title: Nařízení Komise (ES) č. 1545/1999 ze dne 14. července 1999, kterým se mění nařízení (ES) č. 1091/94, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 3528/86 o ochraně lesů Společenství před důsledky znečištění ovzduší

eurovoc_concepts:
air quality
environmental monitoring
forest conservation

text: 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 109 31999R1545 15. 7. 1999 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 180/9 NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1545/1999 ze dne 14. července 1999, kterým se mění nařízení (ES) č. 1091/94, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 3528/86 o ochraně lesů Společenství před důsledky znečištění ovzduší KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, č. 3528/86 ze dne s ohledem na nařízení Rady (EHS) 17. listopadu 1986 o ochraně lesů Společenství před důsledky znečištění ovzduší (1), naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 307/97 (2), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení, Článek 1 Nařízení (ES) č. 1091/94 se mění takto: 1. Čl. 1 odst. 2 se nahrazuje tímto: (1) (2) (3) (4) vzhledem k tomu, že podle čl. 2 odst. 1 třetí odrážky nařízení (EHS) č. 3528/86 je cílem programu Společen- ství pomoc členským státům při provádění intenzivního a trvalého dohledu nad lesními ekosystémy na trvalých zkusných plochách; „2. Na trvalých pozorovacích zkusných plochách se bude provádět intenzívní a trvalý dohled nad lesními ekosystémy, zahrnující průběžnou inventarizaci zdravotního stavu korun, inventarizaci stavu půdy a listové výživy, měření změn přírůstu, hodnot spadu škodlivin a meteorologických údajů, odběr a analýzu vzorků půdního roztoku a hodno- cení přízemní vegetace, na základě objektivních postupů odběru vzorků a stanovených metod analýzy. “ vzhledem k tomu, že podle čl. 2 odst. 2 nařízení (EHS) č. 3528/86 členské státy postoupí Komisi data shromáž- děná sítí trvalých pozorovacích zkusných ploch pro intenzivní a trvalý dohled; 2. V článku 1 se odstavec 4 nahrazuje tímto: Technické podrobnosti týkající se ustanovení tohoto „4. článku jsou uvedeny v přílohách III až XI. “ podle Komise nařízení přílohy I vzhledem k tomu, že tato síť byla členskými státy zřízena (ES) č. 1091/94 (3) naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 1390/97 (4); že společné metody a forma pro předklá- dání údajů o pravidelné inventarizaci zdravotního stavu korun, inventarizaci stavu půdy a olistění, měření růstu a spadu škodlivin, meteorologických pozorováních a sledování chemismu půdního roztoku jsou stanoveny v přílohách III až X nařízení (ES) č. 1091/94; vzhledem k tomu, že jsou již zaznamenány výsledky (ES) vegetace hodnocení přízemní č. 1091/94 musí být doplněno o společné metody a formu pro předkládání těchto; že je nutno aktualizovat společné metody meteorologických měření; že nařízení a 3. V čl. 2 odst. 1 se za poslední odrážku vkládá nová odrážka: „— provádění hodnocení přízemní vegetace. “ 4. Příloha I se nahrazuje přílohou I tohoto nařízení. 5. Příloha II se nahrazuje přílohou II tohoto nařízení. 6. Příloha VIIa se mění v souladu s přílohou III tohoto naří- zení. 7. Příloha IX se nahrazuje přílohou IV tohoto nařízení. 8. Příloha V tohoto nařízení se vkládá jako příloha XI. (5) vzhledem k tomu, že opatření v souladu se stanoviskem Stálého lesnického výboru, tohoto nařízení jsou Článek 2 (1) Úř. věst. L 326, 21. 11. 1986, s. 2. (2) Úř. věst. L 51, 21. 2. 1997, s. 9. (3) Úř. věst. L 125, 18. 5. 1994, s. 1. (4) Úř. věst. L 190, 19. 7. 1997, s. 3. Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. 110 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 14. července 1999. Za Komisi Franz FISCHLER člen Komise 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 111 Příloha I nařízení (ES) č. 1091/94 se nahrazuje touto přílohou: PŘÍLOHA I „PŘÍLOHA I SPOLEČNÉ METODY PRO ZŘÍZENÍ SÍTĚ TRVALÝCH POZOROVACÍCH ZKUSNÝCH PLOCH ZA ÚČELEM INTENZIVNÍHO A TRVALÉHO DOHLEDU (čl. 2 odst. 1 nařízení (EHS) č. 3528/86 pozměněn pozdějšími předpisy) I. Obecné poznámky Účelem programu uvedeného v čl. 2 odst. 1 nařízení (EHS) č. 3528/86 pozměněném pozdějšími předpisy je zřízení sítě trvalých pozorovacích zkusných ploch v členských státech Společenství a shromažďování údajů cestou intenzivního a trvalého dohledu. Cíle programu jsou následující: — provádět intenzívní a trvalý dohled nad lesními ekosystémy v souvislosti se škodami způsobenými znečištěným ovzduším a jinými faktory ovlivňujícími stav lesů, — lépe pochopit příčinný vztah mezi změnami v lesním ekosystému a faktory, které jej ovlivňují, zejména znečiš- těné ovzduší, soustředěním různých měření a sledování lesních ekosystémů a jejich složek do jednoho místa, — získat podstatné informace o vývoji určitého počtu lesních ekosystémů ve Společenství. II. Zřízení sítě trvalých pozorovacích zkusných ploch II. 1. Výběr zkusných ploch Do 30. června 1994 členské státy vybraly na svém území dostatečný počet trvalých pozorovacích zkusných ploch. Od té doby některé členské státy rozšířily svůj národní program intenzivního dohledu o další zkusné plochy. Maxi- mální počet těchto dalších ploch je v zásadě omezen na patnáct ploch pro každý členský stát, členské státy jsou však oprávněny vybrat více ploch pod podmínkou, že jejich počet nepřesáhne 20 % z celkového počtu zkusných ploch členského státu v síti polí Společenství o rozměrech 16 x 16 km (nařízení (EHS) č. 1696/87). Výběr těchto ploch spadá do pravomoci členských států, při kritéria: jejich výběru však musejí dodržovat následující — zkusné plochy musí být umístěny tak, aby na nich byly zastoupeny nejdůležitější druhy lesních dřevin a nejroz- šířenější vegetační podmínky v dané zemi, — minimální velikost zkusné plochy je 0,25 hektaru, měřeno ve vodorovné rovině, — zkusná plocha je obklopena nárazníkovou zónou, aby vliv činností probíhajících v okolí byl co nejmenší. Skutečná šířka této zóny závisí na typu a stáří lesa. Jestliže je výšková a věková struktura lesa na zkusné ploše i v jejím okolí stejnorodá, může být šířka nárazníkové zóny jen 5 až 10 metrů. Pokud je les v místě zkusné plochy tvořen smíšenými porosty, různými druhy nebo porosty rozdílného stáří, je třeba nárazníkovou zónu rozšířit až na pětinásobek možné maximální výšky lesa na zkusné ploše, — jelikož má být na zkusných plochách prováděn dlouhodobý dohled, je třeba, aby jejich rohy a/nebo okraje byly jasně vyznačeny a aby každý vzorník byl natrvalo očíslován, — ke zkusným plochám musí být vždy snadný přístup, aniž by přístupu a odebírání vzorků bránila jakákoliv překážka, — způsoby hospodaření na zkusné ploše, v nárazníkové zóně i okolním lese musí být stejné (např. udržovací práce musejí být srovnatelné) a jakékoliv rušivé vlivy způsobené dohledem musí být omezeny na minimum, — je třeba vyloučit jakékoliv přímé znečištění vyvolané místními známými zdroji. Zkusné plochy se nesmějí umís- ťovat v bezprostřední blízkosti zemědělských hospodářství, hlavních silnic nebo znečišťujícího průmyslu, — na zkusné ploše nebo v její blízkosti musí být dostatečný počet stromů, z nichž budou vzorky odebírány, — zkusná plocha a nárazníková zóna musejí být co nejvíce stejnorodé, zejména co se týče dřevin nebo směsí dřevin, věku porostů, velikosti, typu půdy a svažitosti terénu, — zkusné plochy musejí být dostatečně daleko od okraje lesa. 112 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 Doporučuje se vybrat ty zkusné plochy, které během posledních let podléhaly dohledu podle nařízení (EHS) č. 3528/86 nebo v rámci jiných programů. Pokud je zapotřebí vybrat další zkusné plochy, doporučuje se zvolit ně- které ze zkusných ploch čtvercové sítě Společenství o velikosti pole 16 x 16 km, nebo ty, které se nacházejí v jejich blízkosti a umožňují využít informace pocházející z jiných zdrojů (například z meteorologických stanic). II. 2. Zřízení a dokumentace zkusné plochy V roce 1994 členské státy předložily Komisi všeobecné údaje a podrobný popis každé zkusné plochy. Podrobný popis zkusné plochy zahrnuje informace o její přesné poloze, kartografický náčrt s označením rohů a/nebo okrajů zkusné plochy, údaje o počtu stromů na ploše a všechny další významné prvky trvalého charakteru, které charakterizují zkusnou plochu nebo s ní souvisejí (např. přístupové cesty, vodní toky). V budoucnu se do této mapy zakreslí také přesná poloha lokalit pro odběr vzorků (např. vykopané sondy pro odběr půdních vzorků). II. 3. Definice podplochy V zásadě jsou do vzorku pro hodnocení stavu stromů (např. při inventarizaci zdravotního stavu korun či hodno- cení přírůstu) zahrnuty všechny stromy na zkusné ploše. V případě, že na zkusné ploše roste velké množství stromů (tzn. husté porosty), lze pro účely těchto šetření vymezit podplochu. Při zřizování zkusné plochy musí být podplocha natolik velká, aby mohla poskytovat spolehlivé údaje pro tato šetření po dobu nejméně dvaceti let, a ještě lépe po celou dobu životnosti daného porostu. V tomto období by mělo být na podploše k dispozici nejméně dvacet stromů. II. 4. Obecné údaje o každé zkusné ploše U každé trvalé zkusné plochy s intenzívním a trvalým dohledem je zapotřebí během zřizování a prvních šetření shromažďovat následující obecné údaje: Zřízení První šetření — Popisný kód — Údaje o stanovišti — Údaje o porostu — Jiná pozorování Země Číslo pozorovací zkusné plochy Skutečná zeměpisná šířka a délka Nadmořská výška Expozice Celková rozloha zkusné plochy Počet stromů na zkusné ploše Podplocha (pokud byla vymezena) dostupnost vody pro hlavní druh dřeviny typ humusu zařazení půdy třídění půd (odhadem) do systému Průměrné stáří převládající etáže Hlavní dřeviny Výnos (odhadem) Historie zkusné plochy Jiné pozorovací stanice umístěné v blízkosti Pokud členské státy k rozšíření národního programu intenzivního dohledu zřídily další zkusné plochy, předají Komisi za každou zřízenou zkusnou plochu informace nashromážděné při jejím zřizování za použití datového souboru (viz příloha VIIa, formulář 1a) a zpráv (viz příloha VIIa, formulář 1b), a to do konce roku, v němž ke (znovu)zřízení plochy došlo. Závažné informace získané během následujících let sledování se předkládají každo- ročně na formulářích 1a a 1b (příloha VII). Ostatní informace budou sděleny okamžitě po uzávěrce prvního přísluš- ného šetření a budou aktualizovány vždy, když je to nutné. III. Nahrazování zničených zkusných ploch III. 1. Obecné poznámky Výběr zkusných ploch s intenzivním dohledem spadá do pravomoci členských států. Tato příloha stanoví pro výběr celou řadu kritérií. Většina členských států si vytvořila vlastní strategii sledování lesních ekosystémů ve své zemi, které je zaměřeno na pozorování hlavních druhů dřevin a vegetačních podmínek. 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 113 Přestože byly plochy vybírány tak, aby byly k dispozici pro dlouhodobé sledování, vždy existuje nebezpečí, že plocha bude předčasně zničena (například požárem apod. ). V některých případech lze i přesto odebrat celou řadu posledních vzorků ještě předtím, než z plochy zmizí veškeré stromy. Dále je třeba zhodnotit strategii určující kritéria výběru a rozhodnout, která kritéria budou použita pro výběr nové zkusné plochy. III. 2. Ukončení sledování plochy Před ukončením sledování plochy by měla být provedena některá poslední měření/hodnocení. Pokud je to ještě před (úplným) zničením zkusné plochy možné, lze provést (destruktivní) odběr vzorků ze sledovaných stromů. Po pokácení je možno stromy přesně změřit, získat kotouče z průřezu kmene a provést přesný odběr vzorků listí nebo jehličí. III. 3. Strategie Strategie sledování ve většině členských států zahrnuje aspekty týkající se rozlohy lesa, lesního ekosystému, jednot- livých dřevin a často také půdy, meteorologických údajů a úrovně spadu škodlivin. Když je třeba nahradit zkusnou plochu, mělo by být při této příležitosti ověřeno, zda původní strategie je stále platná, a stanovit co nejlepší postup. V této souvislosti je třeba vzít v úvahu, že vedle původních šetření (zdravotní stav korun, stav půdy a listové výživy, hodnocení přírůstu) byl program v posledních letech rozšířen o další druhy šetření (spad škodlivin, meteorologická pozorování, sledování chemismu půdního roztoku, hodnocení přízemní vegetace a dálkový průzkum Země (1)). Proto se doporučuje vzít při plánování výběru náhradních ploch v úvahu také postupný vývoj programu intenzivního dohledu. Obecně je však dávána přednost tomu, aby nové zkusné plochy byly situovány ve stejné oblasti a měly tentýž půdní typ, úroveň spadu škodlivin a druhovou skladbu dřevin jako zničené plochy. III. 4. Zřízení náhradní zkusné plochy Pro výběr nových zkusných ploch platí stejná kritéria jako pro zničené plochy. Po zřízení nových zkusných ploch by se měly co nejdříve provést některá šetření, jež se často neopakují (např. rozbor půdy a dálkový průzkum). Jelikož se zkoumání zdravotního stavu korun a stavu listové výživy provádí každý rok nebo každé dva roky, není nutné provádět ihned po zřízení zkusné plochy žádné dodatečné šetření tohoto typu. Pokud má k následujícímu hodnocení přírůstu dojít po více než třech letech od zřízení plochy, mělo by se měření přírůstu provést ihned po jejím zřízení. III. 5. Body, jimž je třeba věnovat zvláštní pozornost Nově zřízeným plochám se přidělí nové číslo. Členské státy při následujícím pravidelném předkládání údajů Komisi uvedou důvod nahrazení původní zkusné plochy, výsledky posledních provedených sledování/měření a kritéria uplatněná při výběru nových ploch. “ (1) Technické podrobnosti týkající se možného použití leteckého snímkování při intenzivním sledování zkusných ploch jsou uvedeny v příručce „Pozorování zdravotního stavu lesu pomocí dálkového průzkumu Země“ vydané Evropskou komisí. 114 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 PŘÍLOHA II „PŘÍLOHA II ŽÁDOST O FINANČNÍ POMOC SPOLEČENSTVÍ NA PROVÁDĚNÍ OPATŘENÍ PODLE ČLÁNKU 2 NAŘÍZENÍ (EHS) Č. 3528/86 POZMĚNĚNÉHO POZDĚJŠÍMI PŘEDPISY Žádosti o finanční pomoc se předkládají ve formě uvedené v příloze A nařízení Komise (EHS) č. 526/87 (1) společně s níže uvedeným přehledem informací a řádně vyplněnou tabulkou, která je součástí této přílohy jakožto formulář 2a. Pro každé z opatření, která se mají realizovat podle článku 2, je třeba poskytnout následující informace: 1. Stručný popis opatření 2. Žadatel Vztah žadatele k opatřením 3. Subjekt odpovědný za provádění opatření Předmět a rozsah hlavních činností subjektu 4. Podrobný popis opatření V případě, že: a) se opatření týkají zřízení nebo rozšíření sítě trvalých pozorovacích zkusných ploch pro intenzívní a trvalý dohled: 1. popis stávající situace; 2. zeměpisná poloha a rozloha dotyčné oblasti (oblastí) (spolu s kartografickou dokumentací); 3. počet trvalých pozorovacích zkusných ploch; b) se opatření týkají zahájení a provádění inventarizace zdravotního stavu korun na trvalých pozorovacích zkusných plochách: 1. popis stávající situace; 2. počet pozorovacích zkusných ploch, které mají být zařazeny do programu inventarizace zdravotního stavu korun (formulář 2a); 3. podrobný popis postupu, který se používá při odebírání vzorků na úrovni zkusných ploch (počet stromů, značení atd. ); 4. časový harmonogram provádění plánovaných opatření (formulář 2b); c) se opatření týkají zahájení a provádění inventarizace stavu lesních půd na trvalých pozorovacích zkusných plochách: 1. popis stávající situace; 2. počet trvalých pozorovacích zkusných ploch, které mají být zařazeny do programu inventarizace stavu půd (formulář 2a); 3. podrobný popis postupů, které se používají při odebírání vzorků na úrovni zkusných ploch (počet jednotlivých vzorků, popis půdního profilu atd. ); 4. podrobný popis zjišťovaných parametrů a používaných metod rozboru, včetně přesného popisu případné kali- brace, oprav a/nebo přepočtu, které jsou nezbytné k zajištění slučitelnosti výsledků s výsledky získanými při rozborech prováděných schválenými metodami; 5. časový harmonogram provádění plánovaných opatření (formulář 2b); d) se opatření týkají zahájení a provádění inventarizace stavu listové výživy na trvalých pozorovacích zkusných plochách: 1. popis stávající situace; 2. počet trvalých pozorovacích zkusných ploch, které mají být zařazeny do programu inventarizace stavu listové výživy (formulář 2a); 3. podrobný popis postupů, které se používají při odebírání vzorků na úrovni zkusných ploch (počet jednotlivých vzorků, popis atd. ); 4. podrobný popis zjišťovaných parametrů a používaných metod rozboru, včetně přesného popisu případné kali- brace, oprav a/nebo přepočtu, které jsou potřebné k zajištění slučitelnosti výsledků; 5. časový harmonogram provádění plánovaných opatření (formulář 2b); (1) Úř. věst. L 53, 21. 2. 1987, s. 14. 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 115 e) se opatření týkají zahájení a provádění měření změn přírůstu na trvalých pozorovacích zkusných plochách: 1. popis stávající situace; 2. počet trvalých pozorovacích zkusných ploch, které mají být zařazeny do programu měření přírůstu (formulář 2a); 3. podrobný popis postupů měření používaných na úrovni zkusných ploch (počet měření, popis atd. ); 4. podrobný popis zjišťovaných parametrů a používaných metod rozboru, včetně přesného popisu případné kali- brace, oprav a/nebo přepočtu, které jsou potřebné k zajištění slučitelnosti výsledků s výsledky získanými při rozborech prováděných schválenými metodami; 5. časový harmonogram provádění plánovaných opatření (formulář 2b); f) se opatření týkají zahájení a provádění měření spadu škodlivin na trvalých pozorovacích zkusných plochách: 1. popis stávající situace; 2. počet trvalých pozorovacích zkusných ploch, které mají být zařazeny do programu měření spadu škodlivin (formulář 2a); 3. podrobný popis postupů měření používaných na úrovni zkusných ploch (počet měření, popis atd. ); 4. podrobný popis zjišťovaných parametrů a používaných metod rozboru, včetně přesného popisu případné kali- brace, oprav a/nebo přepočtu, které jsou potřebné k zajištění slučitelnosti výsledků s výsledky získanými při rozborech prováděných schválenými metodami; 5. časový harmonogram provádění plánovaných opatření (formulář 2b); g) se opatření týkají zahájení a provádění meteorologických měření na trvalých pozorovacích zkusných plochách: 1. popis stávající situace; 2. počet trvalých pozorovacích zkusných ploch, které mají být zařazeny do programu meteorologických měření (formulář 2a); 3. podrobný popis postupů měření používaných na úrovni zkusných ploch (počet měření, popis atd. ); 4. podrobný popis zjišťovaných parametrů a používaných metod rozboru, včetně přesného popisu případné kali- brace, oprav a/nebo přepočtu, které jsou potřebné k zajištění slučitelnosti výsledků s výsledky získanými při rozborech prováděných schválenými metodami; 5. časový harmonogram provádění plánovaných opatření (formulář 2b); h) se opatření týkají zahájení a provádění měření půdního roztoku na trvalých pozorovacích zkusných plochách: 1. popis stávající situace; 2. počet trvalých pozorovacích zkusných ploch, které mají být zařazeny do programu měření půdního roztoku (formulář 2a); 3. podrobný popis postupů měření používaných na úrovni zkusných ploch (počet měření, popis atd. ); 4. podrobný popis zjišťovaných parametrů a používaných metod rozboru, včetně přesného popisu případné kali- brace, oprav a/nebo přepočtu, které jsou potřebné k zajištění slučitelnosti výsledků s výsledky získanými při rozborech prováděných schválenými metodami; 5. časový harmonogram provádění plánovaných opatření (formulář 2b); 116 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 týkají zahájení a provádění hodnocení přízemní vegetace na trvalých pozorovacích zkusných i) se opatření plochách: 1. popis stávající situace; 2. počet trvalých pozorovacích zkusných ploch, které mají být zařazeny do programu hodnocení přízemní vege- tace (formulář 2a); 3. podrobný popis postupů hodnocení používaných na úrovni zkusných ploch (počet sub-vzorků, popis atd. ); 4. podrobný popis zjišťovaných parametrů a používaných metod rozboru, včetně přesného popisu případné kali- brace, oprav a/nebo přepočtu, které jsou potřebné k zajištění slučitelnosti výsledků s výsledky získanými při rozborech prováděných schválenými metodami; 5. časový harmonogram provádění plánovaných opatření (formulář 2b). 5. Náklady na opatření uvedená pod body 4a) až 4i) (formulář 2a) 1. Náklady na zřízení nebo rozšíření sítě [4a)] 1. 1. náklady na zkusnou plochu 1. 2. celkové náklady 1. 3. výše požadované pomoci od Společenství 2. Náklady na zahájení a provádění pozorování nebo odběr vzorků v rámci jednoho šetření [4b) až 4i)] 2. 1. náklady na zkusnou plochu 2. 2. celkové náklady 2. 3. výše požadované pomoci od Společenství 3. Náklady na rozbor a hodnocení pro každé z šetření [4b) až 4i)] 3. 1. náklady na zkusnou plochu 3. 2. celkové náklady 3. 3. výše požadované pomoci od Společenství 4. Celkové náklady na projekt [součet nákladů na zřízení (1. 2), pozorování a/nebo odběr vzorků (2. 2) a nákladů na rozbor a hodnocení (3. 2)] 5. Celková výše požadované pomoci od Společenství [součet nákladů na zřízení (1. 3), pozorování a/nebo odběr vzorků (2. 3) a nákladů na rozbor a hodnocení (3. 3)] 6. Vyplňte formuláře 2a a 2b 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 117 118 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 119 V příloze VIIa nařízení (ES) č. 1091/94 se vkládá tento text: — v odstavci 1 (názvy souborů podle jednotlivých šetření) se vkládají tato slova: PŘÍLOHA III Hodnocení Příloha Četnost Název souboru „Přízemní vegetace XI jednou za pět let XX1996. PLV, XX1996. VEM“ — poslední pododstavec se nahrazuje tímto: „Každý název souboru se skládá z kódu země o dvou písmenech (který v seznamu názvů představují písmena XX), za kterým následuje rok, kdy bylo hodnocení provedeno (v příkladu je to rok 1996), nebo zkratka GENER, pokud se dané informace poskytují jen jednou, dále tečka (. ) a rozšíření, což je kód o třech písmenech. U souborů s informa- cemi o jednotlivých zkusných plochách se tento poslední kód skládá z písmen PL a prvních(ho) písmen(e) označují- cích(ho) předmět hodnocení: Půda, Listová výživa, Růst, Depozice škodlivin, Meteorologické poměry, Půdní roztok nebo Přízemní vegetace. U zvláštních souborů se tento kód skládá ze dvou písmen (nebo jednoho písmene) označují- cích půdu, listovou výživu, přírůst, depozici škodlivin, meteorologické poměry, půdní roztok nebo přízemní vegetaci a jednoho písmene (nebo dvou písmen) pro označení povahy povinné, nepovinné nebo různých částí hodnocení přírůstu či depozic škodlivin (ze vzduchu). “ — formulář 5b se nahrazuje přiloženým formulářem 5b, — formuláře 8a, 8b, 8c, 8d, 8e a 8f se nahrazují přiloženými formuláři 8a, 8b a 8c, — vkládají se dva nové formuláře (formulář 10a a 10b), — „Seznam kódů vztahujících se k údajům z šetření na trvalých pozorovacích zkusných plochách, které mají být předány Komisi“ se mění takto: Informace týkající se inventarizace stavu listové výživy Bod 26 se zrušuje. Informace týkající se meteorologických pozorování Body 41 až 46 se nahrazují tímto: „41) Kód plochy/přístroje Všem přístrojům, které jsou instalovány na ploše nebo v její blízkosti, je přidělen kód označující danou pozoro- vací plochu a daný přístroj. Tento kód se skládá z čísla plochy (až čtyřmístného) a pořadového čísla přístroje (do 99). Pro náhradní nebo další přístroje se používají nové kódy (například pátý přístroj na ploše 1234 dostane číslo 1234. 05). 42) Umístění Umístění přístroje se udává takto: S: přístroj se nachází přímo v dané lokalitě, tzn. na pozorovací ploše nebo v její nárazníkové zóně. Může to být buď pod zápojem, nad zápojem nebo v lesní půdě F: přístroj se nachází na (nedaleké) volné ploše uvnitř lesa W: přístroj se nachází v meteorologické stanici (obvykle mimo les) O: přístroj se nachází někde jinde. 43) Měřená veličina Proměnná veličina, kterou přístroj měří, se udává takto: AT = teplota vzduchu (air temperature) PR = srážky (precipitation) RH = relativní vlhkost (relative humidity) WS = rychlost větru (wind speed) WD = směr větru (wind direction) 120 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 SR = sluneční záření (solar radiation) UR = ultrafialové záření UV-B (UVb radiation) TF SF ST = podkorunové srážky (throughfall) = stok srážek po kmeni (stemflow) = teplota půdy (soil temperature) MP = vodní potenciál v půdě (matric potential in the soil) WC = obsah vody v půdě (water content in the soil) XX = kódy, které je možno použít pro další parametry, jsou uvedeny v průvodní zprávě. 44) Informace týkající se přístrojů Ve rti kální poloha Vertikální poloha (výška nebo hloubka) přístrojů vůči terénu se udává v metrech se znaménkem plus (= výška nad zemí) nebo se znaménkem minus (hloubka pod zemí) ve formátu dvoumístného celého čísla a dvou dese- tinných míst. K ód p ř í st r o j e Pro zařízení k odběru vzorků a metody zaznamenávání údajů se používají následující kódy: 10: manuální čtení a zapisování na papír 20: mechanický záznam (manuální čtení a zapisování na papír) 30: přímý zápis na papír 40: digitální záznam (u přístrojů použitých samostatně) 50: digitální záznam (integrované zařízení pro záznam údajů) Podrobnosti o použitém zařízení se uvedou v průvodní zprávě. Inte r v al ode č ítá ní (je n u au tomati ckých př ístroj ů ) Uvádí se interval v sekundách mezi dvěma po sobě jdoucími odečty. Inte r v a l u klá dá n í (j e n u a u tom a ti c ký c h p ří str oj ů ) Uvádí se interval v minutách mezi dvěma po sobě jdoucími okamžiky ukládání údajů. 45) Parametry hodnocené při meteorologickém sledování S r á žky a po dk or u nov é sr á ž k y Množství denních srážek se uvádí ve tvaru čtyřmístného celého čísla (maximálně) a jednoho desetinného místa. T e p lota (v zdu c hu a p ůdy) Teplota se uvádí ve °C, ve tvaru dvoumístného celého čísla a jednoho desetinného místa, jemuž předchází znaménko plus/minus. Předávají se údaje o průměrné, minimální a maximální denní teplotě. Re lati v ní v lhkost Relativní vlhkost se uvádí jako průměrná, minimální a maximální denní hodnota dosažená za den, ve tvaru dvoumístného celého čísla a jednoho desetinného místa. R y c h l os t v ětr u Rychlost větru se uvádí jako denní průměrná a maximální hodnota dosažená za den, ve tvaru dvoumístného celého čísla a jednoho desetinného místa. S měr v ě tr u Uvádí se převažující směr větru za den. Větrná růžice se rozdělí na osm částí po 45° počínaje od 22,5° (SV (=45°), V (=90°), JV (=135°), … S (=0°)). Nejčastější směr větru se potom udává jeho střední hodnotou. Slune čn í z ář ení a zá ře ní U V -B Sluneční záření a záření UV-B se uvádí a jednoho desetinného místa. jako denní průměrná hodnota ve tvaru čtyřmístného celého čísla 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 121 S t ok sr á ž e k p o k me n i Stok srážek po kmeni se uvádí jako denní hodnota v mm, ve tvaru čtyřmístného celého čísla (maximálně) a jednoho desetinného místa. Vodn í potenci ál v pů dě Vodní potenciál v půdě se uvádí v hPa jako denní průměrná, minimální a maximální hodnota dosažená za den, ve tvaru čtyřmístného celého čísla (maximálně) a jednoho desetinného místa. O bsa h v ody v pů dě Obsah vody v půdě se uvádí v objemových procentech (obj. %) jako denní průměrná, minimální a maximální hodnota dosažená za den, ve tvaru čtyřmístného celého čísla (maximálně) a jednoho desetinného místa. 46) Úplnost Úplnost je ukazatelem pokrytí sledovaného časového úseku odečítáním a ukládáním zjištěných údajů a uvádí se v procentech až trojciferným celým číslem (100 % = úplné). “ Body 47, 48, 49 a 50 se zrušují. Do seznamu se doplňují tyto body: „Informace týkající se hodnocení přízemní vegetace 61) Číslo plochy/šetření Pokaždé (každý den), když se (uvnitř nebo vně oplocení) provádí hodnocení přízemní vegetace na dané ploše, přidělí se takovému šetření číslo. Kombinací čísla plochy s číslem šetření pak vznikne jediné číslo plochy/šetření. 62) Oplocení Jelikož se vegetace uvnitř a vně oplocení může značně lišit, bylo rozhodnuto, že hodnocení přízemní vegetace bude v zásadě prováděno vždy vně oplocení. Pokud se šetření provádí zároveň uvnitř oplocení, je třeba jej vykázat samostatně a označit příslušným kódem: 1 = ano, šetření bylo provedeno uvnitř oplocení; 2 = ne, šetření bylo provedeno mimo oplocenou plochu. 63) Celková zkoumaná plocha Uvádí se celková rozloha zkoumané plochy v m2 (maximálně čtyřmístné celé číslo). V průvodní zprávě se uvedou přesné údaje o počtu provedených odběrů vzorků, umístění/orientaci ploch pro zkoumání přízemní vegetace a jejich velikosti. 64) Výška a pokryv vegetačních pater Průměrná výška a odhadovaný pokryv veškeré přízemní vegetace, keřového patra, bylinného patra a mechového patra se uvádí takto: Veškerá přízemní vegetace Keřové patro Bylinné patro Mechové patro x = vykazované hodnoty Výška (v m) x x Pokryv (v %) x x x x Průměrná výška vegetačních pater se uvádí v metrech na jedno celé číslo a dvě desetinná místa. Odhadovaný pokryv se udává v procentech z celkové zkoumané plochy. 122 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 65) Vegetační patra Jsou definována následující vegetační patra: 1 = stromové patro 2 = keřové patro 3 = bylinné patro 4 = mechové patro 9 >>>>= >>>>; 66) Kód druhu která je třeba popsat v průvodní zprávě. Je třeba použít kód druhu, který se skládá ze tří skupin číselných kódů pro čeleď, rod a druh, jež jsou navzájem odděleny tečkami. Většina kódů je trojmístných. Jeden rod má však kód, který se skládá ze tří čísel a písmen ‚bis‘. Kód druhu lze rozšířit o jedno písmeno označující odrůdu. Celý seznam obsahuje přes 11 000 druhů. Komise zpřístupní tento seznam v číselné podobě národním koordinačním střediskům jednotlivých členských států. V případech, kdy Flora Europaea není dostatečně vyčerpávající, mohou národní koordinační střediska zpracovat zvláštní seznamy druhů významných pro danou zemi. Kódy těchto ‚národních‘ druhů se budou skládat z nového číselného kódu (čeleď, rod, druh) spolu s kódem dané země (2 písmena) navzájem oddělených tečkami. Národní koordinační středisko povede úplný seznam obsahující všechny kódy a veškeré důležité podrobnosti o jednotlivých druzích (úplný název, lidové názvy atd. ), který začlení do průvodní zprávy. 67) Pokryv rostlinných druhů Jednotlivé země mají úplnou volnost ve zkoumání četnosti výskytu a pokryvu různých rostlinných druhů. Tato hodnota se vyjadřuje v procentech za použití až pětimístného čísla se dvěma desetinnými místy (999,99). V průvodní zprávě je třeba uvést úplný popis metod hodnocení a způsobu přepočtu na procentické hodnoty. “ 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 123 124 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 125 126 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 127 Příloha IX nařízení (ES) č. 1091/94 se nahrazuje touto přílohou: PŘÍLOHA IV „PŘÍLOHA IX SPOLEČNÉ METODY PRO MĚŘENÍ METEOROLOGICKÝCH PARAMETRŮ NA TRVALÝCH POZOROVACÍCH ZKUSNÝCH PLOCHÁCH I. Obecné poznámky Meteorologická měření se provádí na nejméně 10 % trvalých pozorovacích zkusných ploch. Doporučuje se sledovat meteorologické poměry na plochách, kde se také sleduje spad škodlivin. Instalace zařízení pro meteorologická měření musí být dokončena do 30. června 1999. Tato příloha vychází z technických doporučení zvlášť za tím účelem zřízené expertní skupiny pro meteorologii (EU/ PMS Lesy). Odkazuje se na příručku (1996/1997) vypracovanou touto expertní skupinou. II. Metody inventarizace II. 1 Umístění měřicích přístrojů a zařízení pro odběr vzorků Aby zjišťované údaje reprezentovaly specifické klimatické podmínky lesnaté krajiny, měla by se měření provádět uvnitř dotyčného zalesněného území. Obecně všechna měření (kromě teploty půdy, půdní vlhkosti a množství srážek v porostu) lze provádět buď nad zápojem lesního porostu přímo na zkusné ploše nebo na volné ploše uvnitř dotyčného zalesněného území v blízkosti porostu na zkusné ploše (obvykle do vzdálenosti nejvýše 2 km od ní). Vzdálenost od místa měření na volné ploše k okolním porostům nebo jiným překážkám musí být nejméně dvakrát větší nežli výška vzrostlého stromu, respektive výška překážky. Teplotu půdy, půdní vlhkost a množství srážek v porostu je nutno měřit na zalesněném území tvořícím trvalou pozorovací plochu. Příslušné přístroje by se měly instalovat v kombinaci se zařízením pro měření spadu škodlivin, pokud je to možné. Aby nedocházelo k narušení kořenového systému a půdy, měly by být přístroje umístěny tak, aby byly přístupné a mohly být udržovány, aniž by bylo skutečně nutné přecházet přes zkusnou plochu. II. 2 Metody sledování aktuální meteorologické situace na pozorovací ploše nebo v její blízkosti Meteorologická situace by se měla sledovat průběžně za pomoci meteorologické stanice instalované na volné ploše v blízkosti zkusné plochy nebo věže umístěné v okolním porostu. Technická zařízení a čidla včetně jejich umístění musejí odpovídat mezinárodním normám Světové meteorologické organizace a měly by být rovněž kompatibilní se sítěmi národních meteorologických služeb. Zjišťují se údaje o níže uvedených veličinách. Povinné Nepovinné Srážky Ultrafialové záření UV-B Teplota vzduchu Vlhkost vzduchu Teploty půdy Půdní vlhkost Rychlost větru (*) (vodní potenciál, obsah vody) Směr větru (*) Množství srážek v porostu Sluneční záření (*) (podkorunové srážky a stok srážek po kmeni) (*) V případě místních technických problémů na trvalých pozorovacích zkusných plochách je možno měření rychlosti větru, směru větru a intenzity slunečního záření na těchto plochách vynechat. Doporučuje se použití automatických stanic s kvazi-kontinuálním odečítáním sledovaných hodnot (v intervalech asi 1 s) a elektronickým ukládáním souhrnných hodnot pro období v délce 1 hodiny nebo její části. II. 3 Shromažďování, slučování, ukládání a předávání informací Před odevzdáním je nutno údaje shrnout a získat příslušné denní hodnoty (celkové, průměrné, minimální a maxi- mální). 128 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 Shromažďují se a předávají následující informace o zkusné ploše: — číslo plochy, — podrobnosti o použitém zařízení, — umístění ploch (zeměpisná délka a šířka, nadmořská výška) a zařízení (vztahujícího se k ploše), — datum zahájení a ukončení měření, — četnost (počet období měření). Jednotlivé veličiny se zjišťují pro jednotlivé dny. SEZNAM PARAMETRŮ Parametr Jednotky Průměr Úhrn Minimum Maximum Poznámky Srážky Teplota vzduchu Relativní vlhkost Rychlost větru Směr větru Sluneční záření Záření UV-B Teplota půdy Půdní vlhkost potenciál, obsah vody) (vodní (mm) (°C) (%) (m/s) (°) (W/m2) (W/m2) (°C) (hPa) Srážky v porostu (mm) Jiné x = je nutno předkládat x x x x x x x x x x x x x x x x x x x Celkové srážky (včetně sněhu atd. ) Převažující směr větru Je nutno specifikovat v průvodní zprávě Pro každou plochu, kde se provádějí měření, je nutno vypracovat roční přehled získaných výsledků a předat jej Komisi za použití formulářů XX1996. PLM, XX1996. MEM a XX1996. MEO (formuláře 8a, 8b a 8c). “ 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 129 Nařízení (ES) č. 1091/94 se doplňuje o přílohu XI: PŘÍLOHA V „PŘÍLOHA XI SPOLEČNÉ METODY PRO HODNOCENÍ PŘÍZEMNÍ VEGETACE NA TRVALÝCH POZOROVACÍCH ZKUSNÝCH PLOCHÁCH I. Obecné poznámky Hodnocení přízemní vegetace se má provádět nejméně na 10 % trvalých pozorovacích zkusných ploch. První jednotné hodnocení je třeba dokončit do podzimu 1999. Cíle hodnocení přízemní vegetace jsou dvojí: — charakterizovat současný stav lesních ekosystémů na základě jejich složení, — sledovat změny vegetace způsobené přirozenými faktory a antropogenními vlivy na životní prostředí. Údaje o přízemní vegetaci, které byly shromážděny a analyzovány před rokem 1997, lze také použít, pokud byly získány níže popsanými metodami. Tato příloha vychází z technických doporučení zvlášť za tím účelem zřízené expertní skupiny pro hodnocení přízemní vegetace (EU/PMS Lesy). Odkazuje se na příručku (1997) vypracovanou touto expertní skupinou. II. Metody inventarizace II. 1 Výběr lokalit pro odběr vzorků Hodnocení přízemní vegetace se provádí na trvalých pozorovacích zkusných plochách. Vybraná lokalita musí být reprezentativním obrazem celé pozorovací zkusné plochy. K dosažení statisticky významného množství výsledků je možno určit několik lokalit pro odběr vzorků. Členské státy si mohou samy určit počet a velikost lokalit pro odběr vzorků. Pokud je pozorovací zkusná plocha oplocená, lokality pro odběr vzorků by se měly nacházet vně oplocení. Kromě toho je možno zahrnout do hodnocení i lokality pro odběr vzorků nacházející se uvnitř oplocení. Je třeba se vyhnout plochám, na které působí rušivé vlivy (jako např. půdní sondy, plochy používané ke zkoumání lokalit pro odběr vzorků je třeba trvale vyznačit. Výběr chemismu půdního roztoku, cesty apod. ). Umístění konkrétní metody značení je ponechán na členských státech, používaný materiál však musí být inertní, aby nedošlo ke kontaminaci. II. 2 Základní údaje Shromažďují se následující základní informace: — číslo plochy, — datum odběru vzorků a provedení analýzy, — oplocení, — celková plocha, ze které byly vzorky odebírány, — informace o veškeré přízemní vegetaci (pokryv), o keřovém a bylinném patru (pokryv a průměrná výška) a mechovém patru (pokryv). II. 3 Zjišťování četnosti výskytu respektive pokryvu jednotlivých druhů Členské státy mohou používat vlastní stupnice měření za předpokladu, že je lze přímo převést na procentuální hodnoty pokryvu v rozsahu od 0,01 % (velmi vzácný) až po 100 % (úplný pokryv). II. 4 Druhy Do hodnocení je třeba zahrnout všechny jevnosnubné rostliny, cévnaté tajnosnubné rostliny a hlavní druhy na zemi rostoucích mechů (bryofytů). Doporučuje se zahrnout do hodnocení také na zemi rostoucí lišejníky. Druhy, které nerostou na zemi a houby je možno také uvádět, ale není to povinné. Používá se třídění podle Flora Europaea. V případech, kdy Flora Europaea není použitelná a kdy je k dispozici přesnější systematické zařazení, může národní koordinační středisko daného členského státu vypracovat vlastní dodatek k tomuto standardnímu seznamu druhů. Komisi je třeba o těchto rozšířených seznamech druhů průběžně informovat. 130 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 II. 5 Četnost a doba hodnocení Studie vegetace se musí provádět každých pět let na všech zkusných plochách. Doporučuje se hodnotit přízemní vegetaci každý rok na omezeném počtu zkusných ploch (např. 10 %). V případě různého složení vegetace v zá- vislosti na ročním období může být k celkovému zhodnocení veškerého rostlinného krytu během roku nutné provést ještě druhé hodnocení. Následující hodnocení vegetace se vždy provádí přibližně ke stejnému datu v roce. II. 6 Analýza a předávání výsledků Informace získané hodnocením jednotlivých lokalit se shrnují na úrovni zkusných ploch. Pokud byly hodnoceny lokality pro odběr vzorků uvnitř i vně oplocení, je třeba tyto údaje předkládat odděleně. Roční výsledky hodnocení přízemní vegetace se předkládají Komisi ve standardizovaném formátu za použití formulářů 10a a 10b (soubory XX1996. PLV a XX1996. VEM). Předkládané výsledky hodnocení přízemní vegetace na úrovni zkusných ploch obsahují: číslo zkusné plochy/šetření, souřadnice plochy, údaje o oplocení a informace o hlavních vegetačních patrech. Informace na úrovni jednotlivých hodnocení obsahují: číslo zkusné plochy/šetření, osmi písmeny tvořený standardní kód druhu podle přiloženého seznamu nebo rozšířeného seznamu pro další druhy a ukazatele pokryvu zkusné plochy vyjádřeného v procentech. III. Doprovodné informace III. 1 Doprovodné informace o použitých metodách (průvodní zpráva) V samostatném dokumentu se uvádějí podrobnosti týkající se: — uspořádání lokalit pro odběr vzorků (počet a rozloha dílčích ploch), — definic jednotlivých vegetačních pater (mechy, byliny, keře, stromy), — použitých stupnic a jejich přepočtu na procentické hodnoty, — odchylek od uznaného seznamu druhů a jejich kódů, — metod používaných ke shrnutí údajů na úrovni zkusných ploch. Doporučuje se předkládat tyto informace Komisi za použití dotazníků uvedených v průvodní zprávě v příloze C. III. 2 Průvodní zpráva o odchylkách od standardních metod Jakékoli významné odchylky od standardních postupů, které mohly ovlivnit hodnocení, a jakékoli relevantní rušivé vlivy, které se mohly vyskytnout, se zaznamenávají a vykazují zvlášť. III. 3 Doprovodné informace obsahující zhodnocení a interpretaci výsledků (prozatímní roční zpráva) Zhodnocení a interpretace údajů o přízemní vegetaci (ať již v kombinaci s jinými údaji či nikoli) se předkládají Komisi ve formě prozatímní roční zprávy. “ 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 131 132 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26


title: Directiva 1999/71/CE da Comissão, de 14 de Julho de 1999, que altera os anexos das Directivas 86/362/CEE, 86/363/CEE e 90/642/CEE do Conselho, relativas à fixação de teores máximos para os resíduos de pesticidas à superfície e no interior dos cereais, dos géneros alimentícios de origem animal e de determinados produtos de origem vegetal, incluindo frutas e produtos hortícolas, respectivamente (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
consumer protection
foodstuff
pesticide residue
plant health legislation

formats: html pdf print

text: L 194/36 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 27. 7. 1999 DIRECTIVA 1999/71/CE DA COMISSÃO de 14 de Julho de 1999 que altera os anexos das Directivas 86/362/CEE, 86/363/CEE e 90/642/CEE do Conselho, relativas à fixação de teores máximos para os resíduos de pesticidas à superfície e no interior dos cereais, dos géneros alimentícios de origem animal e de determinados produtos de origem vegetal, incluindo frutas e produtos hortícolas, respectivamente (Texto relevante para efeitos do EEE) A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta a Directiva 86/362/CEE do Conselho, de 24 de Julho de 1986, relativa à fixação de teores máximos para os resíduos de pesticidas à superfície e no interior dos cereais (1), com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 1999/ /65/CE da Comissão (2), e, nomeadamente, o seu artigo 10. o, Tendo em conta a Directiva 86/363/CEE do Conselho, de 24 de Julho de 1986, relativa à fixação de teores máximos para os resíduos de pesticidas à superfície e no interior dos géneros alimentícios de origem animal (3), com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 98/82/CE da Comissão (4), e, nomea- damente, o seu artigo 10. o, Tendo em conta a Directiva 90/642/CEE do Conselho, de 27 de Novembro de 1990, relativa à fixação de teores máximos para os resíduos de pesticidas nos e sobre determinados produtos de origem vegetal, incluindo frutas e produtos hortí- colas (5), com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 1999/65/CE, e, nomeadamente, o seu artigo 7. o, Tendo em conta a Directiva 91/414/CEE do Conselho relativa à colocação dos produtos fitofarmacêuticos no mercado (6), com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 99/1/CE (7), e, nomeadamente, o n. o 1, alínea f), do seu artigo 4. o, (1) (2) Considerando que a nova substância activa azoxistrobina foi incluída no anexo I da Directiva 91/414/CEE pela Directiva 98/47/CEE da Comissão (8) para utilização exclusivamente todavia, tenham sido definidas condições especiais aplicáveis às culturas tratadas com produtos fitofarmacêuticos com azoxistrobina; como fungicida, sem que, Considerando que a referida inclusão no anexo I se baseou numa avaliação das informações apresentadas sobre a utilização proposta como fungicida em cereais e na vinha; que, em conformidade com o n. o 1, alínea f), do artigo 4. o da Directiva 91/414/CEE, alguns Estados- -Membros apresentaram informações sobre a utilização em cereais, na vinha e nas bananas; que as informações disponíveis foram analisadas e são suficientes para fixar determinados teores máximos de resíduos; (1) JO L 221 de 7. 8. 1986, p. 37. (2) JO L 172 de 8. 7. 1999, p. 40. (3) JO L 221 de 7. 8. 1986, p. 43. (4) JO L 290 de 29. 10. 1998, p. 25. (5) JO L 350 de 14. 12. 1990, p. 71. (6) JO L 230 de 19. 8. 1991, p. 1. (7) JO L 21 de 21. 1. 1999, p. 21. (8) JO L 191 de 7. 7. 1998, p. 50. (3) (4) (5) (6) (7) Considerando que, quando não tenha sido fixado a nível comunitário um teor máximo de resíduos ou um teor máximo de resíduos provisório, os Estados-Membros terão de fixar a nível nacional um teor máximo de resíduos provisório, de acordo com o n. o 1, alínea f), do artigo 4. o da Directiva 91/414/CEE, antes da correspon- dente autorização; Considerando que a inclusão no anexo I da Directiva 91 /414/CEE foi precedida de uma avaliação técnica e cien- tífica da azoxistrobina, que terminou em 22 de Abril de 1998 com a elaboração do relatório de avaliação da azoxistrobina da Comissão; que a dose diária admissível de azoxistrobina foi fixada no referido relatório em 0,1 mg por quilograma de peso corporal por dia; que a exposição ao longo da vida dos consumidores de produtos alimentares tratados com azoxistrobina foi determinada e avaliada com base nas metodologias e práticas utilizadas na Comunidade Europeia, tendo sido igualmente tidas em conta as directrizes publicadas pela Organização Mundial de Saúde (9); que os cálculos efec- tuados indicam que, dos teores máximos de resíduos fixados na presente directiva, não resulta qualquer supe- ração da dose diária admissível em causa; Considerando que, durante a avaliação e discussão que precedeu a inclusão da azoxistrobina no anexo I da Directiva 91/414/CEE, não se observaram efeitos tóxicos agudos que tornem necessária uma dose aguda de refe- rência; Considerando que as condições de utilização da azoxis- trobina em determinados produtos agrícolas já se encon- tram definidas, podendo ser fixados teores máximos de resíduos definitivos; Considerando que, para garantir que os consumidores são adequadamente protegidos da exposição a resíduos existentes à superfície ou no interior de produtos que não tenham sido objecto de autorização, se afigura prudente fixar como teores máximos de resíduos provi- sórios em todos os produtos abrangidos pelas Directivas 86/362/CEE, 86/363/CEE e 90/642/CEE o limite de determinação analítica; que o facto de serem fixados teores máximos de resíduos provisórios a nível comuni- tário não impede os Estados-Membros de fixarem teores (9) Guidelines for predicting dietary intake of pesticide residues — edição revista das directrizes para a estimativa da ingestão de resíduos de pesticidas preparadas pelo grupo GEMS/Programa alimentar em colaboração com o Comité do Codex para os resíduos de pesticidas, publicada em 1997 (WHO/FSF/FOS/97. 7). pela Organização Mundial Saúde de 27. 7. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 194/37 máximos de resíduos provisórios para a azoxistrobina em conformidade com o n. o 1, alínea f), do artigo 4. o da Directiva 91/414/CEE e com o anexo VI desta, designa- damente o ponto 2. 4. 2. 3 da parte B do mesmo; que se considera que um período de quatro anos é suficiente para determinar a maioria das outras utilizações da azoxistrobina; que, transcorrido esse período, os teores máximos de resíduos provisórios atrás referidos devem tornar-se definitivos; (8) Considerando que os parceiros comerciais da Comuni- dade foram consultados, no âmbito da Organização Mundial do Comércio, fixados na presente directiva e que os comentários produzidos a esse propósito foram tidos em conta; que, dependendo sobre os teores da aceitabilidade dos dados que venham a ser apresen- tados, a Comissão examinará a possibilidade de serem fixadas tolerâncias de importação correspondentes a combinações cultura/pesticida específicas; (9) Considerando que foi tido em conta o parecer do Comité Científico das Plantas, nomeadamente a sua opinião e recomendações sobre a protecção dos consu- midores de produtos alimentares tratados com pesti- cidas; (10) Considerando que a presente directiva está em conformi- dade com o parecer do Comité Fitossanitário Perma- nente, ADOPTOU A PRESENTE DIRECTIVA: Artigo 1. o São aditados à parte A do anexo II da Directiva 86/362/CEE os seguintes resíduos de pesticidas: Resíduos de pesticidas Teores máximos em mg/kg Azoxistrobina (*) Limite de determinação analítica. (p) Teor máximo de resíduos provisório. 0,3 trigo, centeio, triticale, cevada 0,05 (p) (*), outros cereais São aditados à parte B do anexo II da Directiva 86/363/CEE os seguintes resíduos de pesticidas: Artigo 2. o Resíduos de pesticidas Teores máximos em mg/kg Azoxistrobina 0,01 (*) Leite 0,05 (*), Outros produtos de origem animal (*) Limite de determinação analítica. São aditados ao anexo II da Directiva 90/642/CEE os seguintes resíduos de pesticidas: Artigo 3. o Grupos de produtos e exemplos de produtos a que se aplicam os teores máximos de resíduos 1. Frutos, frescos, secos ou não cozidos, congelados, sem adição de açúcar; frutos de casca rija i) CITRINOS Toranjas Limões Limas Tangerinas (incluindo clementinas e outros híbridos) Resíduos de pesticidas e teores máximos de resíduos (mg/kg) Azoxistrobina 0,05 (p) (*) L 194/38 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 27. 7. 1999 Grupos de produtos e exemplos de produtos a que se aplicam os teores máximos de resíduos Resíduos de pesticidas e teores máximos de resíduos (mg/kg) Azoxistrobina Laranjas Pomelos Outros ii) FRUTOS DE CASCA RIJA (com ou sem casca) 0,1 (p) (*) Amêndoas Castanhas-do-Brasil Castanhas de caju Castanhas Cocos Avelãs Nozes de macadâmia Nozes pecans Pinhões Pistácios Nozes comuns Outros iii) POMÓIDEAS Maçãs Pêras Marmelos Outros iv) PRUNÓIDEAS Damascos Cerejas Pêssegos (incluindo nectarinas e híbridos semelhantes) Ameixas Outros v) BAGAS E FRUTOS PEQUENOS a) Uvas de mesa e para vinho Uvas de mesa Uvas para vinho 0,05 (p) (*) 0,05 (p) (*) 2 27. 7. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 194/39 Grupos de produtos e exemplos de produtos a que se aplicam os teores máximos de resíduos b) Morangos (à excepção dos silvestres) c) Frutos de tutor (à excepção dos silvestres) Amoras Amoras pretas Framboesas (Rubus Loganobaccus) Framboesas Outros Resíduos de pesticidas e teores máximos de resíduos (mg/kg) Azoxistrobina 0,05 (p) (*) 0,05 (p) (*) d) Outras bagas e frutos pequenos (à excepção dos silvestres) 0,05 (p) (*) Mirtilos (frutos do Vaccinium myrtillus) Airelas Groselhas (vermelhas, pretas e brancas) Groselhas espinhosas Outros e) Bagas e frutos silvestres vi) FRUTOS DIVERSOS Abacates Bananas Tâmaras Figos Quivis Kumquats Lichias Mangas Azeitonas Maracujás Ananases Romãs Outros 2. Produtos hortícolas, frescos ou não cozidos, congelados ou secos i) RAÍZES E TUBÉRCULOS Beterrabas Cenouras Aipos 0,05 (p) (*) 0,1 0,05 (p) (*) 0,05 (p) (*) L 194/40 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 27. 7. 1999 Grupos de produtos e exemplos de produtos a que se aplicam os teores máximos de resíduos Resíduos de pesticidas e teores máximos de resíduos (mg/kg) Azoxistrobina Rábanos Tupinambos Pastinagas Salsa de raiz grossa Rabanetes Salsifis Batatas doces Rutabagas Nabos Inhames Outros ii) BOLBOS Alhos Cebolas Chalotas Cebolinhas Outros iii) FRUTOS DE HORTÍCOLAS a) Solanáceas Tomates Pimentos Beringelas Outros b) Cucurbitáceas de pele comestível Pepinos Cornichões Curgetes Outros 27. 7. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 194/41 Grupos de produtos e exemplos de produtos a que se aplicam os teores máximos de resíduos Resíduos de pesticidas e teores máximos de resíduos (mg/kg) Azoxistrobina c) Cucurbitáceas de pele não comestível Melões Abóboras Melancias Outros d) Milho doce iv) BRÁSSICAS a) Couves de inflorescências Brócolos Couves-flores Outros b) Couves de cabeça Couves-de-bruxelas Couves-repolho Outros c) Couves-de-folha Couves-da-china Couves-galegas Outros d) Couves-rábano v) DE FOLHA E PLANTAS AROMÁTICAS FRESCAS a) Alfaces e semelhantes Agriões Alfaces-de-cordeiro Alfaces Escarolas Outros b) Espinafres e semelhantes Espinafres Acelgas Outros L 194/42 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 27. 7. 1999 Grupos de produtos e exemplos de produtos a que se aplicam os teores máximos de resíduos Resíduos de pesticidas e teores máximos de resíduos (mg/kg) Azoxistrobina c) Agriões-de-água d) Endívias e) Plantas aromáticas Cerefólio Cebolinho Salsa Folhas de aipo Outros vi) LEGUMES DE VAGEM (frescos) Feijões (com casca) Feijões (sem casca) Ervilhas (com casca) Ervilhas (sem casca) Outros vii) LEGUMES DE CAULE (frescos) Espargos Cardos Aipos Funchos Alcachofras Alhos franceses Ruibarbos Outros viii) FUNGOS a) Cogumelos de cultura b) Cogumelos silvestres 3. Leguminosas secas Feijões Lentilhas Ervilhas Outros 0,05 (p) (*) 27. 7. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 194/43 Grupos de produtos e exemplos de produtos a que se aplicam os teores máximos de resíduos 4. Sementes de oleaginosas Sementes de linho Amendoins Sementes de papoila Sementes de sésamo Sementes de girassol Sementes de colza Soja Mostarda Sementes de algodão Outros 5. Batatas Batatas primor e batatas de conservação 6. Chá (chá preto obtido de folhas de Camellia sinensis) 7. Lúpulo (seco), incluindo granulados e pó não concentrado (*) Limite de determinação analítica. (p) Teor máximo de resíduos provisório. Resíduos de pesticidas e teores máximos de resíduos (mg/kg) Azoxistrobina 0,05 (p) (*) 0,05 (p) (*) 0,1 (p) (*) 0,1 (p) (*) Artigo 4. o 1. No caso dos produtos agrícolas mencionados na parte A do anexo II da Directiva 86/362/CEE e no anexo II da Directiva 90/642/CEE cujos teores máximos de resíduos de azoxistrobina sejam indicados por «p», tal significa serem os mesmos provisórios (p), em conformidade com o n. o 1 do artigo 4. o da Directiva 91/414/CEE. 2. Quatro anos após a entrada em vigor da presente directiva, os teores máximos de resíduos provisórios fixados nos anexos para a azoxistrobina deixarão de ter carácter provisório e tornar-se-ão definitivos, em conformidade com o n. o 1 do artigo 4. o das Directivas 86/362/CEE e 86/363/CEE ou o artigo 3. o da Directiva 90/642/CEE. Artigo 5. o 1. A presente directiva entra em vigor no dia 1 de Agosto de 1999. 2. Os Estados-Membros adoptarão e publicarão até 31 de Janeiro de 2000 as disposições legislativas, regulamentares e administrativas necessárias para dar cumprimento à presente directiva. Do facto infor- marão imediatamente a Comissão. Os Estados-Membros aplicarão essas disposições a partir de 1 de Fevereiro de 2000. L 194/44 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 27. 7. 1999 Quando os Estados-Membros adoptarem tais disposições, estas devem incluir uma referência à 3. presente directiva ou ser acompanhadas dessa referência aquando da sua publicação oficial. As modalidades dessa referência serão adoptadas pelos Estados-Membros. Os Estados-Membros são os destinatários da presente directiva. Artigo 6. o Feito em Bruxelas, em 14 de Julho de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão


title: Uredba Komisije (ES) št. 1545/1999 z dne 14. julija 1999 o spremembi Uredbe (ES) št. 1091/94 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 3528/86 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka

text: 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 31999R1545 15. 7. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1545/1999 z dne 14. julija 1999 o spremembi Uredbe (ES) št. 1091/94 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 3528/86 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaženostjo zraka KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE SPREJELA TO UREDBO: 109 L 180/9 ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 3528/86 z dne 17. novembra 1986 o varstvu gozdov Skupnosti pred onesnaže- nostjo zraka (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 307/97 (2), in zlasti člena 3(2) Uredbe, Člen 1 Uredba (ES) št. 1091/94 se spremeni: 1. Člen 1(2) se nadomesti: (1) (2) (3) (4) ker je na podlagi tretje alinee člena 2(1) Uredbe (EGS) št. 3528/86 namen programa Skupnosti pomagati državam članicam pri izvajanju intenzivnega in stalnega sprem- ljanja gozdnih ekosistemov na trajnih opazovalnih plos- kvah, ker morajo države članice na podlagi člena 2(2) Uredbe (EGS) št. 3528/86 poslati Komisiji podatke, zbrane prek omrežja trajnih opazovalnih ploskev za intenzivno in stalno spremljanje, Na trajnih opazovalnih ploskvah se izvaja intenzivno „2. in stalno spremljanje gozdnih ekosistemov. Sestavljajo ga stalno popisovanje stanja krošenj, popisovanje stanja tal in foliarnih razmer ter meritve sprememb prirastka, stopenj usedanja in meteoroloških razmer, vzorčenje in analiza talne tem se raztopine ter ocenjevanje pritalne vegetacije; pri upoštevajo objektivne metode vzorčenja in uveljavljene analitske metode. “ 2. Člen 1(4) se nadomesti: Tehnične podrobnosti, ki se nanašajo na določbe tega „4. člena, so navedene v prilogah III do XI“ ker so države članice, skladno s Prilogo I k Uredbi Komi- sije (ES) št. 1091/94 (3), kakor je bila nazadnje spreme- njena z Uredbo (ES) št. 1390/97 (4), vzpostavile to omrežje; ker sta v prilogah III do X k Uredbi (ES) št. 1091/94 določeni enotna metodologija in oblika za predložitev podatkov o stalnem spremljanju stanja krošenj in foliarnih razmer, meritvah prirastka in usedlin, meteoroloških opazovanjih ter spremljanju talne raztopine; ter stanja tal 3. V členu 2(1) se za zadnjo alineo doda alinea: „— za izvedbo ocene pritalne vegetacije“ 4. Priloga I se nadomesti s Prilogo I k tej uredbi. 5. Priloga II se nadomesti s Prilogo II k tej uredbi. 6. Priloga VIIa se spremeni skladno s Prilogo III k tej uredbi. ker so rezultati ocenjevanja pritalne vegetacije že zapi- sani in je treba enotno metodologijo in obliko za predlo- žitev podatkov dodati k Uredbi (ES) št. 1091/94; ker je treba dopolniti skupno metodologijo za merjenje meteo- roloških razmer, 7. Priloga IX se nadomesti s Prilogo IV k tej uredbi. 8. Kot Priloga XI se doda Priloga V k tej uredbi. (5) ker so ukrepi, predvideni v tej uredbi, v skladu z mnenjem Stalnega odbora za gozdarstvo, Člen 2 (1) UL L 326, 21. 11. 1986, str. 2. (2) UL L 51, 21. 2. 1997, str. 9. (3) UL L 125, 18. 5. 1994, str. 1. (4) UL L 190, 19. 7. 1997, str. 3. Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. 110 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, dne 14. julija 1999 Za Komisijo Franz FISCHLER Član Komisije 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 111 Priloga I k Uredbi (ES) št. 1091/94 se nadomesti s prilogo: PRILOGA I „PRILOGA I ENOTNE METODE ZA VZPOSTAVITEV OMREŽJA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKEV ZA INTENZIVNO IN STALNO SPREMLJANJE (Člen 2(1) Uredbe (EGS) št. 3528/86 in njene spremembe) I. Splošne opombe Namen programa, navedenega v členu 2(1) Uredbe 3528/86 in njenih spremembah, je vzpostaviti omrežje trajnih opazovalnih ploskev v državah članicah Skupnosti in zbirati podatke z intenzivnim in stalnim spremljanjem. Cilji programa so: — intenzivno in stalno spremljati gozdne ekosisteme glede na škodo, ki jo povzročajo onesnaženost zraka in drugi dejavniki z vplivanjem na stanje gozda, — izboljšati razumevanje vzročnih odnosov med spremembami v gozdnem ekosistemu in dejavniki, ki nanj vpli- vajo, zlasti onesnaženostjo zraka, z osredotočenjem različnih meritev na isti lokaciji in s spremljanjem gozdnih ekosistemov in njihovih komponent, — pridobiti ustrezne informacije o razvoju številnih gozdnih ekosistemov v Skupnosti. II. Vzpostavitev omrežja trajnih opazovalnih ploskev II. 1 Izbor ploskev Države članice so na svojem ozemlju najpozneje do 30. junija 1994 izbrale zadostno število trajnih opazovalnih ploskev. Od takrat so nekatere države članice svoj nacionalni program za intenzivno spremljanje dopolnile z dodat- nimi ploskvami. Največje število teh ploskev za vsako državo članico naj načelno ne bi presegalo 15 ploskev, vendar pa države članice lahko izberejo večje število ploskev, pod pogojem, da število ne presega 20 % števila nacionalnih ploskev 16 x 16 km mreže Skupnosti (Uredba (EGS) št. 1696/87). Izbor ploskev je v pristojnosti držav članic, kljub temu pa naj bi se pri izboru uporabila naslednja merila: — ploskve naj bi se izbrale tako, da so zastopane pomembnejše gozdne vrste in v posamezni državi bolj razširjene rastne razmere, — ploskev je velika najmanj 0,25 ha, izmerjeno na horizontalni ravnini, — ploskev obkroža zaščitni pas, da se zmanjšajo učinki dejavnosti v bližnji okolici. Dejanska širina pasu je odvisna od tipa in starosti gozda. Če je površina ploskve in njene okolice enovita glede višine in starostne strukture, se širina zaščitnega pasu lahko omeji na 5 ali 10 m. Če gozdno površino, na kateri leži ploskev, sestavljajo mešani sestoji, različne vrste ali različne starostne strukture, se zaščitni pas poveča do petkratne mogoče največje višine gozda na ploskvi, — ker bo morala biti ploskev dostopna za dolgotrajno spremljanje, morajo biti oglišča in/ali meje ploskve jasno označeni in vsako vzorčno drevo na ploskvi trajno oštevilčeno, — ploskve naj bi bile vedno dostopne brez težav; omejitev glede dostopa in vzorčenja naj ne bi bilo, — pri gospodarjenju na ploskvi, v njenem varovalnem pasu in v okoliškem gozdu naj ne bi bilo nobenih razlik (npr. ukrepi pri gospodarjenju naj bi bili primerljivi, motnje, nastale zaradi spremljanja stanja, naj bi bile čim manjše), — preprečilo naj bi se neposredno onesnaževanje iz znanih lokalnih virov. Ploskve naj ne bi ležale v neposredni okolici kmetij, zelo blizu glavnih cest ali v neposredni bližini industrije, ki onesnažuje okolje, — na ploskvi ali v njeni bližini naj bi bilo na voljo zadostno število dreves za vzorčenje, — ploskve in blažilna cona naj bi bile, glede na vrste ali zmes drevesnih vrst, starost, velikost, tla in nagib, čim bolj enovite, — ploskve naj bi bile dovolj oddaljene od roba gozda. Priporoča se, da se izberejo ploskve, ki so se v zadnjih letih spremljale v okviru Uredbe (EGS) št. 3528/86 ali drugih programov. Če je treba izbrati dodatne ploskve, se priporoča, da so izbrane ploskve že obstoječe ploskve na 16 x 16 km omrežju Skupnosti ali da ležijo blizu ene od takih ploskev in da ležijo tako, da je mogoče uporabiti infor- macije iz drugih virov (meteorološke postaje). 112 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 II. 2 Priprava in dokumentiranje ploskve Leta 1994 so države članice Komisiji predložile splošne podatke o ploskvah in njihov podroben opis. Podroben opis ploskve vključuje: točno lokacijo ploskve, skico, na kateri je prikazana stalna označba oglišč in/ali mej ploskve, število dreves na ploskvi in vsi drugi pomembni stalni elementi na ploskvi ali v njeni bližini (npr. dovozna cesta, reke). V prihodnje se bo na tej skici zapisala tudi točna lokacija mest vzorčenja (npr. pedološki profili). II. 3 Opredelitev pojma podploskev V vzorec za oceno dreves (popis krošenj, ocena prirastka) je treba načelno vključiti vsa drevesa na celotni ploskvi. Če ima ploskev veliko dreves (t. i. gosti sestoji), se za uporabo pri teh raziskavah lahko določi podploskev. Podplo- skev naj bi bila med pripravo dovolj velika, da so zagotovljene zanesljive ocene za raziskave za vsaj 20 let, po možnosti pa za vso življenjsko dobo sestoja. V tem obdobju naj bi bilo na podploskvi na voljo vsaj 20 dreves. II. 4 Splošne informacije o vsaki ploskvi Med pripravo ploskve in prvih raziskav se zbirajo naslednje splošne informacije o vsaki trajni opazovalni ploskvi za intenzivno in stalno spremljanje: Priprava Prve raziskave – opisna koda – podatki o lokaciji – podatki o sestoju – druga opažanja Država št. opazovalne ploskve dejanski zem. širina in dolžina nadm. Višina ekspozicija velikost celotne ploskve št. dreves na ploskvi podploskev (če je) Razpoložljivost vode za glavno vrsto oblika humusa Talni tip (ocena) povprečna starost vladajočega sloja glavna drevesna vrsta donos (ocena) zgodovina ploskve druga bližnja opazovalna postaja Če se postavijo dodatne ploskve, da se zaključi nacionalni program za intenzivno spremljanje, države članice za vsako postavljeno ploskev pošljejo Komisiji informacije, zbrane med pripravo, tako da uporabijo datoteko (glej Prilogo VIIa, obrazec 1a) in poročila (glej Prilogo VIIa, obrazec 1b) do konca tistega leta, v katerem je bila ploskev postavljena oziroma ponovno postavljena. Pomembne informacije, pridobljene med spremljanjem, se predložijo vsako leto, tako da se uporabita obrazca 1a in 1b (Priloga VII). Druge informacije se predložijo takoj, ko je izveden prvi ustrezen popis, in se, kadar je potrebno, dopolnijo. III. Nadomestitev uničenih ploskev III. 1 Splošne opombe Izbor ploskev za intenzivno spremljanje je v pristojnosti držav članic. Za ta izbor je v tej prilogi določena cela vrsta meril. Večina držav članic je za spremljanje stanja svojih gozdnih ekosistemov v državi razvila svojo lastno strategijo; njen cilj je opazovati pomembnejše drevesne vrste in rastne razmere. Čeprav je bilo treba izbrati ploskve, ki bodo na voljo za dolgotrajno spremljanje, je vedno mogoče, da zaradi požara itd. pride do prezgodnjega uničenja ploskve. V nekaterih primerih je še mogoče izvesti vrsto končnih vzor- čenj, preden izginejo vsa drevesa na ploskvi. Nato bi bilo treba presoditi strategijo, na podlagi katere so bila dolo- čena merila za izbor, in se odločiti, katera merila je treba uporabiti pri postopku izbire nove ploskve. 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 113 III. 2 Opustitev ploskve Izkoristila naj bi se priložnost, da se izvede nekaj končnih meritev/ocenjevanj. Če je pred (dokončnim) uničenjem ploskve še mogoče, se na njej opravi (destruktivno) vzorčenje spremljanih dreves. Po poseku dreves se lahko izmeri njihova točna dolžina, odvzamejo debelni koluti in izvede natančno vzorčenje listja. III. 3 Strategija Strategija spremljanja stanja v večini držav članic vsebuje vidike površine gozdov, gozdnega ekosistema, vrst in velikokrat tudi vidike tal, meteoroloških razmer in ravni usedlin. Če je treba ploskev nadomestiti, naj bi se ta priložnost izkoristila, da se preveri, ali je prvotna strategija še učinkovita in kako najbolje odpraviti primanjkljaj. V tem smislu bi bilo treba upoštevati, da so bile v zadnjih letih programu poleg osnovnih raziskav (stanje krošenj, tla, listni aparat in prirastek) dodane še dodatne raziskave (usedline, meteorološke razmere, talna raztopina, pritalna vegetacija, daljinsko zaznavanje) (1). Priporoča se torej, da se pri načrtovanju nadomestitve ploskev upoš- teva razvoj v programu intenzivnega spremljanja. Na splošno pa se lahko priporoča, naj bodo nove ploskve locirane v isti regiji in naj imajo isti tip tal, raven usedanja in drevesne vrste kakor uničena ploskev. III. 4 Ponovna postavitev ploskve Za izbiro novih ploskev se uporabljajo enaka merila kakor za uničene ploskve. Nekatere raziskave, ki se ne bodo kmalu ponovile (npr. tla in daljinsko zaznavanje), naj bi se izvedle čim prej po pripravi novih ploskev. Ker se popisi stanja krošenj in listnega aparata izvajajo vsako leto ali vsaki dve leti neposredno po pripravi ploskve, dodatni popisi te vrste niso potrebni. Če je načrtovano, da bo naslednji redni popis prirastka več kakor tri leta po pripravi ploskve, naj bi se meritve prirastka izvedle neposredno po njej. III. 5 Podrobnosti, na katere je treba biti posebno pozoren Ponovno postavljenim ploskvam se bodo dodelile nove številke. Države članice bodo Komisiji pri naslednji redni predložitvi podatkov predložile informacije o vzrokih za nadomestitev ploskve, rezultatih zadnjih opravljenih opazovanj/meritev in merilih, ki so jih uporabile pri izboru novih ploskev. “ (1) Tehnične podrobnosti za neobvezno uporabo aerofotografije na ploskvah za intenzivno spremljanje so določene v Priročniku o uporabi daljinskega zaznavanja, ki ga je izdala Evropska komisija. 114 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 PRILOGA II „PRILOGA II ZAHTEVA ZA PRIDOBITEV POMOČI SKUPNOSTI V ZVEZI Z UKREPI, KI JIH JE TREBA IZVESTI NA PODLAGI ČLENA 2 UREDBE (EGS) št. 3528/86 IN NJENIH SPREMEMB Zahteve za pridobitev pomoči je treba predložiti skladno s Prilogo A k Uredbi Komisije (EGS) št. 526/87 (1), skupaj s povzetkom spodaj navedenih informacij in izpolnjeno tabelo, vključeno v to prilogo kot obrazec 2a. Za vsak ukrep, ki ga je treba izvesti skladno s členom 2, se sporočijo naslednje informacije: 1. Kratek opis ukrepov 2. Vlagatelj Povezave med vlagateljem in ukrepi 3. Organ, odgovoren za izvajanje ukrepov Predmet in obseg osnovnih dejavnosti organa 4. Podroben opis ukrepov, če: (a) se ukrepi nanašajo na vzpostavitev ali razširitev omrežja trajnih opazovalnih ploskev za intenzivno in stalno spremljanje: 1. opis trenutnih razmer 2. geografska lega in površina zadevne regije/regij (s kartnim gradivom) 3. število trajnih opazovalnih ploskev; (b) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo popisa stanja krošenj na trajnih opazovalnih ploskvah: 1. opis trenutnih razmer 2. število opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti v popis stanja krošenj (obrazec 2a) 3. podroben opis postopka vzorčenja, ki se uporabi na ravni posamezne ploskve (število dreves, označbe itd. ) 4. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b); (c) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo popisa stanja tal na trajnih opazovalnih ploskvah: 1. opis obstoječega stanja 2. število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti v popis stanja tal (obrazec 2a) 3. podroben opis postopkov vzorčenja, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število posameznih vzorcev, opis profila tal itd. ) 4. podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki so potrebni, da se rezultati primerjajo z rezultati priznanih metod 5. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b); (1) UL L 53, 21. 2. 1987, str. 14. 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 115 (d) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo popisa stanja listnega aparata na trajnih opazovalnih ploskvah: 1. opis trenutnih razmer 2. število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti v popis stanja listja (obrazec 2a) 3. podroben opis postopkov vzorčenja, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število posameznih vzorcev, opis itd. ) 4. podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki so potrebni za primerljivost rezultatov 5. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b); (e) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo meritev sprememb prirastka na trajnih opazovalnih ploskvah: 1. opis trenutnih razmer 2. število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti pri meritvah prirastka (obrazec 2a) 3. podroben opis merilnih postopkov, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število meritev, opis itd. ) 4. podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki so potrebni, da se rezultati primerjajo z rezultati odobrenih metod 5. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b); (f) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo meritev stopenj usedanja na trajnih opazovalnih ploskvah: 1. opis trenutnih razmer 2. število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti pri meritvah usedlin (obrazec 2a) 3. podroben opis merilnih postopkov, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število meritev, opis itd. ) 4. podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki so potrebni, da se rezultati primerjajo z rezultati odobrenih metod 5. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b); (g) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo meteoroloških meritev na trajnih opazovalnih ploskvah: 1. opis obstoječega stanja 2. število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti v meteorološke meritve (obrazec 2a) 3. podroben opis merilnih postopkov, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število meritev, opis itd. ) 4. podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki so potrebni, da se rezultati primerjajo z rezultati odobrenih metod 5. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b); (h) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo meritev talne raztopine na trajnih opazovalnih ploskvah: 1. opis trenutnih razmer 2. število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti pri meritvah talne raztopine (obrazec 2a) 3. podroben opis merilnih postopkov, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število meritev, opis itd. ) 4. podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki so potrebni, da se rezultati primerjajo z rezultati odobrenih metod 5. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b); 116 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 (i) se ukrepi nanašajo na uvedbo in izvedbo popisa pritalne vegetacije na trajnih opazovalnih ploskvah: 1. opis obstoječega stanja 2. število trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba vključiti v popis pritalne vegetacije (obrazec 2a) 3. podroben opis postopkov vzorčenja, ki se uporabijo na ravni posamezne ploskve (število podvzorcev, opis itd. ) 4. podroben opis parametrov, ki jih je treba določiti, in analitskih metod, ki jih je treba uporabiti, skupaj z jasnim opisom kakršne koli umeritve, popravka in/ali ponovnega izračuna, ki so potrebni za primerljivost rezultatov 5. navedba časovnega okvira za izvedbo načrtovanih ukrepov (obrazec 2b). 5. Stroški ukrepov na podlagi 4(a) do 4(i) (obrazec 2a) 1. Stroški vzpostavitve ali širitve omrežja (4a) 1. 1 stroški na ploskev 1. 2 skupni stroški 1. 3 pomoč Skupnosti, za katero je bilo zaprošeno 2. Stroški vzpostavitve, opazovanja ali vzorčenja za vsak popis 4(b) do 4(i) 2. 1 stroški na ploskev 2. 2 celotni stroški 2. 3 pomoč Skupnosti, za katero je bilo zaprošeno 3. Stroški analize in vrednotenja za vsak popis 4(b) do 4(i) 3. 1 stroški na ploskev 3. 2 skupni stroški 3. 3 pomoč Skupnosti, za katero je bilo zaprošeno 4. Skupni stroški projekta (vsota stroškov za 1. 2 (vzpostavitev), 2. 2 (opazovanje in/ali vzorčenje) in 3. 2 (analiza in vrednotenje)) 5. Skupna pomoč Skupnosti, za katero je bilo zaprošeno (vsota stroškov za 1. 3 (vzpostavitev), 2. 3 (opazovanje in/ali vzorčenje) in 3. 3 (analiza in vrednotenje)) 6. Izpolnite obrazca 2a in 2b 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 117 118 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 119 V Prilogi VIIa k Uredbi (ES) št. 1091/94 se doda: — V odstavku 1 (pregled imen datotek po posamezni raziskavi) se doda besedilo: PRILOGA III Ocena Priloga Pogostost Ime datoteke „pritalna vegetacija XI petkrat na leto XX1996. PLV, XX1996. VEM“ — zadnji pododstavek se nadomesti z: „Vsako ime datoteke sestavlja dvočrkovna koda države (na seznamu imen jo predstavlja XX), ki ji sledi leto ocene (v primeru leto 1996) ali GENER, če je podatek naveden enkrat, in pika (. ) in v nadaljevanju tričrkovna koda. To tričr- kovno kodo za datoteke o ploskvah sestavljata črki PL in prva črka ocene tal (S), listja (F), prirastka (I) usedlin (D), meteoroloških razmer (M), talne raztopine (SS) in pritalne vegetacije (GV). Ta tričrkovna koda za datoteke o podatkih je sestavljena iz dveh (ali ene) črk(-e) za tla (SO), listje (FO), prirastek (IN), usedline (DE), meteorološke razmere (ME), talno raztopino (SS) ali pritalno vegetacijo (GV) in iz ene (ali dveh) črke(-ø), da se označijo obvezno (M), neobvezno (O) ali različni deli ocene prirastka (vrednotenje (EV)), ocena usedlin (zrak (A)). “ — Obrazec 5b nadomesti priloženi obrazec 5b, — obrazce 8a, 8b, 8c, 8d, 8e in 8f nadomestijo priloženi obrazci 8a, 8b in 8c, — dodata se naslednja 2 obrazca (obrazec 10a in obrazec 10b), — v „Seznamih kod za podatke popisa trajnih opazovalnih ploskev, ki jih je treba poslati Komisiji“ pride do naslednjih sprememb: Informacije v zvezi s popisovanjem foliarnih razmer Črta se točka 26. Informacije v zvezi s spremljanjem meteoroloških razmer točke 41 do 46 se nadomestijo z: „(41) Koda ploskev/merilna naprava Vsem merilnim napravam, ki se namestijo na ploskvi ali v njeni bližini, se dodeli koda ploskve/merilne naprave. To kodo sestavljata številka ploskve (največ štiri številke) in zaporedna številka vsake merilne naprave (do 99). Če se merilne naprave nadomestijo ali dodajo, se uporabijo nove kode (npr. peta merilna naprava na ploskvi 1234 dobi kodo 1234. 05). (42) Lokacija Navede se lokacija merilne naprave: S: merilna naprava je nameščena na lokaciji, t. j. na ploskvi (v blažilni coni). Nameščena je lahko pod kroš- njami, nad njimi ali pa v gozdnih tleh. F: merilna naprava je nameščena na (bližnji) vrzeli v gozdu W: merilna naprava je nameščena na vremenski postaji (večinoma zunaj gozdne površine) O: merilna naprava je nameščena drugje. (43) Spremenljivka Navedba spremenljivke, ki se meri z merilno napravo AT = temperatura zraka PR = padavine RH = relativna vlažnost WS = hitrost vetra WD = smer vetra 120 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 SR = sončno sevanje UR = sevanje UVb TF SF ST = prepuščene padavine = tok vode po deblu = temperatura tal MP = matrični potencial v tleh WC = vsebnost vode v tleh XX = uporabijo se lahko druge kode za dodatne parametre, vendar naj bi se opredelile v PSP. (44) Informacije o merilni napravi Ve rti kalni položaj Vertikalni položaj (višina ali globina) merilne naprave se navede v metrih z znakom plus (= višina nad tlemi) ali minus (globina pod tlemi); uporabi se oblika dveh števk in dveh decimalk. K oda me ri lne n a pr a v e Za vzorčevalnike in način zapisovanja podatkov se uporabijo naslednje kode: 10: ročno odčitavanje in zapisovanje na papir 20: mehanski zapis (ročno odčitavanje in zapisovanje na papir) 30: neposreden zapis na papir 40: digitalni zapis (če je vzorčevalnik samostojen) 50: digitalni zapis (integrirani zapisovalnik podatkov) Podrobnosti o opremi se navedejo v poročilu, ki spremlja podatke (PSP). Inte r v al sk enir anja (samo a vtomatske me r ilne napra v e) Interval med dvema zaporednima ocenama se navede v sekundah. Inte r v al sh r a nje v anja (sa mo a vtomatske me r ilne napra v e) Interval med dvema zaporednima shranjevanjema podatkov se navede v minutah. (45) Parametri, ki jih je treba oceniti pri spremljanju meteoroloških razmer Padavi ne in pr e pu šč e ne padavi ne Pri padavinah se bo navedla njihova dnevna količina; uporabi se oblika največ štirih števk in ene decimalke. T em pe ra tu r a ( zr a k i n tla ) Temperatura se bo navedla v °C; uporabi se oblika plus/minus in dveh števk ter ene decimalke. Predložiti je treba dnevno povprečje in dnevni minimum ter maksimum. R ela tiv na v laž nost Pri relativni vlažnosti se bodo navedli dnevno povprečje in minimalna ter maksimalna vrednost, doseženi v dnevu; uporabi se oblika dveh števk in ene decimalke. H i t r ost ve t r a Pri hitrosti vetra se bosta navedla dnevno povprečje in maksimalna vrednost, dosežena v dnevu; uporabi se oblika dveh števk in ene decimalke. S me r v e t r a Pri smeri vetra se bo navedla prevladujoča smer v dnevu. Vetrovnica se bo razdelila na osem odsekov po 45°, z začetkom pri 22,5°(SV (=45°), V (=90°), JV (=135°). S (=0°). Pri najpogostejši smeri vetra se sporoči njegova srednja vrednost. Sonč no se v a n j e i n se va nj e U V b Pri sončnem sevanju in sevanju UVb se navede njuna povprečna vrednost; uporabi se oblika do največ štirih števk in ene decimalke. 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 121 T ok v ode po de blu tok vode po deblu se bo preračunal v mm padavin in navedla se bo njegova dnevna količina; uporabi se oblika največ štirih števk in ene decimalke. M a tr i č ni p ote nc i a l v tle h Matrični potencial v tleh se bo navedel v hPa kot dnevno povprečje in njegova minimalna ter maksimalna vrednost, doseženi v dnevu; uporabi se oblika največ štirih števk in ene decimalke. Vse bnost vode v tle h Vsebnost vode v tleh se bo navedla v vol % kot dnevno povprečje in minimalna ter maksimalna vrednost, dose- ženi v dnevu; uporabi se oblika največ štirih števk in ene decimalke. (46) Popolnost Popolnost je kazalec obsega postopkov skeniranja in shranjevanja, ki se navede v odstotkih; uporabi se oblika največ treh števk (100 = popolno). “ Črtajo se točke 47, 48, 49 in 50. Na seznam se dodajo naslednje točke: „Informacije v zvezi z ocenjevanjem pritalne vegetacije (61) Številka ploskve/popisa Številka popisa se dodeli vsakič (vsak dan) ali v vseh okoliščinah (znotraj ograje ali zunaj nje), ko se na posa- mezni ploskvi popiše pritalna vegetacija. Z združevanjem številke ploskve in številke popisa se ustvari edin- stvena številka ploskve/popisa. (62) Ograja Ker je rastje znotraj ograje in zunaj nje lahko zelo različno, je bilo odločeno, da se pritalno rastje načelno vedno popiše zunaj ograje. Če se popis izvede znotraj ograje, se o tem poroča kot o posebnem popisu in navede koda za ograjo: 1 = Da, popis znotraj ograje, 2 = Ne, popis je bil opravljen zunaj ograjene površine. (63) Celotna vzorčena površina Celotna vzorčena površina se navede v m2, z največ štirimestno števko. V poročilu, ki spremlja podatke (ali PSP-Q), se navedejo natančne podrobnosti o številu ponovitev, lokaciji/ekspoziciji ploskev s pritalnim rastjem in njihovi velikosti. (64) Višina in pokrovnost plasti Povprečna višina in ocenjena pokrovnost celotne plasti pritalnega rastja, grmovne plasti, zeliščne plasti mahovne plasti se predložijo: in plast pritalnega rastja (skupaj) grmovna plast zeliščna plast mahovna plast x = = je treba predložiti Višina (v m) X X Pokrovnost (v %) x x x x Povprečna višina plasti se navede v metrih z eno števko in dvema decimalkama. Ocenjena pokrovnost se navede v % celotne vzorčene površine. 122 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 (65) Plasti Določijo se naslednje plasti. 9 1 drevesna plast 2 grmovna plast 3 zeliščna plast 4 mahovna plast (66) Koda vrste >>>>= >>>>; določiti jih je treba v PSP-Q Uporabiti je treba kodo vrste, ki jo sestavljajo tri skupine številčnih kod za družino, rod in vrsto, ločene s pikami (. ). Večino kod sestavljajo trimestna števila. Žal pa en rod sestavlja trištevilčna koda in črke ‚bis‘. Za prikaz varie- tete se koda vrste lahko poveča za 1 črko. Celoten seznam sestavlja več kot 11 000 vrst. Ta seznam bo Komisija v digitalni obliki dala na voljo nacionalnim centrom za uporabo. Če Flora Europaea ni dovolj popolna, lahko NC pripravi poseben seznam vrst nacionalnega pomena. Kode vrst nacionalnega pomena bosta sestavljali nova kodna številka (družina, rod in vrsta) in koda države (2 črki), ločeni s piko (. ). NC bo hranil popoln seznam z vsemi kodami, skupaj z ustreznimi podrobnostmi o vrsti (polno ime, drugo ime itd. ), in bo ta seznam priložil k PSP. (67) Pokrovnost rastlinskih vrst Države lahko same ocenijo številčnost/pokrovnost rastlinskih vrst. Pokrovnost se navede v %; uporabi se pet števk in dve decimalki (999,99). V PSP se opišejo vse metode ocenjevanja in pretvorba v %. “ 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 123 124 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 125 126 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 127 PRILOGA IV Priloga IX k Uredbi (ES) št. 1091/94 se nadomesti z naslednjim besedilom: „PRILOGA IX ENOTNE METODE ZA MERITVE METEOROLOŠKIH RAZMER NA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKVAH I. Splošne opombe Meritve meteoroloških razmer je treba izvesti na vsaj 10 % trajnih opazovalnih ploskvah. Priporoča se, da se meteo- rološke razmere spremljajo na ploskvah, kjer se spremljajo tudi usedline. Namestitev opreme za meritve meteoro- loških razmer se izvede do 30. junija 1999. Ta priloga temelji na tehničnih priporočilih začasne strokovne skupine za meteorologijo (EU/MPS gozdovi). Sklicuje se na pomožni priročnik (1996/1997), ki ga je pripravila ta strokovna skupina. II. Metodologija popisa II. 1 Lokacija opreme za vzorčenje Zato da se predstavijo specifične klimatske razmere v gozdnatih pokrajinah, naj bi se meritve izvedle znotraj zadevne gozdne površine. Navadno se lahko meritve (razen meritev temperature tal, vlage v tleh in sestojnih padavin) izvedejo ali nad streho sestoja znotraj ploskve ali na položaju v vrzeli znotraj gozdne površine v nepo- sredni bližini sestoja (ne več kakor 2 km) ploskve. Razdalja od merilne točke na položajih v vrzelih do bližnjih sestojev ali drugih ovir naj bo vsaj dvakratna višina odraslega drevesa/ovire. Temperaturo tal, vlago v tleh in sestojne padavine je treba meriti znotraj sestoja trajne opazovalne ploskve. Kadar koli je mogoče, se ustrezna oprema združi z opremo za merjenje usedlin. Da se prepreči motenje korenin- skega sistema in stanja tal, naj se oprema namesti tako, da je dostopna in jo je mogoče vzdrževati, ne da bi bilo treba iti prek ploskve. II. 2 Metode za merjenje dejanskega meteorološkega stanja na ploskvi ali blizu nje. Z namestitvijo meteorološke postaje v vrzeli blizu ploskve ali namestitvijo stolpa v sestoju blizu ploskve naj bi se vremensko stanje spremljalo stalno. Tehnična oprema in senzorji ter njihova namestitev morajo biti skladni s stan- dardi Svetovne meteorološke organizacije in naj bi bili združljivi z nacionalnimi omrežji vremenskih služb. Pridobijo se podatki o naslednjih spremenljivkah: Obvezno Izbirno Padavine sevanje UVb Temperatura zraka Temperatura tal Vlažnost zraka Vlažnost tal Hitrost vetra (*) (matrični potencial, vsebnost vode) Smer vetra (*) Sestojne padavine Sončno sevanje (*) (količina prepuščenih padavin in toka po deblu) (*) Če na trajnih opazovalnih ploskvah pride do tehničnih težav, se na njih lahko opustijo meritve hitrosti in smeri vetra ter sonč- nega sevanja. Priporoča se uporaba avtomatskih merilnikov z navidezno stalnim (50 1 s) spremljanjem spremenljivk in elektron- skim shranjevanjem vrednosti, združenih za obdobje ene ure ali manj. II. 3 Zbiranje, združevanje, shranjevanje in predložitev podatkov Pred predložitvijo je treba podatke združiti na dnevne vrednosti (posebej vsota ali povprečje/srednja vrednost in minimalna ter maksimalna vrednost). 128 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 Zberejo in predložijo se naslednje informacije o ploskvi: — številka ploskve, — podrobnosti o uporabljeni opremi, — lokacija ploskev (zemljepisna širina, zemljepisna dolžina, nadmorska višina) in opreme (glede na ploskev), — prvi in zadnji dan meritev, — pogostost (število obdobij). Podatki o spremenljivkah se predložijo vsak dan. SEZNAM PARAMETROV Parameter Enote Povprečno Skupaj Minimum Maksimum Opombe Padavine Temp. zraka Relativna vlažnost Hitrost vetra Smer vetra Sončno sevanje Sevanje UVb Temp. tal Vlaga v tleh (matrični potencial, vsebnost vode) (mm) (°C) (%) (m/s) (°) (W/m2) (W/m2) (°C) (hPa) Sestojne padavine (mm) Drugo x = se predložijo x x x x x x x x x x x x x x x x x x x Skupne padavine (tudi sneg, itd) Prevladujoča smer vetra Se navede v poročilu, ki spremlja podatke Za vsako ploskev, na kateri se izvajajo meritve, se pripravi povzetek zbranih meritev in se vsako leto predloži Komi- siji; uporabijo se obrazci za XX1996. PLM, XX1996. MEM in XX1996. MEO (obrazci 8a, 8b, 8c). “ 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 129 K Uredbi (ES) št. 1091/94 se doda Priloga XI: PRILOGA V „PRILOGA XI ENOTNE METODE ZA OCENJEVANJE PRITALNE VEGETACIJE NA TRAJNIH OPAZOVALNIH PLOSKVAH I. Splošne opombe Pritalno vegetacijo je treba oceniti na vsaj 10 % trajnih opazovalnih ploskev. Prvo skupno ocenjevanje se izvede pred jesenjo leta 1999. Cilja popisa pritalne vegetacije sta: — opredelitev trenutnega stanja gozdnih ekosistemov na podlagi njihove sestave, — spremljanje sprememb vegetacije, ki jih povzročijo naravni in antropogeni okoljski dejavniki. Uporabijo se lahko tudi podatki o pritalni vegetaciji, ki so se zbirali in analizirali pred letom 1997, če so se upora- bile spodaj opisane metode. Ta priloga temelji na tehničnih priporočilih začasne strokovne skupine za popisovanje pritalne vegetacije (EU/MPS gozdovi). Sklicuje se na pomožni priročnik (1997), ki ga je pripravila ta skupina. II. Metodologija popisa II. 1 Izbor lokacije vzorca Popisovanje pritalne vegetacije se bo izvedlo na trajnih opazovalnih ploskvah. Površina, izbrana za popis pritalne vegetacije, mora biti reprezentativna za ploskev. Da se zagotovi statistična ponovitev, se lahko uporabi več vzorčnih enot. Države članice lahko same izberejo število in obliko vzorčnih enot. Če je bila ploskev ograjena, je treba vzorčne enote locirati zunaj ograje. Dodatno se lahko ocenijo tudi vzorčne enote znotraj ograje. Izogniti se je treba motenim površinam (npr. pedološki profili, površine, namenjene spremljanju talne raztopine, vlake). Lokacijo vzorčnih enot je treba trajno označiti. Natančen način označevanja je prepuščen državam članicam, uporabljeni material pa naj bi bil inerten, da ne pride do onesnaženja. II. 2 Splošne osnovne informacije Zbirajo se naslednje splošne informacije: — številka ploskve — datum vzorčenja in analize — ograja — skupna vzorčena površina — podatki o pokrovnosti celotne plasti pritalne vegetacije, grmovne plasti in zeliščne plasti (pokrovnost in povprečna višina) in mahovne plasti (pokrovnost). II. 3 Meritve številčnosti ali pokrovnosti vrste Države članice lahko pri ocenjevanju uporabijo svojo lestvico, pod pogojem, da jo je mogoče neposredno preraču- nati v odstotke pokrovnosti v razponu od 0,01 % (zelo redek) do 100 % (popolna pokrovnost). II. 4 Vrste V oceno je treba vključiti vse semenke, praprotnice in glavne vrste na tleh rastočih mahov (bryophyta). Priporoča se, da se vključijo tudi na tleh rastoči lišaji. Neobvezno se lahko zabeležijo vrste, ki ne živijo na tleh, in glive. Vir poimenovanja je Flora Europaea. Kadar Flora Europaea ni veljavna, če je na voljo točnejša opredelitev, lahko priza- deti NC ta standardni seznam vrst spopolni. Komisija se obvesti o teh razširjenih seznamih vrst. 130 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26 II. 5 Pogostost in čas ocenjevanja Vsakih pet let je treba na ploskvah izvesti popis vegetacije. Priporoča se, da se vsako leto na omejenem številu ploskev (npr. 10 %) popiše pritalna vegetacija. Če je sestava vegetacije kompleksna in odvisna od letnega časa, je med letom potrebno drugo ocenjevanje, da se oceni njegova popolna pokrovnost. Naknadno popisovanje pritalne vegetacije se izvede vsako leto približno ob istem času. II. 6 Analiza in predložitev rezultatov Ocenjeni podatki o vzorčnih enotah se združijo na raven ploskve. Če so se vzorčne enote ocenile znotraj ograje in zunaj nje, se združijo dvakrat. Rezultati popisovanja pritalne vegetacije se Komisiji predložijo vsako leto v stan- dardni obliki, kakor je prikazana v obrazcih 10a in 10b (specifikacija datotek XX1996. PLV in XX1996. VEM). Predloženi rezultati popisovanja pritalne vegetacije na ravni ploskve vključujejo: številko ploskve/popisa, koordinate ploskve, ograjo in informacije o osnovnih plasteh. Informacije o popisovanju vključujejo: številko ploskve/popisa, standardno kodo vrste, za katero se uporabi osemčrkovna okrajšava, kakor je navedena v priloženem seznamu, ali razširjeni seznam za dodatne vrste in kazalec pokrovnosti, izražen v odstotku na ravni ploskve. III. Informacije, ki spremljajo podatke III. 1 Informacije ki spremljajo podatke o uporabljenih metodah (PSP-Q) V posebnem dokumentu se navedejo podrobnosti o: — načrtu vzorčenja vzorčnih enot (število in območje podploskev) — opredelitvi uporabljenih plasti (mah, zelišča, grmovje, drevo) — uporabljenih lestvicah in preračunavanju teh lestvic v odstotke — podatkih o odstopanju od standardnega seznama vrst in o njihovih kodah — uporabljenih metodah združevanja podatkov s katerimi se zagotovijo informacije na ravni ploskve. Priporoča se, da se te informacije predložijo Komisiji, tako da se uporabijo vprašalniki PSP iz Priloge C. III. 2 Poročilo, ki spremlja podatke o odstopanjih od standardnih metod (PSP) Kakršno koli pomembno odstopanje od standardov, ki bi lahko vplivalo na popisovanje, in kakršne koli motnje, ki bi se lahko pojavile, se zapišejo; o njih se poroča posebej. III. 3 Informacije, ki spremljajo podatke o vrednotenju in razlaganju podatkov (letno poročilo o napredku) Informacije o vrednotenju in razlaganju podatkov o pritalni vegetaciji (skupaj z drugimi podatki ali brez njih) se sporočijo Komisiji v letnem poročilu o napredku. “ 03/Zv. 26 SL Uradni list Evropske unije 131 132 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 26