title: 1999 m. liepos 12 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1601/1999 dėl importuojamos nerūdijančio plieno vielos, kurios skersmuo mažesnis nei 1 mm ir kurios kilmės šalis yra Indija, apmokestinimo galutiniu kompensaciniu muitu ir nustatyto laikinojo muito galutinio surinkimo bei nerūdijančio plieno vielos, kurios skersmuo mažesnis nei 1 mm ir kurios kilmės šalis yra Korėjos Respublika, importo tyrimo nutraukimo

eurovoc_concepts:
India
South Korea
import
monetary compensatory amount
steel
wire

formats: html pdf print

text: 56 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/32 t. 31999R1601 1999 7 22 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 189/26 TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1601/1999 1999 m. liepos 12 d. dėl importuojamos nerūdijančio plieno vielos, kurios skersmuo mažesnis nei 1 mm ir kurios kilmės šalis yra Indija, apmokestinimo galutiniu kompensaciniu muitu ir nustatyto laikinojo muito galutinio surinkimo bei nerūdijančio plieno vielos, kurios skersmuo mažesnis nei 1 mm ir kurios kilmės šalis yra Korėjos Respublika, importo tyrimo nutraukimo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, (5) Buvo atsižvelgta į asmenų žodžiu ir raštu pateiktus argu- mentus ir, tam tikrais atvejais, buvo atitinkamai patikslin- tos laikinosios išvados. atsižvelgdama į 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 14 ir 15 straips- nius, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą po konsultacijų su Patariamuoju komitetu, kadangi: A. LAIKINOSIOS PRIEMONĖS (1) (2) (3) (4) Komisija, vadovaudamasi Reglamentu (EB) Nr. 619/1999 (2) (toliau – Laikinasis reglamentas), įvedė laikinuosius kompen- sacinius muitus importuojamai Indijos ir Korėjos Respubli- kos (toliau – Korėja) kilmės nerūdijančio plieno vielai, kurios skersmuo mažesnis nei 1 mm (toliau 1– plona NPV arba KN kodu aptariamas ex 7223 00 19, klasifikuojamai produktas), B. TOLESNĖ PROCEDŪRA Paskelbus esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu buvo nuspręsta įvesti laikinąsias priemones importuojamai Indijos ir Korėjos kilmės plonai NPV (toliau – paskelbimas), keletas suinteresuotų asmenų pateikė pastabas raštu. Asmenims, pageidavusiems juos išklausyti, buvo suteikta galimybė savo nuomonę išdėstyti žodžiu. Komisija ir toliau ieškojo bei tikrino visą informaciją, kurią laikė būtina savo galutinėms išvadoms. Visiems asmenims buvo pranešti esminiai faktai ir aplin- kybės, kurių pagrindu ketinama rekomenduoti: i) įvesti galutinius kompensacinius muitus importui iš Indijos ir galutinai šio importo muitais, ir ii) nutraukti tyrimą dėl importo iš Korė- jos ir netaikyti priemonių. Jiems taip pat buvo suteiktas lai- kotarpis, per kurį jie po šio paskelbimo galėjo pareikšti pastabas. laikinaisiais sukauptas surinkti sumas, (1) OL L 288, 1997 10 21, p. 1. (2) OL L 79, 1999 3 24, p. 60. (6) (7) (8) C. APTARIAMAS PRODUKTAS IR Į JĮ PANAŠŪS PRODUKTAI Aptariamas produktas yra plona NPV, kurios sudėtyje esantis nikelis sudaro ne mažiau kaip 2,5 % bendro svorio, išskyrus tą, kurios sudėtyje nikelio yra ne mažiau kaip 28 % bendro svorio, bet ne daugiau kaip 31 % bei chromo ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 22 % nuo bendro svorio. Laikinajame tyrimo etape buvo nustatyta fizinių charakte- ristikų ir taikymo skirtumų tarp šiame tyrime nagrinėja- mos NPV, t. y. tarp 1 mm ir didesnio skersmens (stora viela), ir mažiau kaip 1 mm skersmens NPV (plona viela). Dėl šių priežasčių taip pat paaiškėjo, kad, pritaikymo pras- me, nesama jokios arba tik labai ribota galimybė tarpusa- vyje keisti storą ir ploną vielas. Vis dėlto Laikinajame regla- mente taip pat buvo nurodyta, kad klausimas, ar tarp šių dviejų produktų galima nubrėžti aiškią skiriamąją liniją, bus toliau svarstomas iki galutinio etapo. Remiantis tolesne informacija, surinkta iš suinteresuotų asmenų, daroma išvada, kad stora viela ir plona viela yra du skirtingi produktai, kadangi jiems būdingos skirtingos fizinės savybės ir skirtingi panaudojimo būdai. Pirma, kal- bant apie fizines savybes, skiriasi storos ir plonos NPV tam- prumas, granulinė struktūra bei danga. Antra, kalbant apie įvairias šių dviejų produktų taikymo sritis, buvo nustatyta, kad stora viela naudojama didesnio atsparumo inžineri- niams prietaisams, pvz. , sąvaržoms, sienų armatūros pro- duktams, suvirinimo vielai ir t. t. Plona viela, priešingai, dažniausia naudojama tiksliosios mechanikos prietaisams, pvz. , ekranams ir filtrams (vielos audinio) su mažomis ang- omis, ypač mažoms arba smulkioms dalelėms filtruoti (pa- vyzdžiui, dulkių filtrams ir cheminiams filtrams), medici- nos, chirurgijos prietaisams ir t. t. (9) Remiantis tuo kas išvardyta pirmiau, daroma išvada, kad plona viela ir stora viela yra du skirtingi produktai, turin- tys skirtingas savybes bei paskirtį, ir kad NPV vartotojai jų negali pakeisti vieną kitu. (10) Kadangi nė viena iš suinteresuotų šalių kitų pastabų dėl Komisijos laikinųjų išvadų apie aptariamą produktą ir panašius produktus nepateikė, patvirtinami faktai ir išva- dos, nurodytos Laikinojo reglamento 8–12 konstatuoja- mosiose dalyse. 11/32 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 57 D. SUBSIDIJOS I. INDIJA sudarančius elementus įsigyja vietoje ir jų neimportuoja, vis tiek turi teisę į nuolaidas pagal LPS ir MTSLS. Kaip matyti, LPS ir MTSLS neatitinka nė vienos I–III priedų nuo- statos. Kadangi ši Pagrindinio reglamento 2 straipsnyje pateikto subsidijos apibrėžimo išimtis todėl netaikoma, kompensuotina nuolaida yra atleidimas nuo visų importo muitų, kurie paprastai taikomi visoms importuojamoms prekėms. 1. Leidimo-paso schema (LPS) ir muito tarifo sumažinimo leidimo schema (MTSLS) (11) dalyse, neteisingai Indijos Vyriausybė (IV) ir devyni eksportuojantys gaminto- jai pareiškė, kad Komisija šias schemas, kurios yra apibū- dintos Laikinojo reglamento 14–25 ir 26–35 konstatuoja- mosiose ir kompensacinės nuolaidos dydžių atžvilgiu. Visų pirma jie tvirtino, kad Komisija klaidingai įvertino išmokas pagal svarstomas schemas, kadangi, vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 2026/97 (toliau – Pagrindinis reglamentas) 2 straipsniu, tik muitų perviršio drobekas gali būti laiko- mas subsidija. įvertino subsidijos (12) Komisija, siekdama nustatyti, ar LPS ir MTSLS yra kompen- suotinos subsidijos, ir teigiamo atsakymo atveju nuolaidos dydžiui apskaičiuoti, taikė toliau pateiktą metodą. Vado- vaudamasi Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunkčiu, Komisija padarė išvadą, kad šios schemos numato IV finansinį indėlį, kadangi nėra suren- kamos valstybės pajamos (t. y. importo muitai), kurios kitu atveju būtų gaunamos. Finansinė nauda tenka ir gavėjui, kadangi eksportuojantys gamintojai neturėjo mokėti įprastų importo muitų. (13) Tačiau Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje numatyta šios bendros taisyklės išimtis, taikoma, inter alia, drobeko ir pakaitinio drobeko išdėstytas schemoms, kurios atitinka griežtas taisykles, Pagrindinio reglamento I priedo i punkte, II priede (dro- beko apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio dro- beko apibrėžimas ir taisyklės). (14) Komisijos analizė parodė, kad nei LPS, nei MTSLS nėra drobeko ar pakaitinio drobeko schemos. Šiose schemose nėra nustatytas įpareigojimas importuoti tik tas prekes, kurios sunaudojamos eksportuojamų prekių gamybai (Pa- grindinio reglamento II priedas). Be to, neįdiegta jokia kontrolės sistema, kuri leistų patikrinti, ar importuotos prekės iš tikrųjų sunaudojamos gamybos procese. Tai nėra ir pakaitinio drobeko schema, kadangi importuotos prekės neprivalo būti tokių pačių kiekių ir savybių kaip ir vietoje įsigytos, kurios buvo panaudotos eksportuojamai produk- cijai gaminti (Pagrindinio reglamento III priedas). Galiau- siai, eksportuojantys gamintojai gali pasinaudoti LPS ir MTSLS nepriklausomai nuo to, ar jie iš viso importuoja kokias nors žaliavas ar komplektuojančias dalis. Kad gautų išmoką, eksportuotojui pakanka tiesiog eksportuoti prekes neįrodinėjant, kad kuris nors gamybos sąnaudas sudaran- tis elementas iš tiesų buvo importuotas. Todėl eksportuo- sąnaudas jantys gamintojai, gamybos kurie visus (15) Remiantis tuo kas išdėstyta pirmiau, akivaizdu, kad muito perviršio grąžinimas yra pagrindas apskaičiuoti finansinės naudos sumą tik bona fide drobeko ir pakaitinio drobeko schemų atveju. Kadangi nustatyta, kad LPS ir MTSLS nepriskirtinos nė vienai iš šių kategorijų, nauda yra lygi visai grąžinamų importo muitų sumai, o ne kokio nors numanomo muito mokesčio perviršio grąžinimo sumai. (16) IV ir devyni eksportuojantys gamintojai teigė, kad šių schemų traktavimas neatitinka lygiagrečiai atlikto antidem- pingo tyrimo laikinųjų išvadų, kadangi antidempingo tyrime Komisija suteikė nuolaidą dėl importo muitų, nesu- mokėtų pagal LPS ir MTSLS schemas už importuotas sąnaudas, kurios buvo faktiškai sunaudotos eksportuotų produktų gamybai. (17) Tačiau vadovaujantis Pagrindinio antidempingo regla- mento 2 straipsnio 10 dalies b punktu, Reglamentu (EB) Nr. 384/96 (1), leidžiama teikti nuolaidas tik tada, kai įro- doma, kad medžiagos, už kurias buvo sumokėti importo muitai, buvo fiziškai įtrauktos į aptariamą produktą, parduotą vietinėje rinkoje, ir kad importo muitai nebuvo renkami arba grąžinami už į Bendriją eksportuotą pro- duktą. Nors tokia nuolaida sumažins dempingo skirtumą, ji nėra svarbi atliekant antisubsidijavimo tyrimą, kadangi remiantis Pagrindinio reglamento nuostatomis jau buvo nustatyta, kad LPS ir MTSLS yra kompensuotinos dėl pir- miau nurodytų priežasčių. Kaip pirmiau paaiškinta, kai nustatoma, kad egzistuoja kompensuotina subsidija, nuo- laida gavėjui yra visa eksportuojančio gamintojo už visus importo sandorius nesumokėtų importo muitų suma. Šiuo atveju Komisija neprivalo rekonstruoti LPS ir MTSLS tam, kad nustatytų, kurie produktai yra fiziškai įtraukti, o kurie ne. Be to, reikėtų pastebėti, kad schemos kompensuoti- numo analizė ir nuolaidos dėl fiziškai įtrauktų sąnaudų jų tikslą, vertinimas yra visiškai skirtingi dalykai pagal apskaičiavimo metodiką ir teisinį pagrindą. Antidempingo tyrimuose svarstoma nuolaida yra tiriama tam, kad būtų galima patikslinti normaliąsias vertes. Antisubsidijavimo tyrime vertinant subsidijos kompensuotinumą siekiama nustatyti, kokia pagal ją yra eksportuotojo gautina nauda. Be to, antidempingo ir antisubsidijavimo tyrimuose (1) OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 905/98 (OL L 128, 1998 4 30, p. 18). 58 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/32 t. taikomos skirtingos skaičiavimo metodikos. Antidem- pingo bylose nuolaida taikoma tik aptariamų produktų eksportui į Bendriją, o antisubsidijavimo tyrime finansinės naudos dydžiai vertinami atsižvelgiant į visų produktų eks- porto apimčių į visas šalis sumą, kaip numatyta Pagrindi- nio reglamento 7 straipsnio 2 dalyje ir „Gairėse dėl subsi- dijos sumos apskaičiavimo atliekant kompensacinių muitų tyrimus“ (toliau – apskaičiavimo gairės) (1). III priedų kriterijus, turėtų būti daroma išvada, kad nesama pagrįstos patikrinimo sistemos. Sąnaudų ir produkcijos normos – tai sąrašas galimų produktų, kuriuos galima sunaudoti gamybos procese, nurodant jų kiekius. Tačiau sąnaudų ir produkcijos normos nėra patikrinimo sistema pagal Pagrindinio reglamento II priedo 5 dalies traktuotę. Šios normos nenustato, kaip tikrinti faktiškai gamybos procese patiriamas sąnaudas, ir nenurodo patikrinimo sis- temos, nustatančios, ar šios sąnaudos iš tikrųjų buvo importuotos. (18) IV ir devyni eksportuojantys gamintojai toliau teigė, kad Komisija turėjo išnagrinėti, ar iš tikrųjų būta importo mokesčių už gamybos procese patirtas sąnaudas grąžinimo perviršio. (22) IV ir devyni eksportuojantys gamintojai teigė, kad Komi- sija suklydo kompensuodama kredito sumos vertę MTSLS licencijoje vietoje grynosios vertės parduodant licenciją. Viena bendrovė pareiškė, kad pardavimo mokestis, kuris buvo sumokėtas pardavus licenciją, turėtų būti išskaičiuo- tas iš bendros subsidijos sumos. (19) Kaip jau buvo paaiškinta 12–15 konstatuojamosiose daly- se, II ir III prieduose pateiktos taisyklės, kaip nustatyti, ar schema laikytina muitų drobeko arba pakaitinio drobeko schema. Importo muitų grąžinimo perviršis yra pagrindas apskaičiuoti naudos sumą tik drobeko ir pakaitinio dro- beko schemų atvejais. Šis argumentas nepriimtinas, kadangi grąžinimo perviršio klausimas iškyla tik vertinant tinkamai sudarytas drobeko arba pakaitinio drobeko sche- mas, tuo tarpu buvo nustatyta, kad LPS ir MTSLS nėra nei drobeko, nei pakaitinio drobeko schemos, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento I priedo i punkte bei II ir III prie- duose. (23) (20) IV ir devyni eksportuojantys gamintojai teigė, kad Komi- sija neišnagrinėjo, ar IV taiko sistemą arba tvarką, leidžian- čią patvirtinti, kurios sąnaudos įtraukiamos į eksportuo- jamų produktų gamybos procesą ir kokiais kiekiais. IV teigia, kad standartinės sąnaudų ir produkcijos normos yra pakankama patikrinimo sistema. (21) Šis argumentas susijęs su klausimu, ar LPS ir MTSLS galima laikyti drobeko arba pakaitinio drobeko schemomis. Kadangi buvo nustatyta, kad LPS ir MTSLS nėra drobeko arba pakaitinio drobeko schemos, kaip apibrėžta Pagrindi- nio reglamento II ir III prieduose, nebūtina atlikti jokio papildomo tyrimo. Net jeigu LPS ir MTSLS atitiktų II ir Pagal dabartines MTSLS nuostatas, licencijas gavusi bend- rovė gali rinktis vieną iš dviejų galimybių: importuoti bet kurį produktą (išskyrus į neigiamąjį sąrašą įtrauktus pro- duktus) naudojant kreditus taikomiems importo muitams padengti arba licenciją perleisti trečiajam asmeniui. Kaip numatyta Laikinojo reglamento 34 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad „licencijos pardavimas už kai- ną, kuri yra mažesnė už nominalią vertę, yra grynai komer- cinis sprendimas, kuris nekeičia pagal schemą gaunamos naudos“. Be to, Pagrindinio reglamento 7 straipsnyje išvar- dijami elementai, kuriuos galima išskaičiuoti iš subsidijos sumos. Iš subsidijos sumos galima išskaičiuoti paraiškos mokesčius ir kitas būtinas išlaidas, patirtas siekiant paten- kinti subsidijos suteikimo sąlygas arba gauti subsidiją. Mažesnės už faktiškai gautą finansinę naudą sumos perlei- dimas ir pardavimo mokestis negali būti laikomi pagrįstais išskaičiuotinais atskaitymais, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 7 straipsnyje, kadangi šie elementai nėra būti- nos išlaidos, patirtos siekiant patenkinti subsidijos sutei- kimo sąlygas arba gauti subsidiją. (1) OL C 394, 1998 12 17, p. 6. (24) IV ir devyni eksportuojantys gamintojai teigė, kad Komi- sija du kartus kompensavo dalį išmokų pagal šias schemas dėl to, kad šis nagrinėjimas sutapo su tyrimu dėl poliruotų nerūdijančio plieno strypų. 11/32 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 59 (25) Komisija taikė tą pačią metodiką, kurią naudojo antibiotikų (1) ir nerūdijančio plieno strypų (2) bylose. Vadovaujantis Pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dali- mi, kompensuotinos subsidijos suma buvo nustatyta visos subsidijos vertę paskirstant viso eksporto lygiui. Kadangi eksporto subsidijos buvo susietos ne su aptariamo pro- dukto eksportu, o su bendrovių visu eksportu, Komisija nusprendė, kad tinkama taikyti šią metodiką. Taikant šią metodiką nebuvo dukart skaičiuojamos tos pačios nuolai- dos, kurios jau buvo kompensuojamos pagal nerūdijančio plieno strypų tyrimą, kadangi subsidijos buvo paskirstytos visam eksportui. (26) Viena bendrovė, Raajratna Metal Industries Ltd, ginčijo Komisijos metodiką, taikytą apskaičiuoti išmokai pagal LPS ir MTSLS. Ji teigė, kad reikėtų atsižvelgti tik į kreditus, gau- tus už aptariamą produktą tyrimo laikotarpiu. Bendrovė tvirtino, kad, siekiant apskaičiuoti naudą, ši suma turėtų būti paskirstyta atitinkamai aptariamo produkto eksporto apyvartai. (27) Komisija mano, kad, jei ji sutiktų su šiuo argumentu, tuo- met ji turėtų taikyti kompensavimo priemones potencia- lioms, o ne faktinėms išmokoms, susikaupusioms tyrimo laikotarpiu. Kadangi negalima teigti, kad bendrovė gavo subsidiją, kol ji nepasinaudojo kreditu, Komisija nuspren- dė, kad geriausiai tikrąją gautą naudą bendrovei atspindi visas panaudotas debetas. Todėl šis argumentas atmetamas. ir apskaičiavo, kad vidutinis nusidėvėjimo laikotarpis buvo 12 metų. Šis laikotarpis buvo naudojamas laikinojoje išva- doje ir bus patvirtintas galutiniame etape. Vadovaujantis Pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalimi, subsidijos suma pagal GPESS buvo paskirstyta 12 metų laikotarpiui. (30) Viena bendrovė teigė, kad jos gamybos priemonės nuver- tėdavo per 21 metų laikotarpį ir kad vietoj 12 metų vidur- kio turėjo būti taikomas šis nusidėvėjimo laikotarpis. (31) Kaip jau buvo paaiškinta pirmiau, Komisijos tarnybos, rengdamos laikinąsias išvadas, nustatė įprastą pagrindinių prekių nusidėvėjimo laikotarpį, t. y. 12 metų, nerūdijančio plieno vielos pramonėje pagal vidutinį laikotarpį, taikomą bendradarbiaujančių Indijos eksportuojančių gamintojų. Tai atitinka Pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalies reikalavimus, kur nurodyta, kad, jei subsidiją galima susieti su ilgalaikio turto įsigijimu, kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama paskirstant subsidiją per laikotarpį, kuris atspindi įprastą tokio turto nusidėvėjimą nagrinėja- moje pramonėje, reikalavimus. Atsižvelgiant į šią nuostatą, netikslinga naudoti konkrečios bendrovės taikomą nusidė- vėjimo laikotarpį. Todėl šis reikalavimas atmetamas. 3. Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema 2. Gamybos priemonių eksporto skatinimo schema (GPESS) (28) Trys bendrovės pateikė argumentą dėl Gamybos priemo- nių eksporto skatinimo schemos (GPESS), kuri apibūdinta Laikinojo reglamento 36–39 konstatuojamosiose dalyse. Tai susiję su nuolaidos paskirstymu įprastam ilgalaikio turto nusidėvėjimo laikotarpiui. (32) Viena bendrovė, Drawmet Wires Ltd, iki Komisijos nustatyto galutinio termino nepateikė savo pajamų mokesčio dekla- racijos kopijos, todėl ji buvo laikoma nebendradarbiaujan- čia nagrinėjant atleidimą nuo pajamų mokesčio. Po paskel- bimo ši bendrovė pateikė savo pajamų mokesčio deklaracijos kopiją, kuri parodė, kad pagal šią schemą ji negavo nuolaidos. Todėl bendrovės Drawmet Wires Ltd sub- sidijos skirtumas patikslinamas iki 8,5 %. (29) Buvo teigiama, kad būta neatitikimo tarp paskelbimo rašte ir Laikinajame reglamente nurodytų nusidėvėjimo laikotar- pių. Komisija nustatė visų aptariamą produktą eksportuo- jančių gamintojų taikomų nusidėvėjimo laikotarpių vidurkį 4. Kompensuotinų subsidijų suma (1) OL L 273, 1998 10 9, p. 4. (2) OL L 202, 1998 7 18, p. 44. (33) Atsižvelgiant į galutines išvadas, susijusias su įvairiomis pirmiau paaiškintomis schemomis, kompensuotinų subsi- dijų suma kiekvienam iš tirtų eksportuojančių gamintojų yra tokia: 60 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/32 t. Drawmet Wires Indore Wire Isinox Steel Kei Industries Macro Bars Mukand Ltd Raajratna Venus Wire LPS MTSLS GPESS Pajamų mokes- tis 1,4 % 7,7 % 4,3 % 0,0 % 9,6 % 7,5 % 23,3 % 19,8 % 7,1 % 10,7 % 5,8 % 0,0 % 12,6 % 5,7 % 13,7 % 14,3 % 0,0 % 0,9 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 3,2 % 0,0 % 5,9 % 1,3 % Viso 8,5 % 19,3 % 0,1 % 0,0 % 25,4 % 13,2 % 42,9 % 35,4 % (34) Subsidijų suma, galutinai nustatyta Indijos bendrovėms, išskyrus bendradarbiaujančias šiame tyrime, išreikšta kaip grynos, laisvos Bendrijos muitų teritorijoje kainos dalis procentais, yra 44,4 %, t. y. pagal kiekvieną schemą didžiausio bet kuriam bendradarbiaujančiam eksportuoto- jui suteikto dydžio suma. II. KORĖJA 1. Paskolų programos a) Etaloninės palūkanų normos apskaičiavimas įtrauktas į Pagrindinio reglamento I priedą, numatytos spe- cialios taisyklės eksporto kreditams, kaip išimtys iš bend- rųjų taisyklių, skirtų apskaičiuoti subsidijoms paskolų atve- ju. Pačiame l punkte nėra nustatyta, kad Vyriausybės išlaidų metodas turėtų būti taikomas vietoj Pagrindinio regla- mento 5 straipsnyje ir 6 straipsnio b punkte išdėstytų aiš- kių taisyklių, ypač kadangi šis punktas jau buvo nurodytas eksporto subsidijų pavyzdiniame sąraše, patvirtintame Tokijo raunde derybose dėl Bendrojo susitarimo „Dėl muitų tarifų ir prekybos“ (GATT), kai gavėjo naudos meto- das dar nebuvo įtrauktas į PPO taisykles. (37) Be to, KV teigė, kad, lyginant palūkanas, mokamas pagal Vyriausybės paskolų programą, su palūkanomis už komer- cinę paskolą, būtų daroma klaidinga prielaida, kad visų ūkio paskolų palūkanos yra vienodos. (35) Korėjos Vyriausybė (KV) pareiškė, kad, apskaičiuojant sub- sidijų sumą paskolų atveju, vietoj gavėjo naudos metodo turėjo būti taikomas Vyriausybės išlaidų metodas ir citavo Susitarimo dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių (SKIP) 19 straipsnio 4 dalį, 6 straipsnio 1 dalies a punktą ir I priedo k bei l punktus. (38) Komisija nedaro prielaidos, kad visos paskolos yra lygios. Ji jas naudojo kaip etalonines paskolas, kurios buvo laiko- mos palyginamomis pagal paskolos grąžinimo laikotarpį, pagrindinę sumą ir paskirtį, kaip reikalaujama Pagrindinio reglamento 6 straipsnio b punkte. (36) Nuspręsta, kad KV cituojamos nuostatos netaikytinos tiria- moms paskolų programoms. SKIP 19 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad negali būti įvedamas joks kompensacinis muitas, viršijantis egzistuojančios subsidijos sumą, kuri apskaičiuojama atsižvelgiant į suteiktą naudą. Šios nuosta- tos buvo laikomasi, vadovaujantis aiškiomis taisyklėmis dėl subsidijų paskolų atveju apskaičiavimo, t. y. Pagrindinio reglamento 5 straipsniu ir 6 straipsnio b punktu, į kurį įtrauktas SKIP 14 straipsnio b punktas. Šiose taisyklėse aiš- kiai nustatyta, kad subsidija turėtų būti apskaičiuojama kaip nauda, kuri yra paskolą gaunančios įmonės mokamos sumos ir sumos, kurią įmonė būtų sumokėjusi už palygi- namą komercinę paskolą, skirtumas. SKIP 19 straipsnio 4 dalyje nenumatytas reikalavimas subsidiją apskaičiuoti pagal Vyriausybės išlaidas. SKIP 6 straipsnio 1 dalies a punkte numatyta prielaida dėl didelės žalos atsiradimo tam tikromis aplinkybėmis, tačiau tai netaikytina kompen- sacinių muitų tyrimams. SKIP I priedo k punkte, kuris (39) Galiausiai KV pareiškė, kad tinkama etalonine palūkanų norma turėtų būti laikoma palyginamos paskolos, suteik- tos tuo pat metu kaip ir nagrinėjamoji paskola, norma, o ne tyrimo laikotarpiu vyraujančios palūkanų normos, kadangi dėl finansinės krizės tyrimo laikotarpiu palūkanų norma buvo neįprastai didelė. (40) Atliekant tyrimą buvo nustatyta, kad komerciniu principu suteiktų paskolų palūkanų normos, kurios laikui bėgant keičiasi, atspindi rinkos sąlygas. Šioms paskoloms tyrimo laikotarpiu būtų taikomos tokios pat palūkanų normos nepriklausomai nuo to, ar paskolos buvo suteiktos tuo pat metu kaip ir Vyriausybės paskola. Taigi, Komisija nenu- kryptų nuo savo įprastos praktikos, kuri įtvirtinta Pagrin- diniame reglamente ir apskaičiavimo gairėse. Todėl šis rei- kalavimas atmetamas. 11/32 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 61 (41) Du Korėjos eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad Komisijos taikytas paskolų suskirstymas į penkias katego- rijas pagal jų pagrindinę sumą yra laisvai pasirinktas ir neatitinka įprastos Korėjos bankų praktikos, todėl palū- kanų normos nustatymas pagal paskolos sumą nėra tin- kama metodika etaloninei palūkanų normai nustatyti. Vie- nas Korėjos eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad Komisija turėtų taikyti gamintojo faktinę vidutinę palū- kanų už komercines paskolas normą, kadangi Korėjos ban- kai paskolos sumos nelaiko veiksniu, nulemiančiu palū- kanų normą. Du Korėjos eksportuojantys gamintojai taip pat pareiškė, kad Komisija turėtų naudoti prekybos paskolų palūkanų normas kaip etaloninę palūkanų normą EXIM-SM paskoloms. (42) Atsakant į šiuos argumentus laikoma, kad Pagrindinio reglamento 6 straipsnio b punkte aiškiai nurodyta, kad subsidijos apskaičiavimo etalonas yra palyginama komer- cinė paskola, kurią bendrovė galėtų faktiškai gauti rinkoje. Todėl Bendrijos praktika šioje srityje, kaip nurodyta apskai- čiavimo gairėse, yra palyginti panašios sumos, paskirties ir panašaus grąžinimo laikotarpio paskolas. Korėjos ekspor- tuojančių gamintojų gautos prekybos paskolos (t. y. trum- palaikės veiklos paskolos) nuo nagrinėjamų EXIM-SM paskolų skiriasi savo paskirtimi (žr. Laikinojo reglamento 126 konstatuojamąją dalį) ir paskolos laikotarpiu, todėl jos nėra palyginamosios paskolos. Todėl šie reikalavimai atme- tami. (43) Du Korėjos eksportuojantys gamintojai toliau teigė, kad Komisija taikė neįprastai dideles palūkanų normas, kurios atsirado dėl finansinės krizės Korėjoje, kaip etaloną pasko- lų, suteiktų iki krizės, subsidijai apskaičiuoti. (44) Pagrindinio reglamento 6 straipsnio b punkte nurodyta, kad nauda apskaičiuojama lyginant Vyriausybės paskolų palūkanų normas ir palyginamų komercinių paskolų palū- kanų normas. Šiuo tikslu vidutinės Vyriausybės paskolų palūkanų normos buvo palygintos su palyginamų komer- cinių paskolų vidutinėmis palūkanų normomis tyrimo lai- kotarpiu. Todėl šis reikalavimas atmetamas. b) Žvejybos tinklų gamybos paskola (ŽTGP) (45) KV teigė, kad ši paskola, kuri buvo konkrečiai skirta žve- jybos tinklų pramonei, nesuteikė nuolaidos nerūdijančio plieno vielos eksportuotojui ir ji nebuvo individualiai skirta nerūdijančio plieno pramonei. Be to, tiek žvejybos tinklus, tiek ir nerūdijančio plieno vielą gaminanti bendrovė finansų išteklių ir jų apskaitą tvarkytų atskirai. (46) Atliekant tyrimą buvo nustatyta, kad nerūdijančio plieno vielos eksportuotojai gavo tokią paskolą, kuri yra kompen- suotina, kadangi, kaip pripažino KV, ji yra konkrečiai skirta žvejybos tinklų pramonei. Manoma, kad visiškai nesvarbu, ar nagrinėjama schema nėra konkrečiai skirta aptariamą produktą gaminančiai pramonei, jeigu pati programa yra individuali, o jos naudą galima susieti su aptariamo pro- dukto gamyba. Pastaroji nuostata taikytina šiuo atveju, kadangi subsidijuota paskola sumažino bendras gamintojo finansavimo išlaidas, dėl ko dalis nuolaidos teko ir aptaria- mam produktui. Nebuvo pateikta įrodymų, kad atitinkami eksportuojantys gamintojai finansinius išteklius valdė taip, kad bendrų bendrovės finansinių išlaidų nepaveiktų pasko- los suteikimas. Todėl šis argumentas atmetamas. c) MVĮ kūrimo ir skatinimo fondo paskolos (MVĮ-KSFP) (47) KV teigė, kad C tipo paskolos, suteiktos pagal Pusano did- miesčio paramos fondo steigimo ir veiklos įstatus, neprik- lausė nuo eksporto veiklos, kadangi aštuoni pagrindiniai ir dvylika papildomų šios paskolos suteikimo kriterijų yra objektyvūs ir neutralūs. Vienintelis su eksportu susijęs ele- mentas yra tai, kad MVĮ, kurių pardavimai eksportui sudaro daugiau kaip 20 % visos apyvartos, skiriamas papildomas dėmesys. Šia schema siekiama eksporto dalį naudoti kaip netiesioginį technologijų plėtotės veiklos rodiklį, o ne ja skatinti eksportą. (48) Nustatyta, kad schema priklauso nuo eksporto veiklos ir todėl yra individuali, net jeigu sąlyga, susijusi su eksporto veikla, yra vienintelė tarp keleto kriterijų. Tai yra aiškiai nustatyta Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte, kuriame teigiama, kad individualiomis subsidijo- mis laikomos subsidijos, kurių suteikimo vienintelė sąlyga (arba viena iš sąlygų), nustatyta įstatymu ar taikoma faktiš- kai, yra eksporto veiklos lygis. Kadangi vienas iš elementų, į kurį turi atsižvelgti suteikiančioji institucija, yra minima- lios eksporto dalies visoje apyvartoje užtikrinimas, šis pri- klausymo nuo eksporto veiklos reikalavimas yra patenki- namas, kadangi bendrovės negalėjo gauti nuolaidų, kol jos neviršijo tam tikro pardavimų eksportui lygio. Todėl KV argumentas atmetamas. 62 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/32 t. d) Technologijų plėtotės verslo paskola (TPVP) ir Mokslo ir technologijų skatinimo fondas (MTSF) eksporto subsidijomis, neturėtų būti draudžiamos pagal šią arba bet kurią kitą SKIP nuostatą. (49) KV pareiškė, kad pagal šias programas teikiama parama mokslo tyrimų veiklai, kaip numatyta SKIP 8 straipsnio 2 dalies a punkte, ir todėl prieš jas negalima imtis priemo- nių ir jų kompensuoti. Be to, technologijų plėtotė bei mokslo ir technologijų skatinimas yra objektyvūs ir neut- ralūs kriterijai, kaip apibrėžta SKIP 2 straipsnio 1 dalies b punkte, o programomis dažniausia gali naudotis visos pramonės įmonės, kurios investuoja į technologijų plėto- tės projektus, todėl šios programos nėra individualios. KV toliau pareiškė, kad MTSF veiklos atveju Mokslo ir techno- logijų ministerija taiko skaidrius ir objektyvius kriterijus bei neturi veiksmų laisvės nustatyti, kuriems projektams ski- riama pirmenybė, ir kad Komisija nepateikė jokių įrodymų savo išvadai, kad buvo naudojamasi tokia veiksmų laisve, pagrįsti. (50) Argumentas dėl to, kad abiejų programų atžvilgiu nega- lima imtis veiksmų, atmetamas dėl tų pačių priežasčių, kurios išvardytos konstatuojamosiose dalyse 75–77 toliau. Nebuvo pateikta įrodymų, kurie leistų suabejoti laikinąja išvada, kad TPVP buvo individualiai skirta tam tikroms pra- monės įmonėms, investuojančioms į tam tikrus projektus, kaip nustatyta Prekybos ir pramonės ministerijos. Taip pat kalbant apie MTSF, nebuvo pateikta informacijos apie kri- terijus, kuriuos taikė Prekybos ir pramonės ministerija. Atliekant tyrimą buvo patvirtinta, kad Mokslo ir technolo- gijų ministerija iš tiesų kartais priimdavo spendimus dėl prioritetinių projektų. Laikoma, kad šių įrodymų pakanka nustatyti, kad MTSF yra de facto individuali, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies c punkte. Todėl argumentas, kad schemos nėra individualios, atme- tamas. e) Eksporto finansavimo paskolos (51) Vienas Korėjos eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad Komisija neatsižvelgė į tam tikrą patvirtintą informaciją ir padarė skaičiavimo klaidą nustatydama naudą iš EXIM-SM paskolų. (52) Nuspręsta, kad šis argumentas yra pagrįstas. Subsidijos suma buvo patikslinta svarstomai bendrovei. (53) KV teigimu, kadangi EXIM-EB (iki išsiuntimo), EXIM-SM ir EXIM-FIC paskolos buvo suteiktos už didesnę palūkanų normą negu EXIM faktiškai sumokėjo už lėšas, EXIM-EB, EXIM-SM ir EXIM-FIC paskolos nėra kompensuotinos. Be to, SKIP 3 straipsnio 1 dalies a punkto 5 išnašoje nurodyta, kad I priede nurodytos priemonės, kurios nelaikytinos (54) Nustatyta, kad šie argumentai gali būti taikomi tik „eks- porto kreditui“, kaip apibrėžiama Pagrindinio reglamento I priedo k punkte. Kaip jau buvo paaiškinta Laikinojo regla- mento 129 ir 130 konstatuojamosiose dalyse, EXIM-EB (iki išsiuntimo), EXIM-SM ir EXIM-FIC paskolos nėra lai- komos „eksporto kreditu“ ir joms netaikytinas Pagrindinio reglamento I priedo k punktas. Todėl šie argumentai atme- tami. (55) KV tvirtino, kad EXIM-FIC nepriklauso nei nuo eksporto veiklos, nei nuo vietinių prekių naudojimo vietoj impor- tuotųjų, kaip apibrėžta SKIP 3 straipsnio 1 dalyje. KV taip pat pareiškė, kad EXIM-FIC nėra individuali, kadangi ja gali pasinaudoti pačios ir kadangi užsienio investicijų kriterijus yra objektyvus ir neutralus, kaip apibrėžta SKIP 2 straipsnio 1 dalies b punk- te. įvairiausios pramonės įmonės (56) Atsakydama į šiuos argumentus, Komisija padarė išvadą, kad EXIM-FIC paskolomis gali pasinaudoti tik tos bendro- vės, kurios investuoja užsienyje, ir todėl jos yra individua- lios, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies b punkte, kadangi jos nėra pagrįstos neutraliais kri- terijais, kaip toliau paaiškinta 80–84 konstatuojamosiose dalyse. Buvo laikoma, kad EXIM-FIC nepriklauso nei nuo eksporto veiklos, nei nuo vietinių prekių naudojimo vietoj importuotų, kaip apibrėžta SKIP 3 straipsnio 1 dalyje. 2. Nustatytos sumos grąžinamųjų išmokų sistema (57) KV teigė, kad ši schema yra drobeko sistema, kaip api- brėžta SKIP I priedo i punkte bei II ir III prieduose, ir toliau teigė, kad importo mokesčių grąžinimas neviršija muitų, kuriais apmuitinamos importuojamos sąnaudos, sunaudo- jamos eksportuojamo produkto gamyboje, atsižvelgiant į atliekas. (58) Atsakant į šiuos argumentus konstatuojama, kad, nesant įpareigojimo importuoti sąnaudas eksportuojami produk- sumos grąžinamųjų išmokų tai gamybai, nustatytos schema nėra nei muitų drobeko schema, nei pakaitinio drobeko schema, kaip apibrėžta SKIP I priedo i punkte bei II ir III prieduose. Iš tiesų Korėjos nustatytos sumos grąži- namųjų išmokų sistema atitinka bendrąjį subsidijos apibrė- žimą pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnį, į kurį įtrauktas SKIP 1 straipsnis. Tai yra subsidija, kadangi KV teikia finansinę paramą dotacijų pavidalu pagal eksportuo- jamų prekių FOB vertę ir gavėjas dėl to gauna tiesioginę naudą. Tai subsidija, teisiškai priklausanti nuo eksporto ir todėl, vadovaujantis Pagrindinio reglamento veiklos, 11/32 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 63 3 straipsnio 4 dalies a punktu, ji laikoma individualia. Taigi neiškyla perteklinio importo muitų grąžinimo klausimas, minimas Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, kadangi, vadovaujantis Pagrindi- nio reglamento I–III priedais, jis taikytinas tik drobeko ir pakaitinio drobeko schemų atveju. Todėl šie argumentai atmetami. (59) KV pareiškė, kad, vadovaujantis SKIP II priedo II dalies 2 leidžiančios pastraipa, nesant sistemos arba tvarkos, nustatyti, ar buvo perteklinis mokėjimas, ir jeigu tiriančio- sios institucijos laiko tai būtina, tolesnis tyrimas atliekamas vadovaujantis II priedo II dalies 1 pastraipa. KV teigė, kad, Komisijai neištyrus, ar buvo importo mokesčių už ekspor- tuojamo produkto gamybai sunaudotas sąnaudas grąži- nimo perviršis, nėra pagrindo daryti išvadą, kad Korėjos nustatytos sumos grąžinamųjų išmokų sistema yra indivi- duali subsidija, kaip nustatyta Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte. (60) Nustatyta, kad šis argumentas nepriimtinas, kadangi SKIP II priedo II dalies 2 pastraipa susijusi su muitų drobeko schema, tačiau nagrinėjama programa, kaip jau buvo paaiš- kinta, nėra tokia schema. Tačiau bet kuriuo atveju, net jeigu ji ir būtų muitų drobeko schema, Pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 pastraipoje ir III priedo II dalies 3 pastraipoje numatyta, kad tokį tyrimą faktinių sandorių pagrindu turi atlikti eksportuojančios šalies Vyriausybė. KV tokio tyrimo neatliko. Todėl Komisija neištyrė, ar iš tiesų būta perteklinio importo mokesčių už eksportuojamo pro- dukto gamyboje patirtų sąnaudų grąžinimo. (61) Vienas Korėjos eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad Komisijos argumentas dėl sistemos arba tvarkos, leidžian- čios patvirtinti, kurios sąnaudos sunaudojamos eksportuo- jamam produktui gaminti ir kokiais kiekiais, nebuvimo yra nepagrįstas, kadangi muitų grąžinamoji išmoka suteikiama tik už sąnaudas, faktiškai sunaudotas eksportuotų prekių gamybai ir tik už faktiškai sumokėtą importo muitą. (62) Atsakant į šiuos argumentus konstatuojama, kad pagal nustatytos sumos grąžinamųjų išmokų sistemą gaunamų dotacijų suma neskaičiuojama pagal gamybos procese fak- tiškai patirtas sąnaudas arba faktiškai sumokėtą importo muitą, o skaičiuojamos kaip vienkartinė išmoka pagal bendrą eksportą. Todėl šie argumentai atmetami. (63) Vienas Korėjos eksportuojantis gamintojas toliau aiškino, kad jis negavo jokios nuolaidos pagal šią sistemą, ir teigė, kad jis sumokėjo importo muitą už žaliavas, patirtas apta- riamo produkto gamyboje, eksportavo aptariamą pro- duktą, o grąžinto muito suma yra mažesnė už sumą, kurią jis būtų gavęs, jeigu būti taikoma individuali sistema. KV toliau teigė, kad Korėjos eksportuojantis gamintojas, kuris naudojosi nustatytos sumos muitų drobeko sistema, Komi- sijai pateikė įrodymų, kad jam grąžinti importo mokesčiai yra daug mažesni už mokesčius, kuriais tyrimo laikotarpiu buvo apmuitintos eksportuotų produktų gamybai sunau- dotos importuotos žaliavos. (64) Atsakant į šiuos argumentus konstatuojama, kad dėl pir- miau paaiškintų priežasčių mokėjimai pagal nustatytos sumos grąžinamųjų išmokų sistemą yra dotacijos, kurios yra pagrįstos eksporto veikla ir todėl yra individualios bei kompensuotinos vadovaujantis Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktu. Be to, visiškai nesvarbu, ar teisėtos muitų drobeko schemos taikymas būtų naudinges- jis pasirinko nis eksportuojančiam gamintojui, kadangi išmokas gauti pagal schemą, kuri yra kompensuotina sub- sidija. Todėl šie argumentai atmetami. 3. Mokesčių programos a) Riboto taikymo gamybos pramonei neindividualus pobūdis (65) Rengdama laikinąsias išvadas, Komisija nustatė, kad tam tikri Atleidimo nuo mokesčių ir jų mažinimo kontrolės įstatymo (AMMKĮ) straipsniai buvo kompensuotini, kadan- gi, vadovaujantis Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktu, jie buvo individualūs, nes buvo taikomi tik tam tikroms įmonėms, įskaitant gamybos pramonės įmones. Šie straipsniai yra: — 7 straipsnis (Specialus sumažinimas ir atleidimas nuo mokesčių sumos mažoms ir vidutinėms gamybos įmo- nėms ir t. t. ), — 8 straipsnis (Rezervas technologijų plėtotei), — 9 straipsnis (Mokesčių kreditas technologijų ir darbo jėgos plėtotės išlaidoms), — 25 straipsnis (Mokesčių kreditas investicijoms į pro- duktyvumo didinimo įrangą), — 27 straipsnis (Laikinųjų investicijų mokesčių kreditas). 64 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/32 t. (66) KV pareiškė, kad šie straipsniai nėra individualūs, kaip api- brėžta SKIP 2 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose, ir todėl nėra kompensuotini (šios SKIP pastraipos yra pateiktos Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a, b ir c punk- tuose), kadangi jų nuostatos praktiškai taikomos itin įvai- rioms pramonės šakoms ir įmonėms. KV ypač akcentavo tai, kad „gamybos pramonės“ sąvoka yra labai plačiai api- brėžta ir praktiškai į ją įtraukta dešimtys tūkstančių pramo- nės įmonių pogrupių. (67) Pagrindinis individualumo principas yra tai, kad subsidijai, kuri iškreipia išteklių paskirstymą ūkyje teikiant pirmenybę tam tikroms įmonėms kitų įmonių atžvilgiu, turėtų būti taikomos kompensacinės priemonės, jeigu ji daro žalos. Jeigu ūkyje galimybės gauti subsidijų yra ribojamos taikant ne neutralius kriterijus, tokiu būdu atsiranda išteklių paskirstymo iškreipimas. Šiuo principu pagrįstos SKIP 2 straipsnio 1 dalies a punkto ir Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punkto nuostatos, kuriose numatyta, kad subsidija yra individuali, jeigu suteikiančioji institucija arba teisės aktai, kuriais vadovaudamasi veikia suteikian- čioji institucija, aiškiai riboja tam tikrų įmonių galimybes gauti subsidiją. Šiuo atveju, nors sąvoka „gamybos pramo- nė“ yra labai plačiai apibrėžta, pirmiau minėtųjų AMMKĮ straipsnių nuostatos skirtos dar labiau apriboti tam tikrų įmonių galimybes, kadangi reikalavimų atitikimas pri- klauso nuo kitų kriterijų, kurie nėra neutralūs, pvz. , inves- ticijos į tam tikrų tipų auštųjų technologijų produktus arba investicijos užsienyje. (68) KV teigė, kad šie kriterijai yra neutralūs, kadangi visos bendrovės turi lygias galimybes pasinaudoti subsidijomis. Pavyzdžiui, teigiama, kad subsidija užsienyje investuojan- čioms įmonėms nėra individuali, kadangi visos įmonės gali investuoti užsienyje. Tačiau, vadovaujantis šiuo argumen- tu, tik tekstilės sektoriaus įmonėms skirta subsidija nėra individuali, kadangi visos įmonės „gali“ pradėti gaminti ir tekstilės gaminius. Jeigu vadovaujamasi SKIP apibrėžtu individualumu, jis turi būti taikomas tada, kai Vyriausybės iš anksto apie tai žinodamos subsidijas teikia taikydamos tokias sąlygas, kurios aiškiai itin riboja įmonių, kurios gali dėl jų kreiptis, skaičių. Skiriant šias subsidijas, tam tikroms įmonėms teikiama pirmenybė kitų įmonių atžvilgiu. Todėl KV kriterijai, pagal kuriuos paskiriami gavėjai, nėra „neut- ralūs“ ir, kaip paaiškinta toliau, nėra taikomi horizontaliai, kaip to reikalaujama pagal Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies b punktą. Todėl buvo nustatyta, kad subsidijos pagal šiuos AMMKĮ straipsnius yra individualios. Išsamesnės priežastys konkrečių schemų atveju yra pateik- tos toliau. b) Netinkamas procesas (69) KV pareiškė, kad į tam tikrų AMMKĮ straipsnių nuostatas neturėtų būti atsižvelgiama rengiant šio nagrinėjimo išva- das, kadangi skundo pateikėjas šiame nagrinėjime nepa- teikė jokių kaltinimų dėl jų. Kalbama apie šiuos straipsnius: — 5 straipsnis (Specialusis mokesčių kreditas MVĮ), — 7 straipsnis (Specialus sumažinimas ir atleidimas nuo mokesčių sumos mažoms ir vidutinėms gamybos įmo- nėms ir t. t. ), — 27 straipsnis (Laikinųjų investicijų mokesčių kreditas). (70) KV visų pirma teigė, kad: i) SKIP 11 straipsnyje (Pagrindinio reglamento 10 straips- nyje) išvardyta informacija, kuri turi būti pateikta skun- de, įskaitant subsidijų buvimo įrodymus bei nagrinėja- mos subsidijos sumą ir pobūdį; ii) SKIP 12 straipsnio 1 dalyje (Pagrindinio reglamento 11 straipsnyje) nurodyta, kad kompensacinių muitų tyrimo suinteresuotiems nariams ir visiems suintere- suotiems asmenims pranešama apie informaciją, kurios reikalauja institucijos; iii) SKIP VI priedo 7 pastraipoje (Pagrindinio reglamento 26 straipsnio 3 dalyje) nurodyta, kad, vadovaujantis standartine praktika, suinteresuotoms įmonėms prane- šama apie informacijos, kuri bus tikrinama lankantis, pobūdį ir apie bet kurią kitą informaciją, kurią reikės pateikti tokių (patikrinimo) apsilankymų metu. (71) KV teigė, kad šios SKIP nuostatos buvo ignoruojamos įtrau- kiant programas, dėl kurių nebuvo pateikta kaltinimų, į tyrimą ir kad KV bei kai kurie bendradarbiaujantys ekspor- tuojantys gamintojai neturėjo galimybės tinkamai gintis. (72) Atsakant į KV argumentus, pateikdami skundą pareiškėjai negalėjo žinoti visos informacijos apie numanomas subsi- dijų programas trečiojoje šalyje. Šiuo atveju pareiškėjas nurodė daug kaltinimų dėl mokesčių subsidijų, suteiktų pagal AMMKĮ. Vėliau tyrimas nustatė kitas mokesčių sub- sidijas, suteiktas pagal tam tikras AMMKĮ nuostatas, kurios turėjo itin nebuvo konkrečiai nurodytos skunde, bet panašų poveikį kaip ir nurodytos schemos. Atsižvelgiant į 11/32 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 65 šių subsidijų pobūdį ir ypač į tai, kad jos suteikiamos bendru AMMKĮ pagrindu (dėl kurio pareiškėjas įvardijo daugybę įtarimų dėl subsidijų), daroma išvada, kad Komi- sija turi teisę jas nagrinėti ir, prireikus, rekomenduoti imtis kompensacinių veiksmų. AMMKĮ straipsnio nuostatos nelaikomos horizontaliomis, kadangi akivaizdu, jog tam tikrų pramonės sektorių bend- rovės yra labiau orientuotos į technologijas nei kitų sekto- rių įmonės, todėl labiau tikėtina, kad jos pasinaudos šia nuostata. Įtvirtindama šią AMMKĮ nuostatą, KV tam tikrų pramonės sektorių įmonėms suteikė neproporcingas nuo- laidas. c) AMMKĮ 8 straipsnis (Rezervas technologijų plėtotei) (73) Be KV argumentų dėl šio straipsnio nuostatų neindividua- laus pobūdžio, KV teigė, kad šis straipsnis yra nekompen- suotina tyrimų ir taikomosios veiklos subsidija, kaip api- brėžta SKIP 8 straipsnio 2 dalies a punkte (ši SKIP pastraipa pateikta Pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalyje). (74) Pažymėtina, kad tyrimas dėl tyrimų ir taikomosios veiklos subsidijų negali būti pradėtas, jeigu apie šias subsidijas, ati- tinkančias SKIP 8 straipsnio 2 dalies a punkto reikalavi- mus, pranešama PPO vadovaujantis šio Susitarimo 8 straipsnio 3 dalies nuostatomis. Dėl AMMKĮ 8 straipsnio buvo pastebėta, kad Korėja apie šią nuostatą nepranešė PPO, kaip to reikalaujama pagal SKIP 8 straipsnio 3 dalį. Todėl Komisija turėjo teisę pradėti šios AMMKĮ nuostatos tyrimą. Atsakant į KV teiginį, kad ši nuostata yra tinkama ir todėl saugoma nuo kompensacinių priemonių, tokį tin- kamumą turėjo įrodyti pati KV. Komisija jai suteikė tokią galimybę įrodyti tyrimo pradžioje, tačiau KV to nepadarė. Esant tokioms aplinkybėms, pagal šį straipsnį gaunamai naudai galima įvesti kompensacines priemones. (75) Kalbant apie KV pareiškimus dėl neindividualaus pobū- džio, ši schema nėra neutrali, kadangi yra daromas skirtu- mas tarp įprastų ir daug technologijų naudojančių įmonių. Pastarosios gauna didesnes išmokas. Toks skirtumas rodo, kad kriterijai nėra neutralūs ir riboja daugelio įmonių, kurioms tokia technologijų plėtotė nebūtina, galimybes. Dėl šių ir 67–70 konstatuojamosiose dalyse išvardytų prie- žasčių daroma išvada, kad AMMKĮ 8 straipsnis yra indivi- dualus ir tinkamas kompensacijos pagrindas. d) AMMKĮ 9 straipsnis (Mokesčių kreditas technologijų ir darbo jėgos plėtotės išlaidoms) (76) Be KV bendrojo argumento dėl šio straipsnio nuostatų neindividualaus pobūdžio, KV pareiškė, kad technologijų ir darbo jėgos plėtotės kriterijus yra objektyvus ir neutralus, kaip apibrėžta SKIP 2 straipsnio 1 dalies b punkte. Nustatyta, kad šis kriterijus nėra neutralus, kaip apibrėžta šiame SKIP straipsnyje ar Pagrindinio reglamento 3 straips- nio 2 dalies b punkte. Pagal pastarąjį straipsnį reikalau- jama, kad objektyvūs kriterijai arba sąlygos būtų neutralios, taikomos. Šio ekonominio pobūdžio ir horizontaliai (77) Manoma, kad ši schema yra individuali, kadangi ja gali pasinaudoti tik tam tikros įmonės (žr. 67–70 konstatuoja- mąsias dalis), ir todėl ji yra kompensuotina. Schema taip pat yra individuali pagal Pagrindinio reglamento 3 straips- nio 2 dalies b punktą ir todėl yra kompensuotina. e) AMMKĮ 23 straipsnis nuostoliams) (Rezervas investicijų užsienyje (78) KV atkreipė dėmesį, kad šio straipsnio nuostatos negalioja nuo 1998 m. sausio mėn. KV taip pat pareiškė, kad šio straipsnio nuostatomis gali pasinaudoti pačios įvairiausios pramonės įmonės ir kad užsienio investicijų kriterijus yra objektyvus ir neutralus, kaip apibrėžta SKIP 2 straipsnio 1 dalies b punkte. (79) Šios nuostatos esmė yra atidėjimas mokesčių, kurie po dvejų metų lengvatos laikotarpio bus lygiomis dalimis per trejus metus pridedami prie bendrovės mokestinės bazės. Todėl už mokesčius, atidėtus per paskutinius reikalavimų atitikimo metus (1997 m. mokestiniai metai), tyrimo lai- kotarpiu (nuo 1997 m. balandžio 1 d. iki 1998 m. kovo 31 d. ) kaupėsi nuolaidos, kurios ir toliau kaupsis keletą metų bendrovėms, pasinaudojusioms šia mokesčių nuo- stata. (80) Kalbant apie KV argumentą, kad šio straipsnio nuostato- mis gali pasinaudoti pačios įvairiausios pramonės įmonės, primenama, kad savo laikinosiose išvadose Komisija nus- tatė, kad šio straipsnio nuostatos buvo taikomos tik toms Korėjos bendrovėms, kurios investavo užsienyje. Naujos informacijos, kuri tai paneigtų, pateikta nebuvo. Panašiai kaip ir ankstesnio KV argumento, kad apribojimas gamy- bos pramonei nėra individualumas (žr. 67–70 konstatuo- jamąsias dalis), atveju, nustatyta, kad AMMKĮ 23 straips- nio nuostatos nuolaidas teikia tik tam tikroms įmonėms. Todėl, vadovaujantis Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktu, ši nuostata yra individuali ir todėl kom- pensuotina. (81) KV taip pat pareiškė, kad investicijų užsienyje kriterijus yra objektyvus ir neutralus, kaip apibrėžta SKIP 2 straipsnio 1 dalies b punkte. Nustatyta, kad šis kriterijus nėra neutra- lus, kaip apibrėžta šiame SKIP straipsnyje ar Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies b punkte. Pagal pastarąjį 66 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/32 t. straipsnį reikalaujama, kad objektyvūs kriterijai arba sąly- gos būtų neutralios, ekonominio pobūdžio ir horizontaliai taikomos. Šio AMMKĮ straipsnio nuostatos nelaikomos objektyviomis, kadangi iš anksto žinoma, kad užsienyje neinvestuojančios bendrovės negalės gauti atitinkamų nuo- laidų. Todėl šis kriterijus nėra nei neutralus, nei horizonta- liai taikomas. Įtvirtindama šią AMMKĮ nuostatą, KV nuo- laidą suteikė tik ribotam skaičiui įmonių, kurios turi interesų užsienyje. (82) Todėl laikoma, kad ši AMMKĮ nuostata yra individuali vadovaujantis Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies b punktu ir todėl yra kompensuotina. (85) f) AMMKĮ 25 straipsnis (Mokesčių kreditas investicijoms į produktyvumo didinimo įrangą) (83) Be KV argumento dėl šio straipsnio nuostatų neindividua- laus pobūdžio, KV nurodė, kad šio straipsnio nuostata dėl vietinės įrangos preferencinio traktavimo importuotos įrangos atžvilgiu buvo išbraukta 1996 metų pabaigoje, t. y. dar iki tyrimo laikotarpio. Laikinosiose išvadose Komisija iš tiesų paminėjo, kad 1996 metų pabaigoje buvo išbraukta šio straipsnio nuostata dėl galiojančių skirtingų normų, tai- komų importuotai (3 % kreditas) ir vietoje įsigytai (10 % kreditas) įrangai. Tačiau, kadangi bendrovės, iki 1996 metų pabaigos pradėjusios investicinius projektus, kurie buvo tęsiami ir po šios dienos, gali pasirinktinai pasinaudoti iki tos dienos galiojusiais tarifais, tyrimo laikotarpiu ir toliau buvo gaunamos nuolaidos. (84) Kalbant apie skirtingas tarifus, galiojusius importuotai ir vietoje įsigytai įrangai iki 1996 metų pabaigos, jau buvo nustatyta, kad schema yra individuali vadovaujantis Pagrin- dinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies b punktu. Atsakant į bendrąjį argumentą dėl neindividualaus pobūdžio, ši schema yra individuali, kadangi ja gali pasinaudoti tik tam tikros įmonės (žr. 67–70 konstatuojamąsias dalis), ir todėl ji yra kompensuotina. Yra žinoma iš anksto, kad tam tik- daugiau galimybių pasinaudoti ros įmonės turės produktyvumo gerinimo mokestiniais privalumais vien dėl to, kad jos verčiasi atitinkamos rūšies veikla. Todėl išmo- kos pagal šią schemą neišvengiamai labiau tiks vieniems sektoriams nei kitiems. g) AMMKĮ 27 straipsnis kreditas) (Laikinųjų investicijų mokesčių Šalia KV argumento dėl šio straipsnio nuostatų neindivi- dualaus pobūdžio, KV nurodė, kad nuostata dėl vietinės įrangos preferencinio traktavimo importuotos įrangos atžvilgiu buvo panaikinta 1996 metų pabaigoje. Laikino- siose išvadose Komisija teigė, kad pagal šį straipsnį kau- piama nuolaida turėtų būti kompensuojama, kadangi bendrovės gali pasirinktinai taikyti iki 1996 metų pabai- gos galiojusius skirtingus tarifus, taikomas importuotiems (3 % kreditas) ir vietoje įsigytiems (10 % kreditas) įrengi- mams investiciniuose projektuose, kurie buvo pradėti iki tos dienos. Todėl atitinkamai tyrimo laikotarpiu ir toliau buvo kaupiamos nuolaidos. (86) Laikoma, kad ši schema yra individuali, kadangi ja pasinau- doti gali tik tam tikros įmonės (žr. 67–70 konstatuojamą- sias dalis), ir todėl ji yra kompensuotina. Kalbant apie skir- tingus tarifus, galiojusius iki 1996 metų pabaigos, schema yra individuali pagal Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies b punktą. Kalbant apie bendrąjį argumentą dėl neindividualaus pobūdžio, kaip ir 25 straipsnio atveju, šia schema gali pasinaudoti tik tos įmonės, kurios investuoja į produktyvumą gerinančią įrangą. Atsižvelgiant į šios sąly- gos pobūdį, neišvengiama, kad tam tikros įmonės turės daugiau galimybių ja pasinaudoti nei kitos. 4. Kompensuotinų subsidijų suma (87) Atsižvelgiant į galutines išvadas dėl įvairių schemų, kaip išdėstyta pirmiau, kiekvieno eksportuojančio gamintojo kompensuotinų subsidijų suma yra tokia: Paskolos (eksporto) Paskolos (kitos) Mokesčiai (eksporto) Mokesčiai (kiti) Muitų drobe- kas Bendra subsi- dija 0,47 1,63 0,09 0,17 0,88 Korea Welding Shine Metal Products Dae Sung Rope Mfg Co. , Ltd. Korea Sangsa Co. Ltd/Myung Jin Co. , Ltd. Kowel Special Steel Wire Co. SeAH Metal Products- Co. , Ltd. 0,06 0,34 0,08 0 0 0 0 1,09 0,15 0,06 0,55 0 0 0,15 0,25 0 0,03 0 0 0 0 0,95 2,72 0,85 0,57 0,91 2,51 2,31 0,18 0,02 0 11/32 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 67 (88) Svertinio vidurkio visos šalies subsidijos skirtumas visiems tirtiems eksportuojantiems gamintojams, kurie atitinka visą nagrinėjamo Korėjos kilmės prekės eksportą į Bend- riją, išreikštas kaip CIF kainos Bendrijos pasienyje dalis pro- centais, yra de minimis lygio, t. y. mažesnis kaip 1 %. Esant tokioms aplinkybėms, vadovaujantis Pagrindinio regla- mento 14 straipsnio 3 dalimi, Korėjos subsidijos skirtumas turi būti laikomas nežymiu. (93) šalies bendradarbiaujančius Šiuo atžvilgiu derėtų priminti, kad išsamūs ir patvirtinti duomenys yra žinomi tik apie Bendrijos pramonę ir atitin- kamos eksportuojančius gamintojus. Todėl laikantis nuoseklios Bendrijos institucijų praktikos buvo naudojamasi Komisijai žinoma informa- cija, o ypač nepriklausomais statistikos šaltiniais. Nė vie- nas iš suinteresuotų asmenų nepateikė informacijos, kuri parodytų, kad Bendrijos institucijų taikytas metodas buvo nepagrįstas ir jo nepateisino šios bylos aplinkybės. E. ŽALA (94) Todėl patvirtinamos išvados, išdėstytos Laikinojo regla- mento 216 ir 217 konstatuojamosiose dalyse. 1. Įžanginės pastabos (89) Remiantis pirmiau pateiktomis išvadomis dėl Korėjos, t. y. tuo, kad šios šalies svertinio vidurkio visos šalies subsidi- jos skirtumas yra mažesnis už de minimis lygį, Korėjos kil- mės plonos NPV importas nebelaikomas subsidijuotu importu. Todėl priešingai išvadoms, išdėstytoms Laikina- jame reglamente, toliau pateiktame žalos įvertinime atsi- žvelgiama tik į Indijos kilmės importą. 2. Bendrijos pramonė (90) Nesant naujų įrodymų arba papildomų pagrįstų argumen- tų, kuriuos būtų pateikęs kuris nors iš suinteresuotų asme- nų, patvirtinami faktai ir išvados, pateiktos Laikinojo regla- mento 206 ir 207 konstatuojamosiose dalyse, t. y. skundą pateikę Bendrijos gamintojai, kurių produkcija apima dau- giau kaip 75 % visos plonos NPV Bendrijos gamybos, sudaro Bendrijos pramonę, kaip nurodyta Pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje. 3. Konkurencijos aspektai (91) Po paskelbimo pateiktose pastabose Indijos eksportuojan- tys gamintojai pakartojo savo teiginį, kad visi šiame tyrime Bendrijos pramonės pateikti duomenys yra dirbtinai padi- dinti dėl vienodo „lydinio priemokos“ sistemos taikymo ir kad todėl neįmanoma atlikti tikslios žalos analizės antisub- sidijavimo tyrime. Tačiau, kadangi nė vienas suinteresuo- tas asmuo nepateikė naujų argumentų ir kadangi buvo pri- skundą byloje imtas galutinis Nr. IV/E-1/36 930 dėl poliruotų nerūdijančio plieno stry- pų, kurie priklauso tai pačiai prekių kategorijai kaip ir NPV, patvirtinamos išvados, išdėstytos Laikinojo reglamento 208–215 konstatuojamosiose dalyse. sprendimas atmesti 4. Suvartojimas Bendrijoje (92) Po paskelbimo keli suinteresuoti asmenys teigė, kad meto- dika, kurios buvo laikomasi siekiant nustatyti suvartojimą Bendrijoje, ypač vertinant nebendradarbiaujančių Bendri- jos gamintojų pardavimus ir trečiųjų šalių importą, buvo netinkama. (95) (96) 5. Importo apimtis ir subsidijuoto importo rinkos dalys Indijos kilmės importo raida tonomis buvo tokia: 1994 m. – 52 t, 1995 m. – 117 t, 1996 m. – 189 t, 1997 m. – 445 t ir 717 t tyrimo laikotarpiu. Taigi importas nuolat ir smar- kiai didėjo nagrinėjamu laikotarpiu, t. y. maždaug 1 250 %. Indijos kilmės subsidijuoto importo rinkos dalis nuolatos augo nuo 0,3 % 1994 m. iki 0,6 % 1995 m. , nuo 1,1 % 1996 m. iki 2,2 % 1997, pasiekdama 3,3 % tyrimo laiko- tarpiu. 6. Subsidijuoto importo kainos a) Kainų raida (97) Nuo 1994 iki 1995 metų vidutinės Indijos kilmės impor- tuotų prekių kilogramo pardavimo kainos (ekiu) padidėjo (nuo 2,57 iki 3,52), palaipsniui mažėjo nuo 1995 m. iki 1997 m. (nuo 3,52–1996 m. iki 3,04–1997 m. ) ir truputi padidėjo po 1997 m. iki 3,12 tyrimo laikotarpiu. b) Dirbtinis kainų sumažinimas (98) Kalbant apie metodiką, kuri buvo taikoma siekiant apskai- čiuoti dirbtinio kainų sumažinimo skirtumus, kai kurie suinteresuoti asmenys ginčijo Komisijos laikinuoju etapu taikytą metodiką. Jie teigė, kad šie skirtumai buvo per dide- li, kadangi bet kuri neigiama suma, kuria eksportuojančio gamintojo kainos sumažino Bendrijos pramonės kainas, nebuvo balansuojama teigiamomis sumomis. (99) Reikėtų pastebėti, kad Laikinojo reglamento 225 ir 226 konstatuojamosiose dalyse apibūdintoje metodikoje, skir- toje kainų sumažinimo skirtumams apskaičiuoti, kiekvieno modelio atveju buvo lyginamos subsidijuoto importo sver- tinio vidurkio grynosios pardavimų kainos ir vidutinės gry- nosios pardavimų kainos pagal kiekvieną Bendrijos pramo- nės modelį Bendrijos rinkoje. Todėl ši metodika leido kiekvieno konkretaus sandorio atveju atsižvelgti į sumą, kuria vieno modelio eksportuojančių gamintojų kainos vir- šijo Bendrijos pramonės kainą. 68 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/32 t. (100) Todėl patvirtinamos išvados dėl bendrosios taikytos meto- dikos, išdėstytos Laikinojo reglamento 225–226 konsta- tuojamosiose dalyse. subsidijuotas importas, bet ir kiti žinomi veiksniai, kurie tuo pat metu galėjo daryti žalą Bendrijos pramonei, sie- kiant užtikrinti, kad galima šių veiksnių padaryta žala nėra priskiriama subsidijuotam importui. (101) Nesant papildomų pastabų, patvirtinami Indijos kilmės importo faktinių kainų sumažinimo skirtumai, nurodyti Laikinojo reglamento 227 konstatuojamojoje dalyje. a) Subsidijuoto importo poveikis 7. Bendrijos pramonės padėtis (102) Kadangi nė vienas iš suinteresuotų asmenų nepateikė argu- mentų dėl laikinųjų išvadų apie ekonominius rodiklius, susijusius su Bendrijos pramonės padėtimi, patvirtinamos išvados, išdėstytos Laikinojo reglamento 228–238 konsta- tuojamosiose dalyse. (107) Nuo 1994 metų iki tyrimo laikotarpio itin didelis subsidi- juoto importo pardavimų apimties (maždaug 1 250 %) ir subsidijuoto importo rinkos dalies (nuo 0,3 iki 3,3 %) padi- dėjimas bei nustatytas itin didelis dirbtinis kainų mažini- mas (Indijos įmonėms pagal svertinį vidurkį - 26 %) sutapo su Bendrijos pramonės padėties pablogėjimu, jai praran- dant dalį rinkos, mažinant kainas bei gaunant mažesnį pel- ną. (103) Kai kurie suinteresuoti asmenys teigė, kad Bendrijos pra- monės ekonominiai rodikliai neleidžia daryti išvados, kad šiai pramonei buvo padaryta žymi žala. Jie teigė, kad nagri- nėjamu laikotarpiu Bendrijos pramonės padėtis išliko gana stabili ir net rodė pagerėjimo ženklų gamybos, pardavimų apimties ir investicijų atžvilgiu. Pelningumo mažėjimo ten- denciją būtų galima paaiškinti Bendrijos pramonės spren- dimu sutelkti dėmesį į produktus, kurių gamybos sąnau- dos yra didesnės. (104) Kaip išdėstyta Laikinojo reglamento 236 ir 238 konstatuo- jamosiose dalyse, primenama, kad išvada dėl žymios žalos Bendrijos pramonei buvo pagrįsta tuo, kad Bendrijos pra- monė, susidūrusi su subsidijuotu importu, negalėjo sekti rinkos augimo tendencija, palaipsniui prarado savo rinkos dalį nuo 1994 m. iki tyrimo laikotarpio ir sugebėjo išlai- kyti savo pardavimų apimtį bei kainas stabiliomis tik auko- dama pelningumą, kuris dėl to krito. Iš tiesų nuo 1994 metų iki tyrimo laikotarpio Bendrijos pramonės parda- vimų apimtis padidėjo tik 5 %, tuo tarpu Bendrijos rinka per tą patį laikotarpį išaugo 27 %. Be to nedidelis gamybos ir investicijų padidėjimas pasiektas tik dėl to, kad Bendri- jos pramonė stengėsi išlaikyti savo rinkos dalį. Todėl jos pelningumo mažėjimo tendencija nėra susijusi vien tik su tuo, kad Bendrijos pramonė taip pat pradėjo gaminti mode- lius, kurių atžvilgiu buvo mažiau konkurencijos dėl subsi- dijuoto importo. (105) Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad Bendrijos pramonė patiria žymią žalą, kaip išdėstyta Laiki- nojo reglamento 236–238 konstatuojamosiose dalyse. (108) Bendrijos viduje plonos NPV rinka augo 27 % nuo 1994 m. iki tyrimo laikotarpio pabaigos. Vis dėlto Bendrijos pramo- nės pardavimų apimtys nors ir dalinai atspindėjo rinkos raidą, tepadidėjo 5 %, nepaisant vyraujančių tendencijų. Kita vertus, subsidijuotas importas, kurio kilmės šalis – Indija, pastebimai išaugo tiek apimtimi tiek rinkos dalimi per tą patį laikotarpį. Tai sutapo su nuosmukio tendencijų sąlygota situacija, į kurią patekusi Bendrijos pramonė pra- rado savo rinkos dalį ir nuo 1996 m. turėjo mažinti tiek savo investicijas, tiek kainas, dėl to patirdama finansinių nuostolių 1997 m. (109) Susidūrę su žemų kainų Indijos kilmės eksportu 1996 metais dauguma Bendrijos gamintojų stengėsi išlaikyti savo produkcijos kainas, nors kai kurie jas sumažino. Abi stra- tegijos neigiamai paveikė pelningumą arba tiesiogiai (že- mesnės kainos), arba netiesiogiai (didesnės kainos suma- žino produkcijos pardavimo kiekius, tuo padidindamos ir vienos tonos gamybos kaštus). Nuo 1996 m. visi Bendri- jos gamintojai smarkiai sumažino savo pardavimų kainas, kas dar labiau neigiamai paveikė jų pelningumo rodiklius, nors gamintojai stengėsi susitelkti ties atskiromis rinkos nišomis ir kad išvengtų dar didesnės subsidijuoto importo daromos žalos. Tai aiškiai parodo rinkos jautrumą kai- noms ir svarbią dirbtinio kainų mažinimo įtaką, kuriuo remiasi Indijos eksportuojantys gamintojai. b) Kitų veiksnių poveikis F. PRIEŽASTINIS RYŠYS (106) Vadovaudamosi Pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 ir 7 dalimis, Komisijos tarnybos išnagrinėjo, ar Indijos kilmės importas padarė žymią žalą. Buvo išnagrinėtas ne tik (110) Vadovaudamosi Pagrindinio reglamento 8 straipsnio 7 dalimi, Komisijos tarnybos išnagrinėjo, ar kiti faktoriai, išskyrus subsidijuotą importą iš Indijos, galėjo neigiamai paveikti Bendrijos pramonės padėtį, ypač atsižvelgdamos į kitų tyrime nebendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų vaidmenį ir į importą iš kitų trečiųjų šalių. 11/32 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 69 1. Kiti Bendrijos gamintojai (111) Patvirtinus Laikinąjį reglamentą, kai kurie suinteresuoti asmenys suabejojo, ar Bendrijos pramonės patirtą žalą sukėlė subsidijuotas importas. Visų pirma buvo teigiama, kad žalą sukėlė kiti veiksniai, ypač kiti Bendrijos gamintojai. Buvo teigiama, kad, atsižvelgiant į Bendrijos gamintojų ribotą bendradarbiavimą, nebendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų pardavimų poveikio įvertinimas nebuvo visiškai patikimas. (112) Reikėtų priminti, kad išsamūs ir patvirtinti duomenys yra žinomi tik apie Bendrijos pramonę. Atsižvelgiant į itin gerą Bendrijos pramonės bendradarbiavimą, užtikrinantį padėtį atspindinčias išvadas, skaidrumą ir NPV rinkos jautrumą kainoms Bendrijoje, pagrįstai reziumuojama, kad kiti Bendrijos gamintojai laikėsi tendencijos, panašios į Bendrijos pramonės tendenciją, visų pirma dėl kainų. Be to, nė vienas suinteresuotas asmuo nepateikė tokios informacijos, kuri rodytų, kad skundų nepareiškę gamintojai veikė labiau teigiamoje aplinkoje. 2. Importas iš trečiųjų šalių (113) Importo iš trečiųjų šalių rinkos dalys yra tokios: (Rinkos dalis) 1994 1995 Korėja Šveicarija Kitos šalys 7 % 3 % 2 % 9 % 3 % 3 % Viso 12 % 15 % 1996 16 % 3 % 3 % 22 % 1997 20 % 3 % 2 % 25 % TL 20 % 3 % 3 % 26 % Korėja (114) Korėjos kilmės importas buvo nagrinėjamas šio tyrimo kontekste ir nustatyta, kad visos šalies svertinio vidurkio subsidijos skirtumas yra žemiau de minimis lygio. Kalbant apie importo apimčių raidą ir atitinkamą rinkos dalį, Korė- jos kilmės importas, kaip rodo lentelė, ryškiai išaugo. Šie importo gaminiai buvo tiekiami dirbtinai mažesnėmis negu Bendrijos pramonės kainomis, kaip nurodyta Laiki- nojo reglamento 227 konstatuojamoje dalyje. Pažymėtina, kad dirbtinio kainų sumažinimo skirtumas, nustatytas Korėjos kilmės importui (kuris pagal svertinį vidurkį siekė 12 %), yra daug žemesniame lygyje negu kainų sumaži- nimo skirtumas, nustatytas Indijos kilmės importui (kuri pagal svertinį vidurkį siekė 26 %), kaip nurodyta Laikinojo reglamento 227 konstatuojamoje dalyje. laikotarpio, tuo tarpu importas iš svarstomos šalies tuo lai- kotarpiu nuosekliai augo ir nebuvo rasta jokių dirbtinio Bendrijos pramonės kainų mažinimo ženklų. Kadangi nė vienas suinteresuotas asmuo nepateikė jokių naujų argu- mentų, patvirtinamos išvados, išdėstytos Laikinojo regla- mento 244 ir 245 konstatuojamosiose dalyse. (116) Remiantis pirmiau nurodytais rezultatais daroma išvada, kad importas iš trečiųjų šalių, ypatingai Korėjos, galėjo pri- sidėti prie Bendrijos pramonės patirtos žalos. Tačiau atsi- žvelgus į Indijos kilmės importo rinkos dalį (kuri sudarė per 11 % viso importo į Bendriją tyrimo laikotarpiu) ir pastebėtą didelį kainų sumažinimą, nuspręsta, kad vien to nepakanka paneigti priežastinį ryšį, nustatytą tarp subsidi- juoto importo iš Indijos ir Bendrijos pramonės patirtos žymios žalos. Kitos trečiosios šalys 3. Kitos pastabos (115) Remiantis pirmiau pateiktais skaičiais, preliminariai buvo nuspręsta, kad importas iš kitų trečiųjų šalių, ypatingai Šveicarijos, negalėjo turėti lemiamos reikšmės Bendrijos jis išliko stabilus tiek pramonės patirtai žalai, kadangi iki tyrimo apimtimi, tiek rinkos dalimi nuo 1994 m. (117) Nė vienas suinteresuotas asmuo nepateikė naujų argu- mentų dėl to, ar kiti veiksniai, visų pirma paklausos suma- žėjimas, vartojimo modelių pasikeitimas, technologijų raida ir Bendrijos pramonės eksporto veikla bei produkty- vumas, galėjo prisidėti prie Bendrijos pramonės patirtos žalos. Todėl patvirtinamos Laikinojo reglamento 246–249 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados. 70 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/32 t. c. Išvada dėl priežastinio ryšio 2. Indija (118) Taigi, nors kiti veiksniai, išskyrus Indijos kilmės subsidi- juotą importą, ir galėjo prisidėti prie Bendrijos pramonės patirtos žalos, jų nepakako priežastinio ryšio tarp Indijos kilmės subsidijuoto importo ir dėl to Bendrijos pramonės patirtos žymios žalos paneigimui. (119) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad šis Indijos kilmės subsidijuotas importas padarė esmi- nės žalos Bendrijos pramonei. G. BENDRIJOS INTERESAS (120) Patvirtinus Laikinąjį reglamentą, vartotojai pateikė pasta- bas dėl galimo muitų poveikio. (121) Kalbant apie Bendrijos pramonę ir kitus Bendrijos gamin- tojus, negavus papildomų pareiškimų dėl muitų įtakos jų padėčiai, patvirtinama išvada, kad priemonių įvedimas leis Bendrijos pramonei vėl pradėti dirbti gaunant pakankamai pelno, išlaikyti ir toliau plėtoti veiklą Bendrijoje, užtikri- nant darbo vietas ir investicijas. (122) Negavus atsiliepimų iš nesusijusių importuotojų ir tiekėjų, patvirtinamos Laikinojo reglamento 256–261 konstatuo- jamosiose dalyse išdėstytos išvados. (123) Kalbant apie vartotojus, kai kurios bendrovės teigė, kad priemonių įvedimas turėtų tiesioginį poveikį jų ekonomi- nei padėčiai, kadangi dėl to padidėtų jų žaliavų kaina. Tačiau jos taip pat teigė, kad žaliavas galėtų įsigyti iš kitų šalių. Be to, atsižvelgiant į bendrą mažą muitų dydį, kainų padidinimo poveikis būtų ribotas. (124) Kiti vartotojai vadovavosi Bendrijos pramonės produktų kokybe ir patikimumu bei teigė, kad priemonių įvedimas nepaveiks jų padėties. (125) Todėl patvirtinamos Laikinojo reglamento 251–268 kon- statuojamosiose dalyse išdėstytos išvados, kad nėra jokių svarių priežasčių neįvesti kompensacinių muitų. (127) Remiantis pirmiau pateiktomis išvadomis, padarytomis dėl subsidijų, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos intereso, buvo svarstoma, kokio pavidalo ir dydžio kompensacinių priemonių reikėtų imtis, kad būtų pašalintas prekybą iškreipiantis žalingas subsidijų poveikis ir atstatytos veiks- mingos konkurencijos sąlygos Bendrijos plonos NPV rin- koje. (128) Atitinkamai, kaip numatyta Laikinojo reglamento 271 konstatuojamojoje dalyje, nežalingas kainų dydis buvo apskaičiuotas padengiant Bendrijos pramonės gamybos išlaidas ir leidžiant gauti pagrįstą pardavimo pelną. (129) Palyginus nežalingų kainų dydžius ir gamintojų eksporto kainą, buvo apskaičiuoti žalos skirtumai, kurie visais atve- jais buvo didesni už subsidijų sumas, nustatytas bendradar- biaujantiems eksportuojantiems gamintojams (svyravusias nuo maždaug 20 % iki daugiau nei 70 %). (130) Vadovaujantis Pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dali- mi, muito tarifas turėtų atitikti subsidijos sumą, nebent žalos skirtumas yra mažesnis. Taip buvo nustatyti toliau nurodyti muitų tarifai bendradarbiaujantiems Indijos eks- portuojantiems gamintojams: Bendrovė Siūlomas kom- pensacinis mui- tas, % Drawmet Wires Pvt Ltd, Mumbai Indore Wire Ltd, Indore Isibars/Isinox Ltd, Mumbai Kei Industries Ltd, Delhi Macro Bars and Wires Pvt Ltd, Mumbai Mukand Ltd, Mumbai Raajratna Metal Industries Ltd, Mumbai 8,8 19,3 10,1 0 25,4 13,2 42,9 35,4 H. GALUTINĖ VEIKSMŲ EIGA Venus Wire, Indore 1. Korėja (126) Atsižvelgiant į pirmiau pateiktas išvadas, kad Korėjos kil- mės svertinio vidurkio visos šalies importo subsidijos skir- tumas yra de minimis, šis nagrinėjimas turėtų būti nutrauk- tas vadovaujantis Pagrindinio reglamento 14 straipsnio 3 dalimi. (131) Siekiant išvengti nenoro bendradarbiauti skatinimo, buvo laikoma tikslinga nebendradarbiaujančioms bendrovėms nustatyti toki muito tarifą, kuris būtų lygus didžiausiam bendradarbiaujančioms bendrovėms pagal atskirą subsidijų programą nustatytam lygiui, t. y. nebendradarbiaujančioms bendrovėms Indijoje nustatomas 44,4 % muito tarifas. 11/32 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 71 (132) Atskiri muito tarifai, nurodyti šiame reglamente, buvo nustatyti remiantis šio antisubsidijavimo tyrimo išvadomis, todėl jie atspindi padėtį, nustatytą tyrimo metu. Todėl šie muito tarifai taikomi tik produktų, kurių kilmės šalis yra nagrinėjama šalis ir kuriuos pagamino konkretūs nurodyti Importuoti produktai, juridiniai asmenys, kuriuos pagamino bet kuri kita bendrovė, konkrečiai nenu- rodyta šio reglamento vykdomojoje dalyje, įskaitant susi- jusius subjektus, negali pasinaudoti šiais tarifais ir jiems tai- komas likęs muito tarifas. importui. importui pagal Reglamentą (EB) Nr. 619/1999 iki įvedamų galutinių muitų tarifų lygio, nebent laikinųjų muitų tarifai yra mažesni, o tokiu atveju taikomi pastarieji tarifai. (135) Sumos, užtikrintos laikinaisiais kompensaciniais muitais Korėjos kilmės importui, turėtų būti grąžintos, (133) Bet koks reikalavimas taikyti šiuos atskirus muito tarifus (pvz. , pasikeitus subjekto pavadinimui) turėtų būti nedel- siant adresuojamas Komisijai su visa reikiama informacija, visų pirma apie pasikeitimus bendrovės veikloje, susijusius su gamyba, vidinius pardavimus ir pardavimus eksportui, susijusius su tuo pavadinimo pasikeitimu. PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: J. LAIKINOJO MUITO SURINKIMAS (134) Atsižvelgiant į kompensuotinų subsidijų sumą, nustatytą eksportuojantiems gamintojams, esantiems Indijoje, ir atsižvelgiant į Bendrijos pramonei padarytos žalos dydį, daroma išvada, kad būtina galutinai surinkti sumas, užtik- rintas laikinaisiais kompensaciniais muitais Indijos kilmės 1 straipsnis 1. Mažesnio nei 1 mm skersmens vielos iš nerūdijančio plieno, kurios sudėtyje esantis nikelis sudaro ne mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus tą, kurios sudėtyje esantis nikelis sudaro ne mažiau kaip 28 %, bet ne daugiau kaip 31 % masės, o chromas – ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 22 % masės, kuri klasifikuojama KN kodu ex 7223 00 19 (TARIC kodas 7223 00 19*10) ir kurios kilmės šalis yra Indija, importui įvedamas galutinis kompensaci- nis muitas. 2. Galutinio kompensacinio muito, taikomo grynai laisvai Bend- rijos pasienyje kainai, prieš mokesčius, tarifas yra: Gamintojas Muito tarifas (%) Papildomas Taric kodas Drawmet Wires Pvt Ltd, B-482, Industrial Area, Bhiwadi, Indie Indore Wire Company Ltd, Near Fort, Indore 452 006 (MP), Indie Isinox Steels Ltd, Indiasteel Complex, Railway Gate Nr. 4, Antop Hill, Wadala, Mumbai 400 037, Indie Mukand Ltd, L. B. S. Marg, Kurla, Mumbai 400 070, Indie Raajratna Metal Industries Ltd, 909, Sakar - III, Nr Income Tax, Ahmedabad380 014, Gujarat, Indie Venus Wire Industries Ltd, Block Nr. 19, Raghuvanshi Mill Compound, Senapati Bapat Marg, Lower Parel, Mumbai 400 013, Indie Macro Bars and Wires Pvt Ltd, 702 Bombay Mariet Building, Tardeo Road, Mumbai 400 032, Indie Kei Industries Ltd, D-90, Okhla Industrial Area Phase-1, New Delhi, Indie Visos kitos Indijos įmonės 8,5 19,3 10,1 13,2 42,9 35,4 25,4 0 44,4 A001 A004 A002 A003 A005 A006 A008 A020 A999 3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios nuostatos dėl muitų mokesčių. 4. Atskiri muito tarifai (priešingai kitoms įmonėms taikomiems visos šalies muitams), nurodyti šiame reglamente, taikomi tik produktų, kuriuos pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys ir kurių kilmės šalis yra importui. Produktai, kuriuos pagamino bet kuri kita bendrovė, konkrečiu pavadinimu nagrinėjama šalis, nenurodyta šio reglamento vykdomojoje dalyje, negali pasinaudoti šiais tarifais. 72 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/32 t. Bet kuris reikalavimas taikyti šiuos atskirus muito tarifus (pvz. , pasikeitus subjekto pavadinimui) turėtų būti nedelsiant adresuojamas Komisijai (1) su visa reikiama informacija, visų pirma apie pasikeitimus bendrovės veikloje dėl keičiamo pavadinimo, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimais. Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, atitinkamai iš dalies pakeis reglamentą, atnaujindama sąrašą bendrovių, kurioms taikomi atskiri muito tarifai. 2 straipsnis 1. Sumos, užtikrintos laikinaisiais kompensaciniais muitais Indijos kilmės importui, įvestais Reglamentu (EB) Nr. 619/1999, surenkamos taikant galutinai įvestą muitų tarifą. Gautos sumos, kurios viršija galutinį kompensacinių muitų tarifą, grąžinamos. 2. 1 straipsnio 4 dalies nuostatos taikomos ir galutiniam sumų, užtikrintų laikinaisiais kompensaciniais muitais, surinkimui. 3 straipsnis Nagrinėjimas dėl Korėjos kilmės nerūdijančio plieno vielos, kurios skersmuo mažesnis nei 1 mm, importo nutraukiamas. Sumos, laikinai užtikrintos laikinaisiais kompensaciniais muitais Korėjos kilmės importui pagal Reglamentą (EB) Nr. 619/1999, grąžinamos. 4 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1999 m. liepos 12 d. Tarybos vardu Pirmininkas S. NIINISTÖ (1) Europos Komisija Generalinis Direktoratas 1 – Užsienio reikalai C Direktoratas DEM 24–8/38 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B - 1049 Brussels


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1515/1999 af 12. juli 1999 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit

formats: pdf print

text: 13. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 177/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1515/1999 af 12. juli 1999 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (2) ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes p(cid:134) de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/ 94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1498/98 (2), særlig artikel 4, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: (1) I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af af de multilaterale resultaterne gennemførelsen af handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag; UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forord- ning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 13. juli 1999. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 1999. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 337 af 24. 12. 1994, s. 66. (2) EFT L 198 af 15. 7. 1998, s. 4. L 177/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 7. 1999 til Kommissionens forordning af 12. juli 1999 om faste importværdier med henblik p(cid:134) fastsættelsen af indgangs- prisen for visse frugter og grøntsager BILAG KN-kode 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 10 00 0809 20 95 0809 40 05 Tredjelandskode (1) Fast importværdi (EUR/100 kg) 052 628 999 052 999 382 388 524 528 999 388 400 508 512 524 528 804 999 388 512 528 999 052 064 999 052 061 064 066 068 400 616 999 064 624 999 61,9 130,8 96,4 53,6 53,6 54,4 55,8 44,8 63,1 54,5 77,8 77,6 79,6 53,0 58,7 51,0 100,1 71,1 98,4 46,1 56,9 67,1 141,4 65,8 103,6 183,6 155,0 96,9 120,3 90,6 195,7 171,9 144,9 106,1 258,0 182,0 (1) Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2317/97 (EFT L 321 af 22. 11. 1997, s. 19). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«


title: 1999/637/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής, της 12ης Ιουλίου 1999, σχετικά με την ισχύ ορισμένων δεσμευτικών δασμολογικών πληροφοριών [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθμό Ε(1999) 1966] (Το κείμενο στην αγγλική γλώσσα είναι το μόνο αυθεντικό)

eurovoc_concepts:
customs regulations
customs territory (EU)
customs union
legal code
simplification of formalities
tariff nomenclature

text: 24. 9. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 251/17 II (Πράξεις για την ισχύ των οποίων δεν απαιτείται δηµοσίευση) ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 12ης Ιουλίου 1999 σχετικά µε την ισχύ ορισµένων δεσµευτικών δασµολογικών πληροφοριών [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθµό Ε(1999) 1966] (Το κείµενο στη αγγλική γλώσσα είναι το µόνο αυθεντικό) (1999/637/ΕΚ) περί κοινοτικού Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 2913/92 του Συµβουλίου, της 12ης τελωνειακού θεσπίσεως Οκτωβρίου 1992, κώδικα (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 955/1999 (2), και ιδίως τα άρθρα 12 παράγραφος 5 στοιχείο α) σηµείο iii) και 249 παράγραφος 4 του εν λόγω κανονισµού, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 2454/93 της Επιτροπής, της 2ας Ιου- λίου 1993, για τον καθορισµό ορισµένων διατάξεων εφαρµογής του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2913/92 του Συµβουλίου, περί θεσπί- σεως του κοινοτικού τελωνειακού κώδικα (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 502/1999 (4), και ιδίως το άρθρο 9, Εκτιµώντας: (1) (2) ότι οι δεσµευτικές δασµολογικές πληροφορίες που περιλαµ- βάνονται στο παράρτηµα της παρούσας απόφασης έρχονται σε αντίθεση µε άλλες δεσµευτικές δασµολογικές πληροφο- ρίες και αφορούν δασµολογικές κατατάξεις που δεν συµφω- νούν προς τους γενικούς κανόνες για την ερµηνεία της συνδυασµένης ονοµατολογίας όπως αυτοί καθορίζονται στο παράρτηµα Ι µέρος Ι τίτλος Ι στοιχείο α) του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2658/87 του Συµβουλίου, της 23ης Ιουλίου 1987, για τη δασµολογική και στατιστική ονοµατολογία και το κοινό δασµολόγιο (5), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 861/1999 (6)· ότι οι προαναφερθείσες δεσµευτικές δασµολογικές πληρο- φορίες πρέπει να παύσουν να ισχύουν και κατά συνέπεια, είναι σκόπιµο οι τελωνειακές υπηρεσίες που τις έχουν εκδό- σει να τις ανακαλέσουν το ταχύτερο δυνατό, ενηµερώνοντας ταυτόχρονα την Επιτροπή· (1) ΕΕ L 302 της 19. 10. 1992, σ. 1. (2) ΕΕ L 119 της 7. 5. 1999, σ. 1. (3) ΕΕ L 253 της 11. 10. 1993, σ. 1. (4) ΕΕ L 65 της 12. 3. 1999, σ. 1. (5) ΕΕ L 256 της 7. 9. 1987, σ. 1. (6) ΕΕ L 108 της 27. 4. 1999, σ. 11. (3) (4) ότι, σύµφωνα µε τις διατάξεις του άρθρου 14 παράγραφος 1 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2454/93, ο δικαιούχος µπορεί, ανάλογα µε την περίπτωση, να επωφελείται επί ορι- σµένο χρονικό διάστηµα από τη δυνατότητα επίκλησης της δεσµευτικής δασµολογικής πληροφορίας που έπαυσε να ισχύει· ότι τα µέτρα που προβλέπονται στην παρούσα απόφαση είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής τελωνειακού κώδικα, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ: Άρθρο 1 Οι δεσµευτικές δασµολογικές πληροφορίες των οποίων τα στοιχεία δίδονται στη στήλη 1 που παρατίθεται στο παράρτηµα, οι οποίες έχουν εκδοθεί από τις τελωνειακές υπηρεσίες της στήλης 2 και αφορούν τη δασµολογική κατάταξη όπως αυτή αναγράφεται στη στήλη 3, πρέπει να ανακληθούν το ταχύτερο δυνατό, και οπωσδή- ποτε το αργότερο µέχρι την 21η ηµέρα από τη δηµοσίευση της παρούσας απόφασης στην Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. Η παρούσα απόφαση απευθύνεται στο Ηνωµένο Βασίλειο. Άρθρο 2 Βρυξέλλες, 12 Ιουλίου 1999. Για την Επιτροπή Mario MONTI Μέλος της Επιτροπής L 251/18 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 24. 9. 1999 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ ∆εσµευτική δασµολογική πληροφορία (παραποµπή) Αρµόδια τελωνειακή υπηρεσία ∆ασµολογική κατάταξη No 1 UK 83189 No 2 UK 102285020 No 3 UK 100571719 No 4 UK 101850023 No 5 UK 101563123 No 6 UK 100773115 No 7 UK 100613732 No 8 UK 101563025 No 9 UK 100773213 No 10 UK 101049040 No 11 UK 101174136 No 12 UK 101174234 No 13 UK 101290037 No 14 UK 101562910 No 15 UK 100571817 No 16 UK 69848 HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 24. 9. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 251/19 ∆εσµευτική δασµολογική πληροφορία (παραποµπή) Αρµόδια τελωνειακή υπηρεσία ∆ασµολογική κατάταξη No 17 UK 74883 No 18 UK 74882 No 19 UK 74879 No 20 UK 74852 No 21 UK 74312 No 22 UK 81419 No 23 UK 102318524 No 24 UK 100075536 No 25 UK 86265 No 26 UK 103169113 No 27 UK 85515 No 28 UK 84647 No 29 UK 84646 No 30 UK 85714 No 31 UK 83188 No 32 UK 82673 No 33 UK 82347 HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 L 251/20 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 24. 9. 1999 ∆εσµευτική δασµολογική πληροφορία (παραποµπή) Αρµόδια τελωνειακή υπηρεσία ∆ασµολογική κατάταξη No 34 UK 80431 No 35 UK 80158 No 36 UK 78839 No 37 UK 77636 No 38 UK 76329 No 39 UK 75623 No 40 UK 84461 No 41 UK 102260827 No 42 UK 102319031 No 43 UK 102318720 HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom HM Customs and Excise Southend-on-Sea United Kingdom 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00 6810 99 00