidan kaltainen) (katso valokuva n:o 590) (*) 6307 90 99 3. Kantoteline, joka on valmistettu alumiiniputkesta ja toisiinsa ompelemalla kiinnitetyistä neulotuista ja kudotuista kangas- kappaleista (synteettikuitua). Telineessä on sivuilta ja pään korkeudelta pehmustettu istuin lasta varten, kiinnitys- ja kantohihnat sekä istuimen alla säilytystila pieniä esineitä varten. Istuinosa ja selkäkappale, aukot, joihin kehys pujotetaan, istuimen alla oleva pieni taskumainen säilytystila ja erilaiset kanto-, vatsa- ja liitoshihnat ovat tekstiiliainetta. (muut sovitetut tekstiilitavarat, kudottua kangasta — vauvan kantoteline) Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön, 61 ryhmän 9 huomautuksen sekä CN-koodien 6110, 6110 30 ja 6110 30 99 nimiketekstien mukaan. Katso myös nimikettä 6110 koskevat yhdistetyn nimikkeistön selittävät huomautukset. Kun otetaan huomioon vaatteen leikkaus ja sen yleinen ulkonäkö, sekä valmistuksessa käytetyn neuloksen ominaisuudet, on vaate luokiteltava pujopaidan kaltaisena vaatteena. Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1, 3b ja 6 yleisen tulkintasäännön, XI jakson 7 huomautuksen e alakohdan, 63 ryhmän 1 huomautuksen, 94 ryhmän 2 huomautuksen sekä CN-koodien 6307, 6307 90 ja 6307 90 99 nimiketekstien mukaisesti. Tuotteella ei ole repun eikä muiden nimikkeeseen 4202 kuulu- vien säilytysesineiden luonnetta, koska se on tarkoitettu lasten kantamiseen. Katso myös nimikettä 6307 koskevat harmonoidun järjestelmän selitykset. L 178/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 14. 7. 1999 (*) Valokuvat ovat ainoastaan ohjeellisina


title: Reglamento (CE) n° 1531/1999 de la Comisión, de 13 de julio de 1999, por el que se fijan las restituciones a la exportación en el sector de los huevos

eurovoc_concepts:
egg
export refund

formats: pdf print

text: 14. 7. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 178/15 REGLAMENTO (CE) No 1531/1999 DE LA COMISIÓN de 13 de julio de 1999 por el que se fijan las restituciones a la exportación en el sector de los huevos LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 2771/75 del Consejo, de 29 de octubre de 1975, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de los huevos (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1516/96 de la Comisión (2), y, en particular, el apartado 3 de su artículo 8, (1) (2) (3) Considerando que, en virtud de lo dispuesto en el artí- culo 8 del Reglamento (CEE) no 2771/75, la diferencia entre los precios de los productos contemplados en el apartado 1 del artículo 1 de dicho Reglamento, en el mercado mundial y en la Comunidad, puede cubrirse mediante una restitución a la exportación; Considerando que la situación actual del mercado en algunos países terceros así como la competencia para determinados destinos imponen la necesidad de fijar una restitución diferenciada para ciertos productos del sector de los huevos; Considerando que la aplicación de dichas normas y crite- rios a la situación actual de los mercados en el sector de los huevos conduce a fijar la restitución en un importe que permita la participación de la Comunidad en el comercio internacional y que tenga en cuenta asimismo el carácter de las exportaciones de dichos productos, así como su importancia en la actualidad; (4) Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de las aves de corral y de los huevos, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Queda fijada en el anexo la lista de los códigos de productos a los que se concede la restitución prevista en el artículo 8 del Reglamento (CEE) no 2771/75 y los importes de dicha restitu- ción. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 14 de julio de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 13 de julio de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 282 de 1. 11. 1975, p. 49. (2) DO L 189 de 30. 7. 1996, p. 99. L 178/16 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 14. 7. 1999 del Reglamento de la Comisión, de 13 julio 1999, por el que se fijan las restituciones a la exportación en el sector de los huevos ANEXO Código del producto Destino (1) Importe de las restituciones 0407 00 11 9000 0407 00 19 9000 0407 00 30 9000 0408 11 80 9100 0408 19 81 9100 0408 19 89 9100 0408 91 80 9100 0408 99 80 9100 02 02 03 04 05 01 01 01 01 01 EUR por 100 unidades 3,30 1,50 EURpor 100 kg 16,00 8,00 17,00 58,00 27,00 27,00 43,00 11,00 (1) Los destinos se identifican como sigue: 01 todos los destinos, a excepción de Suiza, 02 todos los destinos, a excepción de los Estados Unidos de América, 03 Kuwait, Bahrein, Omán, Qatar, Emiratos Árabes Unidos, Yemen, Hong Kong RAE y Rusia, 04 todos los destinos, a excepción de Suiza y de los destinos mencionados en el punto 03 y 05, 05 Corea del Sur, Japón, Malasia, Tailandia, Taiwán, Filipinas y Egipto. NB: Los códigos de productos, (CEE) no 3846/87 de la Comisión modificado. incluidas las notas a pie de página, se definen en el Reglamento


title: Résolution du Conseil du 21 juin 1999 concernant un manuel pour la mise en place, à l'échelle internationale, d'une coopération policière et de mesures visant à prévenir et à maîtriser la violence et les troubles liés aux matches de football internationaux

eurovoc_concepts:
international cooperation
police cooperation
sporting event
violence

text: 13. 7. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 196/1 (Actes adoptØs en application du titre VI du traitØ sur l’Union europØenne) R(cid:201)SOLUTION DU CONSEIL du 21 juin 1999 concernant un manuel pour la mise en place, (cid:224) l’Øchelle internationale, d’une coopØration policiŁre et de mesures visant (cid:224) prØvenir et (cid:224) ma(cid:238)triser la violence et les troubles liØs aux matches de football internationaux (1999/C 196/01) LE CONSEIL DE L’UNION EUROP(cid:201)ENNE, considØrant ce qui suit: (1) (2) (3) (4) l’objectif de l’Union europØenne est, entre autres, d’offrir aux citoyens un niveau ØlevØ de protection dans un espace de libertØ, de sØcuritØ et de justice, en Ølaborant des actions en commun entre les (cid:201)tats membres dans le domaine de la coopØration policiŁre; le Conseil a adoptØ, le 9 juin 1997, une rØsolution sur la prØvention et la ma(cid:238)trise du «hooliganisme» par l’Øchange d’expØriences, l’interdiction de stade et la politique mØdia- tique (1); dans le cadre du Conseil de l’Europe, une convention a ØtØ conclue le 19 aoßt 1995 sur la violence et les dØbor- dements de spectateurs lors de manifestations sportives et notamment de matches de football; il est nØcessaire de renforcer les efforts entrepris pour contr(cid:244)ler le «hooliganisme» liØ au football, compte tenu des ØvØnements survenus ces derniŁres annØes, en particu- lier lors des championnats d’Europe de football de 1996 et de la Coupe du monde de football de 1998, ainsi que sur la base des conclusions de l’Øvaluation des mesures antØrieures, effectuØe par des experts des services de police (cid:224) la demande des Pays-Bas; (5) il est de toute importance que les services de police des (cid:201)tats membres disposent d’un cadre communautaire pour ce qui concerne le contenu et la portØe de la coopØration policiŁre, la coopØration avec les personnes chargØes d’accompagner les supporters et la politique d’accŁs aux stades; les rapports entre la police et les mØdias, (6) (7) il est particuliŁrement nØcessaire de dØfinir le cadre euro- pØen susmentionnØ dans un manuel destinØ aux services de police; sans prØjudice des dispositions nationales en vigueur et des compØtences que la Commission europØenne exerce en vertu du traitØ instituant la CommunautØ europØenne, ADOPTE LA PR(cid:201)SENTE R(cid:201)SOLUTION: 1. Le Conseil invite les (cid:201)tats membres (cid:224) intensifier leur coo- pØration, et notamment la coopØration pratique entre les services de police, afin d’empŒcher et de contr(cid:244)ler la vio- lence et les troubles liØs aux matches de football internatio- naux. 2. (cid:192) cette fin, un manuel destinØ aux services de police, dont l’objet est de fournir des exemples de mØthodes de travail, est annexØ (cid:224) la prØsente rØsolution. Le groupe de travail compØtent du Conseil est invitØ (cid:224) proposer les modifica- lieu d’apporter (cid:224) ce tions qu’il y aura Øventuellement manuel pour tenir compte de l’Øvolution de la situation. (1) JO C 193 du 24. 6. 1997, p. 1. C 196/2 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 13. 7. 1999 ANNEXE Manuel pour la mise en place, (cid:224) l’Øchelle internationale d’une coopØration policiŁre et de mesures visant (cid:224) prØvenir et (cid:224) ma(cid:238)triser la violence et les troubles liØs aux matches de football internationaux qui concernent au moins un (cid:201)tat membre, en raison de sa participation (cid:224) ces matches et/ou du fait qu’il en est le pays h(cid:244)te Table des matiŁres 1. PrØparatifs par les services de police Les autoritØs et les services de police du pays organisateur associent rapidement aux prØparatifs les services de police des pays participants. 2. Organisation de la coopØration entre les services de police Les autoritØs et les services de police du pays organisateur tiennent compte des exigences liØes (cid:224) l’organisation de la coopØration policiŁre internationale. 3. Gestion des informations par les services de police Les autoritØs et les services de police du pays organisateur tiennent compte des exigences liØes (cid:224) la gestion des informations par la police. 4. CoopØration entre services de police et agents de surveillance Les autoritØs et les services de police du pays organisateur associent (cid:224) l’exØcution de leur mission les personnes chargØes d’accompagner les supporters relevant des fØdØrations de football des pays participants et instaurent avec elles une coopØration optimale. 5. Liste des points (cid:224) vØrifier (destinØe (cid:224) la police et aux pouvoirs publics) en ce qui concerne la politique mØdiatique et la stratØgie de communication lors des championnats et matches importants (internationaux) Les services de police font usage de la liste des points (cid:224) vØrifier en ce qui concerne la politique mØdiatique. 6. Exigences relatives (cid:224) la politique d’accŁs aux stades et (cid:224) la vente des billets Les autoritØs du pays organisateur tiennent compte de l’ensemble des exigences qui se posent en matiŁre de politi- que d’accŁs aux stades, notamment pour la vente et la gestion des billets et la sØparation des supporters rivaux ou des diffØrentes nationalitØs. 7. Liste des mesures dØj(cid:224) prises par le Conseil de l’Union europØenne Une liste des dØcisions adoptØes antØrieurement par le Conseil donne une idØe des mesures dØj(cid:224) prises (cid:224) ce jour. CHAPITRE 1 PrØparatifs par les services de police (cid:151) La demande formelle d’assistance Ømane du ministre responsable dans le pays organisateur, qui est informØ par les services de police concernØs. La demande indique, compte tenu des objectifs spØcifiques de la coopØration, l’am- pleur et la nature de l’assistance. (cid:151) La demande d’assistance est soumise en temps voulu aux services de police Øtrangers avant le championnat ou le match. L’Øquipe de police ØtrangŁre qui fournit une assistance doit disposer d’un dØlai de prØparation d’au moins huit semaines. (cid:151) Les services de police du pays organisateur ne doivent demander l’assistance en effectifs d’une police ØtrangŁre que si cette derniŁre est en mesure de leur apporter une valeur ajoutØe. 13. 7. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 196/3 (cid:151) La coopØration internationale au niveau de l’assistance policiŁre vise (cid:224) ce que l’ØvØnement se dØroule sans heurts, et elle poursuit les objectifs spØcifiques suivants: 1) le renseignement; 2) la reconnaissance; 3) le repØrage; 4) l’accompagnement sous surveillance de la police. (cid:151) Les services de police des pays qui apportent leur appui sont chargØs de produire au prØalable une analyse des ris- ques contenant notamment une description du profil des supporters visiteurs et du type de supporter (cid:224) risques dans leur pays. Ces rapports sont constamment mis (cid:224) jour. Dans les diffØrents pays, les correspondants nationaux «hoo- liganisme» coordonnent la fourniture des informations aux services de police du pays organisateur. (cid:151) L’analyse des risques relative au groupe de supporters du pays concernØ permet en premiŁre instance aux services de police du pays organisateur de dØcider pour lequel des quatre domaines visØs au premier tiret ils demandent une coopØration policiŁre. (cid:151) Les services de police Øtrangers indiquent dans quelle mesure ils sont (cid:224) mŒme de rØpondre (cid:224) la demande d’assis- tance Ømanant des services de police du pays organisateur. L’importance de l’Øquipe de police ØtrangŁre est ensuite fixØe en concertation. (cid:151) L’importance de l’Øquipe de police n’est donc pas identique pour tous les pays, mais dØpend dans une certaine mesure de la menace et du risque que prØsentent les supporters originaires du pays concernØ ainsi que d’aspects fonctionnels. (cid:151) Au sein d’une Øquipe de police ØtrangŁre, il peut Œtre fait une distinction, en fonction de la nature de l’assistance (cid:224) fournir et de l’importance de l’Øquipe, entre les charges suivantes: 1) des agents de police chargØs d’une mission, auxquels sont confiØes des t(cid:226)ches de reconnaissance, de repØrage ou d’accompagnement; 2) un coordinateur opØrationnel, chargØ de coordonner les travaux des agents de police affectØs (cid:224) une mission et de transmettre les informations; 3) un porte-parole; 4) un officier de liaison, chargØ en particulier de l’Øchange d’informations entre son pays d’origine et le pays h(cid:244)te. Eu Øgard aux compØtences propres aux diffØrents domaines d’ordre public, «hooliganisme» violent lors des mat- ches et terrorisme, l’officier de liaison national peut proposer au pays h(cid:244)te que ce dernier autorise le dØtache- ment d’un deuxiŁme officier de liaison auprŁs du centre Øtabli dans le pays h(cid:244)te; 5) un chef qui, du point de vue fonctionnel et hiØrarchique, est responsable de son Øquipe; toutefois, s’il est Øtabli un centre national de coordination policiŁre, ce chef ne sera responsable de l’officier de liaison que d’un point de vue hiØrarchique, la responsabilitØ fonctionnelle en ce qui concerne l’officier de liaison incombant dans ce cas au chef du centre de coordination. (cid:151) Les services de police du pays organisateur veillent (cid:224) ce que les services de police Øtrangers soient en mesure de s’informer de l’organisation des actions de police dans le pays organisateur et/ou dans les villes oø auront lieu les matches ainsi que du site oø se trouve le stade, et de rencontrer les commandants responsables des opØrations dans les villes oø auront lieu les matches pendant la durØe des compØtitions. CHAPITRE 2 Organisation de la coopØration entre les services de police (cid:151) La qualitØ des actions de police dans le pays h(cid:244)te augmente lorsque ces services peuvent bØnØficier de l’aide des ser- vices de police des pays dont sont originaires les supporters violents. (cid:151) L’assistance que peuvent fournir ces services de police Øtrangers est utilisØe au mieux. Elle fait partie intØgrante du concept tactique de l’organisation de police du pays h(cid:244)te. C 196/4 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 13. 7. 1999 (cid:151) Le chef de l’Øquipe de police de soutien dispose, s’il le souhaite, de son propre porte-parole. Le chef de cette Øquipe dØcide des modalitØs d’intervention de ce porte-parole. (cid:151) Le porte-parole dØtachØ auprŁs d’une Øquipe de police de soutien empŒche, le cas ØchØant, les mØdias d’entrer en contact avec les membres de l’Øquipe de soutien. (cid:151) L’organisation de police du pays h(cid:244)te doit veiller (cid:224) la sØcuritØ physique des agents de l’Øquipe de police de soutien. (cid:151) Le service de police du pays organisateur veille, en concertation avec l’organisateur du match, (cid:224) ce que l’Øquipe de police ØtrangŁre de soutien dispose des autorisations et moyens nØcessaires (pas obligatoirement de places assises) lui permettant de remplir dßment sa t(cid:226)che dans les stades et aux alentours de ceux-ci lors des matches pour les- quels il a ØtØ fait appel (cid:224) l’Øquipe de police en question. (cid:151) Les services de police du pays dont sont originaires les supporters surveillent les supporters (cid:224) risques dŁs le dØbut du voyage jusqu’(cid:224) l’entrØe dans le pays oø aura lieu le match. Lors du passage de la frontiŁre, les services de police (y compris la police des transports et la police des chemins de fer) procŁdent (cid:224) un transfert de compØtences en bonne et due forme. (cid:151) L’organisation de police du pays h(cid:244)te dØtache auprŁs de l’Øquipe de police du pays de soutien au moins un policier accompagnateur disposant d’aptitudes et de connaissances linguistiques suffisantes pour entretenir les contacts avec l’Øquipe ØtrangŁre au niveau opØrationnel et pour faire rapport. (cid:151) Les services de police du pays organisateur disposent de suffisamment d’interprŁtes connaissant la langue des sup- porters visiteurs. Cela permet d’Øviter que les Øquipes de police ØtrangŁres des divers pays ne doivent trop souvent jouer le r(cid:244)le d’interprŁtes et ne soient empŒchØs, de ce fait, de se consacrer aux t(cid:226)ches opØrationnelles. (cid:151) L’organisation de police du pays h(cid:244)te met (cid:224) la disposition de l’Øquipe de police de soutien les moyens de communi- cation nØcessaires. (cid:151) L’Øquipe de police de soutien se met d’accord avec le service de police du pays organisateur sur le matØriel qu’elle peut apporter et sur son utilisation. CHAPITRE 3 Gestion des informations par les services de police (cid:151) Les services de police du pays organisateur veillent (cid:224) ce que les canaux et les structures d’information destinØs aux services de police Øtrangers de soutien soient clairs. Il est tenu compte, (cid:224) cet Øgard, de la nature des informations, selon qu’elles concernent le terrorisme, les donnØes personnelles de nature pØnale (dØlinquants), les informations relatives (cid:224) l’ordre public ou au «hooliganisme» violent dans les stades. (cid:151) Pendant tout le championnat ou le match, les services de police du pays organisateur communiquent avec les servi- ces de police nationaux des pays participants par l’intermØdiaire de l’officier de liaison dØsignØ et mis (cid:224) leur disposi- tion par les pays concernØs. Il peut Œtre fait appel (cid:224) cet officier de liaison pour des matiŁres relevant de l’ordre public, du «hooliganisme» violent dans les stades et du terrorisme. (cid:151) Les services de police du pays organisateur empŒchent les mØdecins d’entrer en contact avec l’officier de liaison des services de police Øtrangers de soutien, si celui-ci le souhaite. (cid:151) L’officier de liaison se trouve, lors de championnats qui durent plusieurs jours, dans le centre de coordination natio- nal et, lors de matches occasionnels, dans le centre de coordination local du pays h(cid:244)te concernØ. (cid:151) L’officier de liaison du pays de soutien est chargØ, en permanence, de mettre (cid:224) jour l’analyse des risques. (cid:151) L’officier de liaison du pays de soutien s’informe en permanence auprŁs des services de police de son propre pays du comportement des supporters dans son pays lors de championnats ou de matches. (cid:151) Les services de police du pays organisateur prennent leurs dispositions pour transmettre en temps opportun les informations provenant de l’Øquipe de police ØtrangŁre aux unitØs appropriØes de leur propre organisation de police. Les services de police du pays organisateur dØsignent un fonctionnaire prØposØ (cid:224) l’information, qui est dØta- chØ auprŁs de l’Øquipe de soutien chargØe de la reconnaissance ou du repØrage des supporters. Le chef d’Øquipe doit pouvoir se mettre en rapport avec ce fonctionnaire, qui est responsable de la transmission correcte des informa- tions. 13. 7. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 196/5 (cid:151) Les services de police du pays organisateur veillent (cid:224) ce que les informations qui sont disponibles au niveau local ou au niveau national ne prØsentent pas de diffØrences de qualitØ. (cid:151) S’il est Øtabli un centre de coordination policiŁre au niveau national et au niveau local, le centre de coordination local transmettra des informations au centre de coordination national et vice versa. Il sera tenu compte, lors de cette transmission, des informations fournies par l’officier de liaison du pays de soutien. (cid:151) Au moment du voyage de retour des supporters, le centre de coordination national du pays organisateur informe les services de police du pays des supporters ainsi que les services de police des pays de transit, de tout indice lais- sant croire que d’Øventuels troubles pourraient se produire. S’il n’a pas ØtØ Øtabli de centre de coordination national, c’est le centre de coordination local qui s’acquitte de cette t(cid:226)che. CHAPITRE 4 CoopØration entre services de police et agents de surveillance (cid:151) Les services de police et les organisations des agents de surveillance dont les missions sont complØmentaires travail- lent ensemble, sans prØjudice des responsabilitØs et t(cid:226)ches propres (cid:224) chacun. (cid:151) Les services de police coopŁrent avec les dirigeants de l’organisation des agents de surveillance. (cid:151) Les services de police envisageront d’intØgrer un dirigeant de l’organisation des agents de surveillance dans leur pro- pre poste de commandement. (cid:151) Les services de police veillent (cid:224) ce que les informations provenant de l’organisation des agents de surveillance arri- vent aux unitØs appropriØes de l’organisation de police du pays organisateur. (cid:151) Les services de police veillent (cid:224) ce que les dirigeants de l’organisation des agents de surveillance disposent des infor- mations nØcessaires (cid:224) l’exØcution de leur mission. (cid:151) Les services de police du pays de soutien doivent entretenir des contacts avec les dirigeants des agents de surveil- lance originaires de leur pays qui apportent leur aide au pays organisateur. Liste des points (cid:224) vØrifier (destinØe (cid:224) la police et aux pouvoirs publics) en ce qui concerne la politique mØdiati- que et la stratØgie de communication lors de championnats et matches importants (internationaux) CHAPITRE 5 I. POLITIQUE M(cid:201)DIATIQUE 1. DØfinition d’un objectif stratØgique en matiŁre de politique mØdiatique L’objectif principal semble Œtre que la police ou les pouvoirs publics, aux niveaux national et international, infor- ment la population, en coopØration avec les mØdias, sur les championnats qui doivent avoir lieu prochainement, les prØparatifs, et donnent aux spectateurs qui assisteront aux matches les conseils de police nØcessaires quant (cid:224) leur sØcuritØ. La politique mØdiatique constitue l’un des instruments de la stratØgie relative (cid:224) la communication. Elle doit montrer la contribution de la police et des pouvoirs publics (cid:224) la prØservation du caractŁre festif des championnats. Commentaire: pour assurer une politique mØdiatique ØquilibrØe, il convient au prØalable de fixer un objectif stratØgi- que. Le dØroulement ultØrieur de cette politique vise (cid:224) la rØalisation de l’objectif ainsi fixØ. Il faut tenir compte de l’importance que les mØdias attachent (cid:224) certaines informations telles que la rØponse qu’ap- portent la police ou les pouvoirs publics aux problŁmes du «hooliganisme» et de la violence sur les terrains de football. Ce faisant, on indiquera clairement ce qui sera tolØrØ et ce qui ne le sera pas. 2. DØfinition des objectifs de la politique mØdiatique Une politique mØdiatique active a pour objectifs: (cid:151) de donner (cid:224) l’opinion publique une image positive de la politique menØe par la police et les autoritØs, (cid:151) de tout faire pour assurer le confort des spectateurs et susciter chez eux une attitude sportive, C 196/6 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 13. 7. 1999 (cid:151) de dissuader les spectateurs de mal se conduire: les Øcarts de conduite ne mŁnent (cid:224) rien de bon, (cid:151) de crØer un sentiment de sØcuritØ, (cid:151) d’informer le public des mesures prises par la police, notamment en cas de perturbation de l’ordre public. Commentaire: s’il est vrai que la politique mØdiatique ne pourra jamais donner l’impression que rien de f(cid:226)cheux ne peut arriver, en revanche elle peut faire savoir au public que l’ØvØnement a ØtØ bien prØparØ et qu’il n’y a aucune raison de paniquer. 3. CaractØristiques de la politique mØdiatique (cid:151) Elle fait comprendre au public que la situation est ma(cid:238)trisØe. (cid:151) Elle donne un sentiment de sØcuritØ et de confiance. (cid:151) Elle fait savoir que le «hooliganisme» sur les stades sera traitØ sØvŁrement. (cid:151) Elle vise l’ouverture et la transparence. II. STRAT(cid:201)GIE EN MATI¨RE DE COMMUNICATION 1. MØthode (cid:224) suivre pour atteindre l’objectif (cid:151) (cid:201)tablir longtemps (cid:224) l’avance des rapports avec les mØdias qui rendront compte des championnats ou des mat- ches. (cid:151) CoopØration entre services de presse de la police, services municipaux, autoritØs nationales, organisations de football telles que l’UEFA, la FIFA, etc. , qui, dans le cadre d’une politique ou d’une vision claire, permet de fixer les domaines de responsabilitØ particuliers. (cid:151) Prendre des dispositions pour diffuser des informations Ømanant de la police (cid:224) tous les intØressØs, notamment (cid:224) la fØdØration de football, aux associations de supporters, aux offices de tourisme, aux transporteurs et autres entrepreneurs. (cid:151) Mettre au point un dØpliant destinØ aux spectateurs Øtrangers, (cid:224) joindre Øventuellement (cid:224) d’autres informations touristiques. (cid:151) (cid:201)tablir, pour toute la durØe des championnats, un bureau de presse facilement repØrable oø soient prØsents des agents chargØs des relations avec la presse et des porte-parole des mØdias. (cid:151) PrØvoir des confØrences de presse quotidiennes, des interviews et autres moyens d’information adØquats durant les championnats. (cid:151) Organiser avant les championnats des rencontres avec la presse, au cours desquelles sera clairement indiquØe la maniŁre dont on envisage la coopØration avec la presse. 2. Moyens d’atteindre l’objectif/suggestions pour rØussir (cid:151) Affectation de correspondants de presse professionnels aux niveaux local, rØgional et central. (cid:151) PrØsence au centre de presse de plusieurs officiers de police multilingues chargØs des relations avec la presse, avec lesquels les mØdias peuvent prendre contact. (cid:151) Production d’un dossier d’information national et/ou binational. (cid:151) Production d’informations (cid:224) caractŁre local. (cid:151) Publication d’articles sur la sØcuritØ et le confort dans les publications locales des offices de tourisme et autres journaux ou publications locaux. (cid:151) Publication du nombre de personnes arrŒtØes pour perturbation de l’ordre public, telle que dØtention d’armes ou de faux billets d’entrØe, vente de billets au marchØ noir et Øtat d’ivresse. 13. 7. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 196/7 (cid:151) (cid:201)valuation des articles consacrØs par les mØdias internationaux, nationaux et locaux (cid:224) la prØparation et au dØroulement des championnats. (cid:151) Mise en place, au niveau national, d’un groupe de travail consacrØ (cid:224) la politique de coopØration des mØdias. 3. Points importants (cid:224) prendre en considØration 1. Fixer l’essentiel du message Commentaire: DØcider (cid:224) l’avance ce que sera l’essentiel du message. Indiquer clairement aux journalistes quel sera le sujet principal de l’interview. 2. L’objet central du message doit Œtre rØalisable Commentaire: Ne pas communiquer de positions qui ne sont pas rØalisables. Si cela se produit nØanmoins, les mØdias perdront de leur valeur comme moyen d’influencer les comportements. La politique com- muniquØe par la police doit donc Œtre maintenue. 3. PrØparation en temps voulu Commentaire: DŁs l’annonce de la candidature d’un pays aux championnats, commencer (cid:224) bien prØparer une politique mØdiatique axØe sur le r(cid:244)le et la responsabilitØ propres (cid:224) la police et aux pouvoirs publics. 4. Planification Commentaire: S’occuper de la politique mØdiatique pendant toute la phase de planification et fixer soi-mŒme les moments auxquels on informe activement les mØdias. 5. ContinuitØ et frØquence des contacts avec les mØdias Commentaire: Il est trŁs important d’organiser rØguliŁrement, (cid:224) l’intention de la presse et des mØdias, des Øchan- ges d’informations et des «briefings» pendant toute la pØriode concernØe. Il est tenu compte de la nØcessitØ pour les mØdias de recevoir rapidement les informations. 6. Projets des mØdias Commentaire: La police et les autoritØs veillent (cid:224) ce que, dans les projets spØcifiques des mØdias, il soit dßment tenu compte des informations communiquØes par la police. 7. ˚tre prŒt (cid:224) toute ØventualitØ Commentaire: DŁs que le moindre incident se produit, l’attention des mØdias se dØtourne rapidement de l’ØvØne- ment sportif vers la perturbation de l’ordre public. Ne pas oublier qu’un journaliste sportif rØdige ses articles dans une optique toute diffØrente de celle d’un policier Øtablissant un rapport. 8. Les mØdias sont entreprenants Commentaire: Tenir compte du fait que la police n’est pas la seule source d’information des mØdias. Les scØna- rios et les interventions de la police feront l’objet d’une attention particuliŁre. 9. Transparence, exhaustivitØ et actualitØ Commentaire: Indiquer aux mØdias dans quelles conditions la police ou les autoritØs interviendront si nØces- saire. Il n’y a rien (cid:224) craindre des mØdias lorsque les plans et les prØparatifs de la police sont adØ- quats. La police diffuse toute l’information. Celle-ci est vØrifiable et actuelle. 10. Inspirer confiance Commentaire: La police doit avoir confiance dans les dispositions qu’elle prend et communiquer cette confiance aux mØdias. Il appartient (cid:224) la police et aux autoritØs d’assumer la sØcuritØ qu’ils organisent. C 196/8 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 13. 7. 1999 11. Interviews Commentaire: Des mesures doivent Œtre prises pour prØparer les autoritØs policiŁres aux contacts avec les mØdias. Veiller (cid:224) ce que le fonctionnaire de police ait de tels contacts dans un lieu de travail adØ- quat. Les contacts avec les mØdias ont lieu de prØfØrence oralement et de personne (cid:224) personne. 12. DØlimitation des compØtences Limiter ses communications (cid:224) son domaine de responsabilitØ et d’intervention Commentaire: Les diffØrentes instances doivent bien se mettre d’accord entre elles sur la question de savoir qui donne quel type d’information aux mØdias. Dans leurs contacts avec les mØdias, la police et les autoritØs doivent centrer leur intervention sur leurs propres r(cid:244)les et responsabilitØs. 13. Erreurs/accusations Commentaire: Les partenaires doivent Øviter d’utiliser les mØdias pour se livrer (cid:224) des polØmiques ou lancer des accusations d’incompØtence les uns contre les autres. 14. CoopØration Commentaire: Ne jamais contourner les autres partenaires dans la mise en (cid:156)uvre de la politique mØdiatique, qui est, elle aussi, un exercice de coopØration. 15. Accords passØs avec des Øquipes de police ØtrangŁres en ce qui concerne les porte-parole Commentaire: Lorsque la police du pays h(cid:244)te re(cid:231)oit l’appui d’Øquipes policiŁres d’autres pays, il est recom- mandØ de convenir avec ces Øquipes que, si elles sont approchØes directement par les mØdias, elles renvoient ceux-ci au service de presse de la police du pays h(cid:244)te. Il peut Œtre dØrogØ (cid:224) cet accord si une Øquipe de soutien s’est adjoint, avec l’assentiment du pays h(cid:244)te, son propre attachØ de presse (porte-parole) compØtent. 16. Mise (cid:224) contribution des collŁgues policiers du pays d’origine des supporters Commentaire: Lors d’interviews ou de confØrences de presse dans le pays d’origine des supporters, il convient d’avoir recours au soutien des collŁgues de ce pays. Ils disposent des moyens nØcessaires, des contacts avec la presse et ils connaissent les commentateurs locaux et nationaux, et notamment le type d’organisation de presse pour laquelle ils travaillent. 17. (cid:201)tablissement d’une liste des services de presse nationaux pour la police du pays organisateur Commentaire: Les services de police des diffØrents pays Øtablissent, (cid:224) l’intention de la police du pays organisa- teur, une liste des services de presse les plus importants en indiquant les groupes cibles desdits services. (cid:192) l’aide de cette liste, la police du pays organisateur pourra s’adresser directement aux services de presse pour leur communiquer des informations. 18. Tenir compte du type de service de presse auquel on a affaire Commentaire: Lorsqu’on communique des informations relatives (cid:224) la sØcuritØ, il faut tenir compte du type de service de presse auquel on s’adresse et de son groupe cible. Un commentateur sportif a moins d’expØrience pour ce qui est de communiquer des informations relatives (cid:224) la sØcuritØ. Il faut en tenir compte lors de la rØdaction de communications (cid:224) la presse et de la diffusion de communi- quØs de presse. 19. Constitution d’un groupe de travail national commun Commentaire: Former un groupe commun avec toutes les parties concernØes: police des villes oø auront lieu les matches, point central d’information sur le vandalisme lors des matches de football, organisa- tion de football, autoritØs nationales. 20. Informations factuelles Commentaire: Dans leurs communications avec les mØdias, tous les reprØsentants de la police et des autoritØs doivent utiliser, avec la plus grande prØcision, les mŒmes informations de base. Afin d’harmoni- ser les infrastructures factuelles, il peut Œtre utile de rØdiger des notes communes et de mettre au point des rØponses types aux questions rØcurrentes. Il y a lieu de se communiquer quotidienne- ment les questions posØes par les mØdias. 13. 7. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 196/9 21. CommuniquØ Øcrit Commentaire: Faciliter les confØrences de presse par un communiquØ Øcrit. Cela prØsente les avantages suivants: (cid:151) un texte Øcrit permet de peser ses mots, (cid:151) un texte peut Œtre autorisØ pour la presse, (cid:151) le message est clair (on ne peut prØtendre, aprŁs coup, qu’il y a eu un «malentendu»). 22. Prospectus Mettre (cid:224) la disposition des supporters un prospectus indiquant le type de comportement attendu des suppor- ters ou, au contraire, inacceptable dans le pays d’accueil, ainsi que ce qui est considØrØ comme une infraction donnant lieu (cid:224) poursuites. Fournir Øgalement quelques informations connexes, afin que les supporters aient le sentiment d’Œtre les bienvenus. Remettre le prospectus lors de la vente des billets. 23. Associer le public Commentaire: On peut demander au public de jouer un r(cid:244)le actif en signalant tout fait suspect (cid:224) la police. 24. StratØgie de repli Vers la fin des championnats, fermer le bureau de presse. Toutefois, mŒme aprŁs la fermeture, des informa- tions continueront d’Œtre communiquØes par le poste de commandement de la police. Indiquer jusque quand l’officier de police chargØ des relations avec la presse sera disponible pour faire le bilan et pour une derniŁre rencontre avec la presse. 25. (cid:201)valuation de la politique mØdiatique Commentaire: (cid:192) l’issue des championnats, Øtablir un rapport d’Øvaluation sur la politique mØdiatique menØe et l’expØrience acquise dans les rapports avec la presse. En tirer les enseignements pour l’avenir. Associer (cid:224) l’Øtablissement de ce rapport les services de police d’autres pays qui ont apportØ leur appui. 26. (cid:201)valuation de la liste de points (cid:224) vØrifier concernant la politique mØdiatique dans le cadre «Union europØenne/ coopØration policiŁre». La police du pays organisateur considŁre, sur la base de l’Øvaluation nationale de la politique mØdiatique, si certains points de la liste Øtablie par l’Union europØenne doivent Œtre complØtØs ou adaptØs. CHAPITRE 6 Exigences relatives (cid:224) la politique d’accŁs aux stades et (cid:224) la vente des billets (1) Si les organisateurs de grands matches de football omettent de prendre les mesures qui s’imposent, il peut en rØsulter des consØquences graves pour la vie en sociØtØ. Il s’est notamment avØrØ nØcessaire de prendre des mesures pour inter- dire l’entrØe aux supporters qui se conduisent mal ou qui ont eu une conduite rØprØhensible dans le passØ ainsi que des mesures concernant la politique d’accŁs aux stades, la vente des billets et la sØparation des supporters rivaux. Pour prØserver l’ordre et la sØcuritØ publics, les autoritØs publiques, la police et les autoritØs judiciaires doivent, au prØa- lable, imposer aux organisateurs des exigences auxquelles ces derniers doivent satisfaire s’ils veulent organiser un cham- pionnat international. 1. Vente des billets La vente des billets peut grandement contribuer (cid:224) promouvoir la sØcuritØ et l’ordre dans les stades. Il convient, en particulier, de veiller (cid:224) la sØparation des supporters rivaux, (cid:224) la prØvention des encombrements et au contr(cid:244)le des flots de spectateurs ainsi qu’(cid:224) l’application de l’interdiction de stade lorsque celle-ci a ØtØ imposØe prØcØdemment par une fØdØration de football. (1) Lors de l’Ølaboration d’une stratØgie en matiŁre de vente des billets, les organisateurs doivent tenir compte des rŁgles de concurrence de la CommunautØ europØenne. Dans l’application de ces rŁgles, la Commission tiendra compte des facteurs liØs au maintien de l’or- dre et de la sØcuritØ. C 196/10 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 13. 7. 1999 Les exigences que les autoritØs et la police doivent imposer (cid:224) l’organisateur pour assurer que la vente de billets se dØroule dans des conditions raisonnables sont les suivantes: (cid:151) la distribution des billets se fait de maniŁre (cid:224) compartimenter les supporters des Øquipes qui se disputent le match, (cid:151) la politique de distribution des billets, le «contingentement» des billets entre les pays participants, tient compte de l’intØrŒt que les supporters de ces pays attachent (cid:224) l’acquisition desdits billets, (cid:151) la vente des billets doit Œtre organisØe de maniŁre (cid:224) prØvenir la vente au noir, (cid:151) il convient d’Øviter que les supporters puissent acheter des billets pour une section du stade qui ne leur est pas affectØe, (cid:151) les billets doivent contenir des informations sur le dØtenteur du billet, sur l’origine du billet, bref, sur «l’histori- que» du billet. 2. Gestion des billets Les principes rØgissant la vente des billets doivent trouver une application pratique au niveau de la gestion des bil- lets: (cid:151) la sØparation des supporters est obtenue gr(cid:226)ce (cid:224) une attribution stricte des places (assises) aux spectateurs au moyen des billets; l’Øquipe dont le spectateur est supporter et/ou la nationalitØ de celui-ci sont dØterminants (cid:224) cet Øgard, (cid:151) la vente des billets doit Œtre organisØe de maniŁre (cid:224) empŒcher que la cession du billet sous quelque forme que ce soit ne rende vaines l’attribution des places et, partant, la sØparation des supporters rivaux, (cid:151) on Øvite les encombrements en limitant le nombre des billets mis en vente (cid:224) la capacitØ du stade. On Øvite aussi les encombrements en essayant de prØvenir la vente de faux billets ou de billets falsifiØs, (cid:151) en principe, la capacitØ d’accŁs sera dØterminØe pour chaque stade sur la base de l’analyse des risques, et toutes les places ne seront pas mises en vente. Une marge de sØcuritØ est nØcessaire pour pouvoir donner une place aux supporters disposant d’un billet qui leur donne droit (cid:224) une place dans une section de l’Øquipe adverse, l’Øquipe dont le spectateur est supporter et/ou la nationalitØ de celui-ci Øtant les ØlØments dØterminants en la matiŁre, (cid:151) les flots de spectateurs dans le stade et aux alentours de celui-ci sont ma(cid:238)trisØs gr(cid:226)ce (cid:224) une segmentation suffi- sante et reconnaissable du stade et aux indications qui s’y rapportent, (cid:151) l’application de l’interdiction de stade est garantie gr(cid:226)ce (cid:224) la mise en (cid:156)uvre du systŁme de demande et de dis- tribution des billets et (cid:224) l’adoption de mesures contre la cession sous quelque forme que ce soit des billets Ømis, (cid:151) l’enregistrement que l’organisateur doit effectuer dans le cadre de la gestion des billets constitue une source d’informations importante pour l’organisateur, l’administration et la police. La gestion des billets concerne la procØdure d’accŁs au stade et elle comporte: (cid:151) la fabrication des billets d’entrØe, (cid:151) la distribution des billets d’entrØe, (cid:151) le contr(cid:244)le (cid:224) l’entrØe. 3. Le billet d’entrØe doit satisfaire (cid:224) des exigences de qualitØ sØvŁres (cid:151) Il indique de quel match il s’agit et donne des informations sur le stade. (cid:151) Il mentionne des rŁgles de comportement (cid:224) l’intention du supporter. (cid:151) Il ØnumŁre dans la langue du supporter les conditions auxquelles il peut accØder au stade et y rester. (cid:151) Il indique la nationalitØ du dØtenteur du billet. (cid:151) Il indique le nom du dØtenteur et le nom du vendeur/distributeur. 13. 7. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 196/11 (cid:151) En principe, l’acheteur du billet est la mŒme personne que celle qui utilisera le billet. (cid:151) Il doit Œtre (cid:224) l’Øpreuve de la fraude. (cid:151) Le billet est accompagnØ d’une «notice», dans laquelle l’organisateur indique en tout cas: (cid:151) quels sont les objets qu’il est interdit d’amener dans le stade, (cid:151) qu’il est interdit d’amener des boissons alcoolisØes et/ou des drogues (cid:224) l’entrØe du stade ou dans le stade, (cid:151) que des mesures seront prises contre le lancement de piŁces d’artifice ou d’autres objets dans le stade, (cid:151) que des mesures seront prises contre toute forme de comportement insultant ou raciste, (cid:151) que le fait de s’asseoir (cid:224) une place qui ne correspond pas (cid:224) celle mentionnØe sur le billet peut donner lieu (cid:224) l’expulsion hors du stade, (cid:151) que les spectateurs des matches doivent consentir (cid:224) Œtre fouillØs (cid:224) l’entrØe du stade et qu’ils sont obligØs, lors de la prØsentation de leur billet d’entrØe, de prouver leur identitØ si une demande dans ce sens leur est faite. 4. La distribution des billets doit Œtre soumise (cid:224) certaines exigences (cid:151) Au moyen de campagnes d’information, l’organisateur communique les points de vente officiels et les modali- tØs de la mise en vente, et il demande instamment au public de ne pas acheter de billets d’entrØe en dehors de ces points de vente, le systŁme de distribution des billets ne laissant aucune marge pour le marchØ noir. (cid:151) L’organisateur doit en permanence savoir, pour chaque pays et chaque distributeur, oø se trouvent les billets. (cid:151) La distribution des billets disponibles aux groupes cibles doit Œtre telle que tant le grand public que les suppor- ters des Øquipes concurrentes puissent disposer d’un nombre suffisant de billets en toute ØquitØ et dans les limites autorisØes par les rŁgles de concurrence de la CommunautØ europØenne. (cid:151) L’organisateur doit prØvoir une obligation de reprise pour les fØdØrations nationales dans les pays oø elles ne parviennent pas (cid:224) vendre suffisamment de billets. (cid:151) L’organisateur doit imposer au distributeur officiel une obligation de restitution des billets d’entrØe invendus. (cid:151) L’organisateur tient compte de ce que la distribution et la vente des billets d’entrØe par tranches augmentent la capacitØ de contr(cid:244)ler le processus de vente; l’organisateur impose aux distributeurs des exigences en matiŁre de fiabilitØ. (cid:151) L’organisateur doit pouvoir intervenir (cid:224) tout moment dans le processus de distribution en cas d’irrØgularitØs. (cid:151) L’organisateur impose au distributeur une obligation d’information. Le distributeur lui fait savoir comment s’est dØroulØe la vente des billets, en fournissant, si possible, des informations sur les itinØraires et les lieux de sØjour. (cid:151) Si la vente des billets n’a pas lieu uniquement auprŁs des fØdØrations nationales ou auprŁs du club du specta- teur/supporter, l’acheteur doit indiquer de quelle Øquipe il est supporter. Lors de la dØlivrance dØfinitive du bil- let, il peut, pour des raisons d’ordre public ou de sØcuritØ publique, Œtre tenu compte de ces informations. (cid:151) Les billets d’entrØe ne sont pas cessibles. (cid:151) Les personnes qui se sont vu infliger une interdiction de stade ne re(cid:231)oivent pas de billet d’entrØe. (cid:151) Il n’y a pas de vente de billets le jour du match. (cid:151) Les acheteurs ne re(cid:231)oivent pas plus de deux billets; ceux-ci sont nominatifs. (cid:151) La dØlivrance dØfinitive des billets a lieu le plus tard possible (bons d’Øchange/«vouchers»). (cid:151) L’organisateur doit donner l’assurance que la personne au nom de laquelle le billet est rØservØ, le dØtenteur du billet, recevra en fin de compte son billet. C 196/12 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 13. 7. 1999 5. Exigences auxquelles doivent satisfaire une politique et un contr(cid:244)le adØquats en matiŁre d’accŁs (cid:151) L’organisateur fait savoir d’avance aux spectateurs qui a accŁs au stade et qui en est exclu. (cid:151) En aucun cas, les personnes qui se sont vu infliger une interdiction de stade ne sont admises. (cid:151) Les personnes en Øtat d’ivresse manifeste ne sont pas admises. (cid:151) Les personnes qui portent sur elles des objets pouvant prØsenter un danger pour la sØcuritØ et/ou l’ordre dans le stade ne sont pas admises. (cid:151) Les personnes qui portent sur elles des objets qui, de quelque fa(cid:231)on que ce soit, traduisent des aspirations poli- tiques, la discrimination, le racisme ou une attitude insultante ne sont pas admises. (cid:151) Le contr(cid:244)le (cid:224) l’entrØe doit Œtre de qualitØ et doit comprendre une fouille et la mise en application de l’interdic- tion de stade. (cid:151) La fluiditØ du contr(cid:244)le (cid:224) l’entrØe doit permettre d’Øviter les queues interminables. (cid:151) Le personnel affectØ au contr(cid:244)le (cid:224) l’entrØe veille (cid:224) ce que les sections ne soient pas surpeuplØes. (cid:151) En cas d’utilisation de systŁmes d’accŁs automatisØs, ceux-ci doivent satisfaire (cid:224) des exigences de fiabilitØ et de continuitØ ØlevØes. CHAPITRE 7 Liste des mesures dØj(cid:224) prises par le Conseil d’Union europØenne 1. Recommandation du Conseil du 30 novembre 1993 concernant la responsabilitØ des organisateurs de manifesta- tions sportives 2. Recommandation du Conseil du 1er dØcembre 1994 concernant l’Øchange d’informations informel direct avec les pays d’Europe centrale et orientale dans le domaine des manifestations sportives internationales (rØseau de corres- pondants) 3. Recommandation du Conseil du 1er dØcembre 1994 concernant l’Øchange d’informations lors de grandes manifesta- tions ou de rassemblements (rØseau de correspondants) 4. Recommandation du Conseil du 22 avril 1996 concernant des orientations visant (cid:224) prØvenir et (cid:224) endiguer les trou- bles susceptibles de se produire lors de matches de football, avec, en annexe, une prØsentation type pour l’Øchange de renseignements de police sur les «hooligans» du football (JO C 131 du 3. 5. 1996, p. 1). 5. Action commune du 26 mai 1997 relative (cid:224) la coopØration dans le domaine de l’ordre et de la sØcuritØ publics (JO L 147 du 5. 6. 1997, p. 1). 6. RØsolution du Conseil du 9 juin 1997 sur la prØvention et la ma(cid:238)trise du «hooliganisme» par l’Øchange d’expØrien- ces, l’interdiction de stade et la politique mØdiatique (JO C 193 du 24. 6. 1997, p. 1). 7. Tableau des correspondants nationaux «hooliganisme»


title: Förslag till rådets beslut om gemenskapens ståndpunkt beträffande arbetsordningen för det Samarbetsråd och för den Samarbetskommitté som inrättats genom partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater och Republiken Kirgizistan

eurovoc_concepts:
Association Council (EU)
European cooperation
Kyrgyzstan
cooperation agreement (EU)
rules of procedure

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 13. 07. 1999 KOM(1999) 320 slutlig Förslag till RÅDETS BESLUT OM GEMENSKAPENS STÅNDPUNKT BETRÄFFANDE ARBETSORDNINGEN FÖR DET SAMARBETSRÅD OCH FÖR DEN SAMARBETSKOMMITTÉ SOM INRÄTTATS GENOM PARTNERSKAPS- OCH SAMARBETSAVTALET MELLAN EUROPEISKA GEMENSKAPERNA OCH DERAS MEDLEMSSTATER OCH REPUBLIKEN KIRGIZISTAN (framlagt av kommissionen) MOTIVERING 1. Enligt partnerskaps- och samarbetsavtalet om upprättandet av ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kirgizistan, å andra sidan, skall ett samarbetsråd inrättas, vilket skall bestå av medlemmar av Europeiska unionens råd och ledamöter av Europeiska kommissionen, å ena sidan, och medlemmar av Kirgizistans regering, å andra sidan. Samarbetsrådets uppgift är att övervaka avtalets genomförande och att behandla viktigare frågor som uppstår inom ramen för avtalet samt andra bilaterala eller internationella frågor av gemensamt intresse som kan vara av vikt för uppfyllandet av målen med avtalet. 2. Enligt i partnerskaps- bestämmelserna särskilt artiklarna 75- 77 i detta, skall samarbetsrådet självt fastställa såväl sin egen som att arbetsordning. Samarbetskommitténs uppgift samarbetskommitténs är förbereda samarbetsrådets möten och allmänt biträda samarbetsrådet i dess arbete. samarbetsavtalet, och 3. I artikel 2. 1 i rådets och kommissionens gemensamma beslut KOM (94) 412, ändrat genom rådets och kommissionens gemensamma beslut av den 30 mars 1999 om ingående av partnerskaps- och samarbetsavtalet, föreskrivs att den ståndpunkt som skall intas av gemenskapen inom samarbetsrådet skall fastställas av rådet på förslag av kommissionen (eller, i tillämpliga fall, av kommissionen). I enlighet med denna bestämmelse föreslås att det bifogade utkastet till arbetsordning genom ett rådsbeslut antas som gemenskapens ståndpunkt. 4. Samarbetsrådet och samarbetskommittén för Kirgizistan har som institutionella förebilder de samarbetsråd och samarbetskommittéer som inrättats inom ramen för partnerskaps- och samarbetsavtalen med Ryssland, Ukraina och Moldova och institutionella som har bestämmelserna i avtalet med Kirgizistan (och i partnerskaps- och samarbetsavtal med andra nya oberoende stater) utgör den rättsliga grunden för dessa arbetsordningar. arbetsordningar. De likalydande stort sett i 5. Bifogade utkast till arbetsordning är i stor utsträckning identiskt med de arbetsordningar som antagits av samarbetsrådet för Ryssland, Ukraina och Moldova. Det går ännu inte att säga exakt vilken karaktär samarbetsrådets och samarbetskommitténs möten kommer att ha. De kirgizistanska myndigheterna kommer dock sannolikt att noggrant undersöka de arbetsordningar och den praxis som i detta avseende fastställts för Ryssland, Ukraina och Moldova och hänvisa till dem i framtida framställningar. 6. Arbetsordningen bör göras så enkel och flexibel som möjligt, så att den kan passa för flera olika modeller av institutionerna i fråga. Den bör utgöra en tillräckligt flexibel ram, som endast anger den huvudsakliga inriktningen för institutionernas verksamhet utan att gå in för mycket på detaljer. 7. Det är viktigt att notera att samarbetsråden inom ramen för partnerskaps- och rekommendationer (icke bindande) samarbetsavtalen endast kan utfärda (artikel 75 i partnerskaps- och samarbetsavtalet). 2 8. Det är praxis enligt Europaavtalen med länderna i Central- och Östeuropa att associeringsrådens möten alltid hålls ett EU-land. Även om detta överensstämmer med EU:s praxis i fråga om blandade avtal motsvarar det inte sedvanligt diplomatiskt bruk. Även om de kirgizistanska myndigheterna inte har begärt att mötesplatsen skall växla är det sannolikt att Kirgizistan kommer att begära samma behandling som Ryssland. Den lösning som föreslagits i fråga om Ryssland, nämligen att mötena skall hållas i ett EU-land om inte parterna kommer överens om något annat, skulle därför kunna användas även här. i 9. Det bifogade utkastet till arbetsordning föreslås genom ett rådsbeslut antas som gemenskapens ståndpunkt enligt artikel 2. 1 i rådets och kommissionens gemensamma beslut KOM(94) 412, ändrat genom rådets och kommissionens gemensamma beslut av den 30 mars 1999 om ingående av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kirgizistan, å andra sidan. 10. Rådet ombeds därför anta det bifogade förslaget från kommissionen om fastställande av gemenskapens ståndpunkt beträffande arbetsordningen för samarbetsrådet och för samarbetskommittén för Kirgizistan. 3 Förslag till RÅDETS BESLUT OM GEMENSKAPENS STÅNDPUNKT BETRÄFFANDE ARBETSORDNINGEN FÖR DET SAMARBETSRÅD OCH FÖR DEN SAMARBETSKOMMITTÉ SOM INRÄTTATS GENOM PARTNERSKAPS- OCH SAMARBETSAVTALET MELLAN EUROPEISKA GEMENSKAPERNA OCH DERAS MEDLEMSSTATER OCH REPUBLIKEN KIRGIZISTAN EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen och Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom), med beaktande av rådets och kommissionens beslut av den. 1999 om ingående av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kirgizistan, å andra sidan, särskilt artikel 2. 1 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) Genom artikel 75 i partnerskaps- och samarbetsavtalet samarbetsråd. inrättas ett Enligt artikel 77 i partnerskaps- och samarbetsavtalet skall samarbetsrådet biträdas av en samarbetskommitté, och i artikel 76 i partnerskaps- och samarbetsavtalet föreskrivs vidare att samarbetsrådet självt skall anta sin arbetsordning. I artikel 77 i avtalet föreskrivs vidare att samarbetsrådet i sin arbetsordning skall fastställa samarbetskommitténs arbetssätt och att samarbetsrådet helt eller delvis får delegera sina befogenheter till samarbetskommittén. Enligt artikel 78 i avtalet får samarbetsrådet dessutom inrätta särskilda kommittéer eller organ som kan biträda samarbetsrådet i dess arbete. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 4 Den ståndpunkt som skall intas av Europeiska gemenskapen inom det samarbetsråd som inrättas enligt artikel 75 i partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kirgizistan, å den andra samarbetskommitté som avses i artikel 77 i partnerskaps- och samarbetsavtalet skall grundas på det utkast till arbetsordning som bifogas detta beslut. Mindre ändringar av utkastet till arbetsordning kan godkännas utan ett nytt beslut av rådet. arbetsordningen för sidan, beträffande samarbetsrådet och för Utfärdat i Bryssel den. På rådets vägnar Ordförande 5 Utkast till ARBETSORDNING FÖR SAMARBETSRÅDET MELLAN EUROPEISKA GEMENSKAPERNA OCH DERAS MEDLEMSSTATER, Å ENA SIDAN, OCH REPUBLIKEN KIRGIZISTAN, Å ANDRA SIDAN SAMARBETSRÅDET HAR ANTAGIT DENNA ARBETSORDNING av beaktande partnerskaps- samarbetsavtalet mellan Europeiska och med gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kirgizistan, å andra sidan, undertecknat i Bryssel den 9 februari 1995, nedan kallat "avtalet", särskilt artiklarna 75- 78 i detta, och av följande skäl: Avtalet trädde i kraft den. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Ordförandeskap för Europeiska Ordförandeskapet i samarbetsrådet skall utövas växelvis tolv månader åt gången av en företrädare deras medlemsstaters vägnar, och en företrädare för Kirgizistans regering. Den första perioden skall dock inledas den dag då samarbetsrådet håller sitt första möte och avslutas den 31 december samma år. gemenskapernas unionens råd, och på Artikel 2 Möten Samarbetsrådet skall sammanträda regelbundet på ministernivå en gång per år. Samarbetsrådet kan på begäran av någon av parterna hålla extraordinarie möten, om parterna är överens om detta. Om inte parterna kommer överens om något annat skall samarbetsrådets möten hållas på den plats där Europeiska unionens råd vanligtvis sammanträder och på den dag som de båda parterna kommer överens om. Samarbetsrådets möten skall i enlighet med vad som överenskommits av parterna sammankallas gemensamt av samarbetsrådets sekreterare. 6 Artikel 3 Medlemmar och deras företrädare i samarbetsrådet Samarbetsrådets medlemmar, så som de definieras i artikel 76 i avtalet, kan låta sig företrädas av en minister eller tjänsteman om de är förhindrade att delta i ett möte. Tjänstemannen bör normalt vara chefen för Kirgizistans beskickning vid Europeiska gemenskaperna eller chefen för en medlemsstats ständiga representation vid Europeiska unionen eller en högre tjänsteman. Om en medlem önskar låta sig företrädas av någon annan skall han före mötet i fråga meddela ordföranden namnet på företrädaren. Den som företräder en av samarbetsrådets medlemmar skall utöva medlemmens alla rättigheter. Artikel 4 Delegationer Samarbetsrådets medlemmar får åtföljas av tjänstemän. Före varje möte skall ordföranden underrättas om den planerade sammansättningen av varje parts delegation och om vem som leder den. Samarbetsrådet kan bjuda in utomstående personer att delta i mötena för att informera om särskilda ämnen. Artikel 5 Sekretariat En tjänsteman från Europeiska unionens råds generalsekretariat och en tjänsteman utsedd av Kirgizistan skall gemensamt fungera som samarbetsrådets sekreterare. Artikel 6 Handlingar Om samarbetsrådets överläggningar grundar sig på skriftliga underlag skall dessa handlingar numreras och cirkuleras som samarbetsrådets handlingar av rådets båda sekreterare. 7 Artikel 7 Korrespondens Meddelanden till samarbetsrådet eller samarbetsrådets ordförande skall sändas till samarbetsrådets båda sekreterare. se till att korrespondensen vidarebefordras De båda sekreterarna skall till samarbetsrådets ordförande och om det är lämpligt cirkuleras som sådana handlingar som avses i artikel 6 till samarbetsrådets övriga medlemmar. Korrespondens som cirkuleras skall sändas till kommissionens generalsekretariat, Europeiska unionens medlemsstaters ständiga representationer och Kirgizistans beskickning i Bryssel. Meddelanden från samarbetsrådets ordförande skall sändas till mottagarna av respektive sekreterare och om det är lämpligt cirkuleras som sådana handlingar som avses i artikel 6 till samarbetsrådets övriga medlemmar under de adresser som anges i föregående stycke. Artikel 8 Dagordning för mötena 1. De båda parterna skall i samförstånd upprätta en preliminär dagordning för varje möte. Denna preliminära dagordning skall av respektive sekreterare skickas till de mottagare som anges i artikel 7 senast 15 dagar innan mötet inleds. Den preliminära dagordningen skall omfatta de punkter för vilka en begäran om upptagande på dagordningen har mottagits av någon av sekreterarna senast 21 dagar innan mötet inleds; punkterna får dock föras upp på den preliminära dagordningen endast om underlagen har överlämnats till sekreterarna senast den dag då dagordningen avsänds. Dagordningen skall antas av samarbetsrådet i början av varje möte. Andra punkter än de som förekommer på den preliminära dagordningen kan föras upp på dagordningen endast om de båda parterna är överens om detta. 2. De tidsfrister som anges i punkt 1 kan i samförstånd med de båda parterna förkortas med hänsyn till omständigheterna i ett enskilt fall. Artikel 9 Protokoll De båda sekreterarna skall gemensamt upprätta ett utkast till protokoll i två exemplar från varje möte, vilka skall vara lika giltiga. 8 Protokollet skall som regel för varje punkt på dagordningen innehålla uppgift om - - - de handlingar som lagts fram för samarbetsrådet, uttalanden som någon medlem av samarbetsrådet begärt att få inskrivna i protokollet, de rekommendationer, uttalanden och slutsatser som antagits i enskilda frågor. Protokollet medlemmar eller deras företrädare som deltog i mötet. skall även innehålla en förteckning över de av samarbetsrådets Utkastet till protokoll skall föreläggas samarbetsrådet för godkännande vid dess nästa möte. Utkastet till protokoll kan också godkännas skriftligen av de båda parterna. Efter godkännandet skall två exemplar av protokollet med lika giltighet undertecknas av båda sekreterarna och arkiveras av parterna. En kopia av protokollet skall sändas till var och en av de mottagare som anges i artikel 7 ovan. Artikel 10 Rekommendationer 1. 2. 1. 2. Samarbetsrådet överenskommelse mellan parterna. utfärda skall rekommendationer genom ömsesidig Mellan mötena kan samarbetsrådet utfärda rekommendationer och godkänna protokoll genom skriftligt förfarande, om parterna kommer överens om detta. Det skriftliga förfarandet skall utgöras av en skriftväxling mellan de båda sekreterarna i samförstånd med parterna. De rekommendationer som utfärdas av samarbetsrådet enligt artikel 75 i avtalet skall benämnas "rekommendation", följt av löpnummer, datum för antagande och en beskrivning av ämnet. Samarbetsrådets rekommendationer skall bestyrkas av de båda sekreterarna, och två exemplar, som skall vara lika giltiga, skall undertecknas av chefen för respektive parts delegation. Rekommendationerna skall sändas som samarbetsrådets handlingar till var och en av de mottagare som anges i artikel 7 ovan. Artikel 11 Offentlighet Om inte annat beslutas skall samarbetsrådets möten inte vara offentliga. Var och en av parterna får besluta om offentliggörande av samarbetsrådets rekommendationer i sin respektive officiella tidning. 9 Artikel 12 Språk Samarbetsrådets officiella språk skall vara parternas officiella språk. Samarbetsrådet upprättats på dessa språk. skall normalt grunda sina överläggningar på handlingar som Artikel 13 Utgifter Europeiska gemenskaperna och Kirgizistan skall var för sig stå för de kostnader de ådrar sig i samband med deltagande i samarbetsrådets möten, vad gäller både kostnader för personal, resor och uppehälle och porto- och telekostnader. Kostnader för tolkning under mötena och för översättning av handlingar skall bäras av tolkning eller Europeiska gemenskaperna, med undantag av kostnader översättning från ett av Europeiska gemenskapernas officiella språk till kirgiziska och ryska, som skall bäras av Kirgizistan. för inbegripet de som rör Övriga kostnader för praktiska arrangemang vid mötena, mångfaldigande av handlingar som delas ut under mötet, skall bäras av den part som är värd för mötet. 1. 2. Artikel 14 Samarbetskommittén En samarbetskommitté skall inrättas i enlighet med artikel 77 i avtalet, vilken skall biträda samarbetsrådet i dess arbete. Den skall bestå av företrädare för Europeiska gemenskapernas kommission och för medlemmarna i Europeiska unionens råd, å ena sidan, och av företrädare för Kirgizistans regering, å andra sidan, vilket normalt innebär tjänstemän på hög nivå. i skall förbereda fall förekommande rekommendationer samarbetsrådets möten övervaka samt och Samarbetskommittén av överläggningar, samarbetsrådets säkerställa partnerskapsförbindelsernas kontinuitet och se till att partnerskaps- och som fungerar väl. Den skall behandla samarbetsavtalet samarbetsrådet hänskjuter till kommittén och övriga frågor som uppstår vid den dagliga tilllämpningen av partnerskaps- och samarbetsavtalet. Den skall lägga fram förslag eller utkast till rekommendationer, som skall antas av samarbetsrådet. genomförandet allmänt frågor de 3. Samråd enligt artikel 13 i avtalet skall äga rum inom samarbetskommittén. Detta samråd kan fortsätta i samarbetsrådet, om parterna är överens om detta. 10 4. Samarbetskommitténs arbetsordning bifogas denna arbetsordning. Utfärdat i. den. På samarbetsrådets vägnar Chef för EU:s delegation Chef för Kirgizistans delegation 11 BILAGA SAMARBETSKOMMITTÉNS ARBETSORDNING Artikel 1 Ordförandeskap Ordförandeskapet i samarbetskommittén skall utövas växelvis tolv månader åt gången av en företrädare för Europeiska gemenskapernas kommission, på gemenskapernas och deras medlemsstaters vägnar, och en företrädare för Kirgizistans regering. Den första perioden skall inledas den dag då samarbetsrådet håller sitt första möte och avslutas den 31 december samma år. Under den perioden och under varje tolvmånadersperiod därefter i samarbetsrådet vara ordförande i samarbetskommittén. som utövar ordförandeskapet skall den part Artikel 2 Möten Samarbetskommittén skall sammanträda en gång per år och, parterna, när omständigheterna så kräver. i samförstånd med Samarbetskommitténs möten skall hållas på den tid och den plats som parterna kommer överens om. Samarbetskommitténs möten skall sammankallas gemensamt av de båda sekreterarna. Artikel 3 Delegationer Före varje möte skall ordföranden underrättas om den planerade sammansättningen av varje parts delegation och om vem som leder den. Artikel 4 Sekretariat En tjänsteman från Europeiska gemenskapernas kommission och en tjänsteman från Kirgizistans regering skall gemensamt fungera som samarbetskommitténs sekreterare. Meddelanden till eller från samarbetskommitténs ordförande enligt denna bilaga skall sändas till samarbetskommitténs sekreterare och till samarbetsrådets sekreterare och ordförande. 12 Artikel 5 Offentlighet Om inte annat beslutas skall samarbetskommitténs möten inte vara offentliga. Artikel 6 Dagordning för mötena 1. Samarbetskommitténs sekreterare skall upprätta en preliminär dagordning för varje möte. Denna preliminära dagordning skall skickas till de mottagare som anges i artikel 4 senast 15 dagar innan mötet inleds. Den preliminära dagordningen skall omfatta de punkter för vilka ordföranden senast 21 dagar innan mötet inleds har mottagit en begäran om upptagande på dagordningen; punkterna får dock föras upp på den preliminära dagordningen endast om underlagen har överlämnats till sekreterarna senast den dag då dagordningen avsänds. Dagordningen skall antas av samarbetskommittén i början av varje möte. Andra punkter än de som förekommer på den preliminära dagordningen kan föras upp på dagordningen endast om de båda parterna är överens om detta. 2. 3. De tidsfrister som anges i punkt 1 kan i samförstånd med parterna förkortas med hänsyn till omständigheterna i ett enskilt fall. Samarbetskommittén kan bjuda in experter att delta i mötena för att informera om särskilda ämnen. Artikel 7 Protokoll Vid varje möte skall protokoll föras. Protokollet skall grundas på en sammanfattning av samarbetskommitténs slutsatser. Sedan protokollet godkänts av samarbetskommittén skall det undertecknas av ordföranden och de båda sekreterarna och arkiveras av parterna. En kopia av protokollet skall sändas till var och en av de mottagare som anges i artikel 4 i denna bilaga. Artikel 8 Rekommendationer Samarbetskommittén skall utfärda rekommendationer endast i de särskilda fall då samarbetsrådet gett den befogenhet till detta i enlighet med artikel 77. 2. Dessa skall i sådana fall benämnas "rekommendation", följt av löpnummer, datum för antagande 13 och en beskrivning av ämnet. Rekommendationer skall utfärdas genom ömsesidig överenskommelse mellan parterna. Samarbetskommitténs rekommendationer skall sändas till de mottagare som anges i sådana denna artikel rekommendationer skall offentliggöras. Samarbetskommittén besluta bilaga. kan att 4 i Samarbetskommitténs rekommendationer skall undertecknas av ordföranden och sekreterarna. Artikel 9 Utgifter sig Europeiska gemenskaperna och Kirgizistan skall var för sig stå för de kostnader de ådrar dess underkommittéers och arbetsgruppers möten, vad gäller både kostnader för personal, resor och uppehälle och porto- och telekostnader. samarbetskommitténs samband med deltagande och i i Övriga kostnader för tolkning under mötena och för översättning av handlingar skall bäras av Europeiska gemenskaperna, med undantag av kostnader för tolkning eller översättning från ett av Europeiska gemenskapernas officiella språk till kirgiziska och ryska, som skall bäras av Kirgizistan. för praktiska Kostnader som rör arrangemang vid mötena, mångfaldigande av handlingar som delas ut under mötet, skall bäras av den part som är värd för mötet. inbegripet de Artikel 10 Underkommittéer och arbetsgrupper Samarbetskommittén kan inrätta underkommittéer och arbetsgrupper vilka skall biträda den i dess arbete. Dessa skall vara underställda samarbetskommittén och skall rapportera till denna efter varje möte. De skall inte utfärda rekommendationer. och Samarbetskommittén arbetsgruppernas arbete samt dra in underkommittéer eller arbetsgrupper eller inrätta andra sådana att biträda den i dess arbete. underkommittéernas direktiven ändra kan för 14 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1 ÅTGÄRDENS BETECKNING Arbetsordning för det samarbetsråd och för den samarbetskommitté som inrättats genom partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kirgizistan, å andra sidan. Inrättande av ett samarbetsråd EU-Kirgizistan, en samarbetskommitté och, vid behov, särskilda (under)kommittéer och andra organ samt fastställande av deras arbetssätt. 2 BERÖRD BUDGETPOST A-7010: Utgifter i samband med tjänsteresa A-7031: Kommittémöten 3. RÄTTSLIG GRUND Rådets och kommissionens gemensamma av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kirgizistan, å andra sidan (ännu inte antaget). om ingående beslut 4 4. 1 4. 2 5. 5. 1 BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN Allmänt mål Genomförande av de institutionella bestämmelserna i partnerskaps- och samarbetsavtalet. Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förnyelse eller förlängning Tio år (avtalets giltighetstid enligt artikel 91 i detta, med möjlighet förlängning). till KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER Obligatoriska / Icke-obligatoriska utgifter Icke-obligatoriska utgifter. 5. 2 Differentierade anslag / Icke-differentierade anslag Icke-differentierade anslag. 15 5. 3 Typ av inkomster som avses Inga inkomster. 6 TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER Administrativa utgifter, del A i budgeten. Bidrag med 100 % (tjänstemäns tolkning, översättning, mångfaldigande av resor, konferensarrangemang, dokument). 7. 7. 1 BUDGETKONSEKVENSER Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan de enskilda kostnaderna och den totala kostnaden ) Se punkt 10. Åtgärden medför inte några driftskostnader, utan endast årliga administrativa kostnader beroende på antal möten och var de hålls (del A i budgeten). 7. 2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delar Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (i löpande priser) Fördelning Bud- getår n n+1 n+2 n+3 n+4 Totalt n+5 och föl- jande år Totalt 16 7. 3 Driftskostnader för undersökningar, experter m. m. som omfattas av del B i budgeten Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (i löpande priser) Bud- getår n n+1 n+2 n+3 n+4 Totalt n+5 och föl- jande år – Undersökningar – Expertmöten – Konferenser och kongresser – Information och publikationer Totalt 7. 4 Tidsplan för åtagande- och betalningsbemyndiganden Åtagandebemyndiganden i miljoner euro Bud- getår n n+1 n+2 n+3 N+4 Totalt n+5 och föl- jande år Åtagandebemyndi-ganden Betalningsbemyndi-ganden Budgetår n n+1 n+2 n+3 n+4 n+5 och följande år Totalt 8. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNING Kontroller utförda av de tjänstemän som ansvarar för de administrativa bemyndigandena. 17 9. 9. 1 ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET Särskilda och kvantifierbara mål. Målgrupp Den institutionaliserade dialogen mellan EU och Kirgizistan kommer att vara en viktig förutsättning när det gäller att genomföra partnerskaps- och och samarbetsavtalets i investeringsflödena, Kirgizistan och att genomföra ett nära samarbete inom ett stort antal politikområden. stödja politiska och ekonomiska handelsutbytet syften, att nämligen reformer främja att Målgruppen utgörs huvudsakligen av ekonomiska aktörer och allmänheten i Kirgizistan och EU. 9. 2 Skäl för åtgärden Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater antar en samordnad strategi för sitt samarbete med Kirgizistan vilket gör att dubbelarbete kan undvikas och att EU officiellt kan etableras som en av Kirgizistans viktigaste samband med samtalspartner. Strategin liknar den som antagits partnerskaps- och samarbetsavtalen med andra nya oberoende stater och i samband med Europaavtalen med de central- och östeuropeiska länderna. i 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden Kommissionen och rådet gör regelbundet en bedömning av dialogens resultat och effektivitet. 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER (AVDELNING III DEL A I BUDGETEN) Den faktiska avsättningen av nödvändiga administrativa medel kommer att baseras på kommissionens årliga beslut om fördelning av medel, med beaktande av vilket antal tjänster och vilka ytterligare medel som beviljas av budgetmyndigheten. 18 10. 1 Konsekvenser för antalet tjänster Typ av tjänster Erforderlig personal för att förvalta åtgärden Fasta tjänster Tillfälliga tjänster Varav Period Befintliga tjänster inom berört GD eller berörd enhet Ytterligare tjänster Fast anställda eller tillfälligt anställda A B C 1 0,5 Andra tjänster Totalt 1,5 1 0,5 1,5 Om ytterligare medel behövs, ange i vilken takt de bör ställas till förfogande. 10. 2 Total budgetkonsekvens av personal (euro) Belopp Beräkningsmetod Fast anställda 162 000 1,5 person per år à 108 000 (enhetskostnad) Tillfällig personal Övriga resurser (ange budgetpost) 0 0 Totalt 162 000 Siffrorna anger den totala kostnaden av ytterligare personal under åtgärdens hela livslängd om denna har begränsad varaktighet eller kostnaden för tolv månader om dess varaktighet är obegränsad. 19 10. 3 Ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden Budgetpost (nr och beteckning) A-7010 Belopp p. m. (euro) Beräkningsmetod Samarbetsrådet : Alla möten kommer i princip att hållas i Bryssel för att arrangera mötena. en gång om året. Rådet ansvarar Kommissionen deltar med sina tjänstemän men bär inga kostnader (konferensarrangemang, tolkning, m. m. ) 40 000 Samarbetskommittén : Mötena (vanligen ett om året) hålls växelvis i Bryssel och Bisjkek i Bisjkek : - Möten kommissionstjänstemän (4 000 euro per generaldirektoraten dagars 10 generaldirektorat tjänsteman), budgeten utan åtskillnad mellan tjänsteresa Fyra från olika för 32 000 Underkommittéer och andra grupper : Uppskattningsvis två möten per år, hälften i Bisjkek och hälften i Bryssel - Möten i Bisjkek (en gång per år) : Fyra dagars tjänsteresa för åtta tjänstemän (budgeten utan åtskillnad mellan generaldirektoraten) A-7031 p. m. Resekostnader i samarbetskommitténs och underkommittéernas möten och andra gruppers möten bärs av rådets generalsekretariat som deltar företrädare rådet för för Totalt A-7010 72 000 För de år då samarbetskommitténs möten hålls i Bisjkek 32 000 För de år då samarbetskommitténs möten hålls i Bryssel A-7031 p. m. Siffrorna motsvarar den totala kostnaden för åtgärden om denna har begränsad varaktighet eller kostnaden för tolv månader om dess varaktighet är obegränsad. N. B. : De medel som krävs för kommissionens tjänstemäns resor kommer att erhållas genom omfördelning av befintliga medel. 20


title: Komission asetus (EY) N:o 1534/1999, annettu 13 päivänä heinäkuuta 1999, melassin edustavien hintojen ja sen tuonnissa sovellettavien lisätullien vahvistamisesta sokerialalla

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

text: L 178/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 14. 7. 1999 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1534/1999, annettu 13 päivänä heinäkuuta 1999, melassin edustavien hintojen ja sen tuonnissa sovellettavien lisätullien vahvistamisesta sokerialalla EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1981 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1148/98 (2), ottaa huomioon melassin tuontia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sokerialalle ja asetuksen (ETY) N:o 785/68 muutta- misesta 23 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1422/95 (3) ja erityisesti sen 1 artiklan 2 kohdan ja 3 artiklan 1 kohdan, sekä katsoo, että 1) 2) 3) asetuksessa (EY) N:o 1422/95 säädetään, että melassin cif-tuontihinta, jäljempänä ”edustava hinta”, vahvistetaan komission asetuksen (ETY) N:o 785/68 (4) mukaisesti; kyseinen hinta on vahvistettu edellä mainitun asetuksen 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle, melassin edustava hinta lasketaan yhteisön rajanylitys- paikalla, joka on tässä tapauksessa Amsterdam; tämän hinnan laskennan on perustuttava maailmanmarkkin- oiden edullisimpiin ostomahdollisuuksiin, jotka määritel- lään vakiolaadun poikkeamiin mukautettujen pörssikurs- sien tai markkinahintojen perusteella; melassin vakio- laatu määritetään asetuksessa (ETY) N:o 785/68, edullisimpia ostomahdolli- maailmanmarkkinoiden suuksia määritettäessä on otettava huomioon kaikki tiedot, jotka koskevat maailmanmarkkinoilla tehtyjä tarjouksia, tärkeiden kolmansien maiden markkinoiden hintoja ja kansainvälisessä kaupassa tehtyjä myynti- toimia, joista komissio on saanut tiedon joko jäsenval- tion tai omien kanaviensa kautta; asetuksen (ETY) N:o 785/68 7 artiklan mukaisesti tämä määritys voi perustua usean hinnan keskiarvoon siinä tapauksessa, että tämän keskiarvon katsotaan edustavan markkinoiden todellista suuntausta, 4) tietoja ei oteta huomioon silloin, kun tavara ei ole virhe- etöntä, kunnollista ja myyntikelpoista tai silloin, kun tarjouksessa ilmoitettu hinta koskee ainoastaan pientä määrää, joka ei anna edustavaa käsitystä markkinoista; tarjoushinnat, joiden ei voida katsoa edustavan markki- noiden todellista suuntausta, on myös hylättävä, jotta melassin vakiolaatua koskevat tiedot olisivat verrat- tavissa, tarjotun melassin laadun huomioon ottaen hintoja on laskettava tai nostettava asetuksen (ETY) N:o 785/68 6 artiklan soveltamisesta saatujen tulosten mukaisesti, edustava hinta voidaan jättää rajoitetuksi ajaksi poik- keuksellisesti muuttamatta, jos edellisessä edustavan hinnan laskennassa perustana käytetty tarjoushinta ei ole tullut komission tietoon ja jos saatavissa olevat tarjous- hinnat, joiden ei voida katsoa edustavan markkinoiden todellista suuntausta, aiheuttaisivat edustaviin hintoihin äkillisiä ja huomattavia muutoksia, jos kyseessä olevan tuotteen käynnistyshinta ja edustava hinta eroavat toisistaan, tuonnille olisi vahvistettava lisä- tulli asetuksen (EY) N:o 1422/95 3 artiklassa tarkoitetuin edellytyksin; jos tuontitullien kantaminen keskeytetään asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti, näille tulleille olisi vahvistettava tietyt määrät, näiden säännösten soveltamisesta seuraa, että kyseisten tuotteiden edustavat hinnat ja niiden tuonnissa sovellet- tavat lisätullit olisi vahvistettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti, ja tässä asetuksessa säädetyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat sokerin 5) 6) 7) 8) 9) ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1422/95 1 artiklassa tarkoitet- tujen tuotteiden edustavat hinnat ja niiden tuonnissa sovellet- tavat lisätullit liitteen mukaisesti. (1) EYVL L 177, 1. 7. 1981, s. 4. (2) EYVL L 159, 3. 6. 1998, s. 38. (3) EYVL L 141, 24. 6. 1995, s. 12. (4) EYVL L 145, 27. 6. 1968, s. 12. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä heinäkuuta 1999. 14. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 178/21 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen melassin edustavien hintojen ja sen tuonnissa sovellettavien lisätullien vahvistamisesta sokerialalla annettuun komission asetukseen LIITE CN-koodi Edustava hinta 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta Lisätulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta (EUR) Tuontitulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta sillä perusteella että tullien kantaminen keskeytetään asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,49 7,61 0,19 0,00 — — (1) Vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 785/68, sellaisena kuin se on muutettuna, 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle. (2) Tämä määrä korvaa, asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti, näille tuotteille vahvistetun yhteisen tullitariffin tullin


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1531/1999 της Επιτροπής, της 13ης Ιουλίου 1999, για καθορισμό των επιστροφών κατά την εξαγωγή στον τομέα των αυγών

text: 14. 7. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 178/15 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1531/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 13ης Ιουλίου 1999 για καθορισµό των επιστροφών κατά την εξαγωγή στον τοµέα των αυγών Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 2771/75 του Συµβουλίου, της 29ης Οκτωβρίου 1975, περί κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των αυγών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1516/96 της Επιτροπής (2), και ιδίως το άρθρο 8 παράγρα- φος 3, Εκτιµώντας: (1) (2) ότι, σύµφωνα µε το άρθρο 8 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2771/75, η διαφορά µεταξύ των τιµών της διεθνούς αγο- ράς και εκείνων της Κοινότητας για τα προϊόντα που αναφέρονται στο άρθρο 1 παράγραφος 1 του εν λόγω κανονισµού δύναται να καλυφθεί από επιστροφή κατά την εξαγωγή· ότι η παρούσα κατάσταση της αγοράς σε ορισµένες τρίτες χώρες και ο ανταγωνισµός για ορισµένους προορισµούς καθιστούν αναγκαίο τον καθορισµό µιας διαφοροποιηµένης επιστροφής για ορισµένα προϊόντα του τοµέα των αυγών· (3) (4) ότι η εφαρµογή αυτών των κανόνων και των κριτηρίων στην παρούσα κατάσταση των αγορών στον τοµέα των αυγών οδηγεί στον καθορισµό της επιστροφής σε τέτοιο ποσό που επιτρέπει τη συµµετοχή της Κοινότητας στο διεθνές εµπόριο και επίσης λαµβάνει υπόψη το χαρακτήρα των εξαγωγών αυτών των προϊόντων καθώς και τη σηµασία τους κατά την παρούσα στιγµή· ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης που- λερικών και αυγών, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Ο κατάλογος των κωδικών των προϊόντων για εξαγωγή, για τα οποία χορηγείται η επιστροφή που αναφέρεται στο άρθρο 8 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2771/75, και τα ποσά της επιστροφής αυτής καθορίζονται στο παράρτηµα. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 14 Ιουλίου 1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 13 Ιουλίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 282 της 1. 11. 1975, σ. 49. (2) ΕΕ L 189 της 30. 7. 1996, σ. 99. L 178/16 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 14. 7. 1999 του κανονισµού της Επιτροπής, της 13ης Ιουλίου 1999, για καθορισµό των επιστροφών κατά την εξαγωγή στον τοµέα των αυγών ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Κωδικός προϊόντος Προορισµός των επιστροφών (1) Ποσό των επιστροφών 0407 00 11 9000 0407 00 19 9000 0407 00 30 9000 0408 11 80 9100 0408 19 81 9100 0408 19 89 9100 0408 91 80 9100 0408 99 80 9100 02 02 03 04 05 01 01 01 01 01 EUR ανά 100 τεµάχια 3,30 1,50 EUR ανά 100 τεµάχια 16,00 8,00 17,00 58,00 27,00 27,00 43,00 11,00 (1) Προορισµοί: 01 όλοι οι προορισµοί, εκτός από την Ελβετία, 02 όλοι οι προορισµοί, εκτός από τις Ηνωµένες Πολιτείες της Αµερικής, 03 Κουβέιτ, Μπαχρέιν, Οµάν, Κατάρ, Ενωµένα Αραβικά Εµιράτα, Υεµένη, Ε∆Π Χονγκ Κονγκ και Ρωσία, 04 όλοι οι προορισµοί, εκτός από την Ελβετία και από τους προορισµούς 03 και 05, 05 Νότια Κορέα, Ιαπωνία, Μαλαισία, Ταϊλάνδη, Ταϊβάν, Φιλιππίνες και Αίγυπτος. Σηµείωση: Οι κωδικοί των προϊόντων, συµπεριλαµβανοµένων των υποσηµειώσεων, καθορίζονται στον τροποποιηµένο κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 3846/87 της Επιτροπής