title: Padomes Regula (EK) Nr. 1601/1999 (1999. gada 12. jūlijs), ar kuru nosaka galīgu kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts par Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieplēm, kuru diametrs ir mazāks par 1 mm, un izbeidz procedūru attiecībā uz Korejas Republikas izcelsmes importētām nerūsējošā tērauda stieplēm, kuru diametrs ir mazāks par 1 mm

eurovoc_concepts:
India
South Korea
import
monetary compensatory amount
steel
wire

text: 56 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. 31999R1601 22. 7. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 189/26 PADOMES REGULA (EK) Nr. 1601/1999 (1999. gada 12. jūlijs), ar kuru nosaka galīgu kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts par Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieplēm, kuru diametrs ir mazāks par 1 mm, un izbeidz procedūru attiecībā uz Korejas Republikas izcelsmes importētām nerūsējošā tērauda stieplēm, kuru diametrs ir mazāks par 1 mm EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, (5) Personu iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes izska- tīja, un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīja pagaidu seci- nājumus. ņemot vērā Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 14. un 15. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apsprieša- nās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: (1) (2) (3) (4) A. PAGAIDU PASĀKUMI Komisija ar Regulu (EK) Nr. 619/1999 (2) (še turpmāk – “pagaidu regula”) noteica pagaidu kompensācijas maksāju- mus par importētām nerūsējošā tērauda stieplēm, kuru dia- metrs ir mazāks par 1 mm (še turpmāk – “smalka nerūsē- jošā tērauda stieple” vai “attiecīgais ražojums”) un kuru izcelsme ir Indijā un Korejas Republikā (še turpmāk – “Ko- reja”), un kuru KN kods ir. ex 7223 00 19 B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA (8) Pēc tam, kad atklātībā nodeva būtiskos faktus un apsvēru- mus, pamatojoties uz kuriem nolēma noteikt pagaidu pasā- kumus attiecībā uz importētām Indijas un Korejas izcel- smes smalkām nerūsējošā tērauda stieplēm (še turpmāk – “nodošana atklātībā”), vairākas ieinteresētās personas ies- niedza rakstiskas piezīmes. Personām, kas to pieprasīja, bija iespēja izteikt savu viedokli arī mutiski. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo secinājumu izdarīšanai. Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plāno ieteikt i) galīgo kompensācijas maksājumu noteikšanu par importu no Indijas un to summu galīgo iekasēšanu, kas par šo importu ir iemaksātas pagaidu maksājumu veidā, un ii) procedūras izbeigšanu attiecībā uz importu no Korejas, nenosakot pasākumus. Šīm personām arī deva laiku, kurā tās pēc minētās informācijas nodošanas atklātībā varēja paust savu viedokli. C. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI (6) (7) Apskatāmie ražojumi ir smalkas nerūsējošā tērauda stie- ples, kuru niķeļa saturs ir 2,5 % no svara vai vairāk, kas nav stieples, kuru niķeļa saturs ir 28 % no svara vai vairāk, bet nepārsniedz 31 %, un kuru hroma saturs ir 20 % vai vai- rāk, bet nepārsniedz 22 %. Izmeklēšanas pagaidu posmā konstatēja, ka pašreizējā izmeklēšanā aplūkojamajām nerūsējošā tērauda stie- plēm, t. i. , stieplēm ar 1 mm vai lielāku diametru (rupja stieple), un stieplēm ar diametru, kas mazāks par 1 mm (smalka stieple) ir atšķirīgi fiziskie raksturlielumi un izman- tojums. Šo iemeslu dēļ izrādījās arī, ka rupjās un smalkās stieples nevar savstarpēji aizvietot vai arī aizvietošanas iespējas ir ļoti ierobežotas. Pagaidu regulā tomēr bija norā- dīts arī, ka jautājums par to, vai var precīzi nodalīt šos divus ražojumus, tiks pētīts sīkāk līdz izmeklēšanas noslē- guma posmam. Pamatojoties uz sīkāku informāciju, kas iegūta no ieintere- sētajām personām, secina, ka rupjās stieples un smalkās stieples ir divi dažādi ražojumi, jo tiem piemīt atšķirīgi fizi- skie raksturlielumi un to izmantojums ir atšķirīgs. Pirm- kārt, atšķiras rupjo un smalko stiepļu fiziskie raksturlielumi – stiepes izturība, granulārā struktūra un stieples pārklā- jums. Otrkārt, attiecībā uz ražojumu dažādo izmantojumu ir konstatēts, ka rupjās stieples izmanto izturīgākos inže- niertehniskos risinājumos, piemēram, savienotājelementos, sienu stiprināšanā, kā metināšanas stieples u. c. Savukārt smalkās stieples parasti izmanto precīzijā, piemēram, sie- tiem un filtriem (stiepļu audums) ar mazām “acīm”, lai varētu filtrēt ļoti smalkas vai sīkas daļiņas (piemēram, pute- kļu filtri un ķīmiskie filtri), medicīnā/ķirurģijā u. c. (9) Pamatojoties uz iepriekš minēto, secina, ka smalkās un rupjās stieples ir divi dažādi ražojumi ar atšķirīgām īpašī- bām un lietojumu un no nerūsējošā tērauda stiepļu lieto- tāju viedokļa, tās nav savstarpēji aizvietojamas. (10) Tā kā neviena no ieinteresētajām personām neizteica iebil- dumus attiecībā uz Komisijas pagaidu secinājumiem par attiecīgo ražojumu un apsvērumiem par līdzīgu ražojumu, ar šo apstiprina faktus un secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 8. līdz 12. apsvērumā. (1) OV L 288, 21. 10. 1997. , 1. lpp. (2) OV L 79, 24. 3. 1999. , 60. lpp. 11/32. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 57 D. SUBSĪDIJAS I. INDIJA. DEPBS. Tāpēc PBS un DEPBS neatbilst nevienam noteiku- mam I līdz III pielikumā. Tā kā šis pamatregulas 2. pantā sniegtās subsīdijas definīcijas izņēmums tāpēc nav piemē- rojams, kompensējamais materiālais labums ir atbrīvojums no kopējās ievedmuitas, ko parasti iekasē par visām impor- tētajām precēm. (11) (12) (13) 1. Nodokļu norēķina shēma (passbook scheme – PBS) un Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (duty entitlement passbook scheme – DEPBS) Indijas valdība un deviņi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija ir nepareizi novērtējusi pagaidu regulas 14. līdz 25. apsvērumā un 26. līdz 35. apsvērumā aprakstītās shē- mas attiecībā uz subsīdijas apjomu un kompensējamā materiālā labuma apjomu. Tie jo īpaši apgalvo, ka Komi- sija nav pareizi novērtējusi materiālo labumu, ko gūst saskaņā ar šīm shēmām, jo tikai pārmērīgu nodokļu atmaksu varētu uzskatīt par subsīdiju saskaņā ar Regulas Nr. 2026/97 (še turpmāk – “pamatregula”) 2. pantu. Lai noteiktu, vai PBS un DEPBS ir kompensējamas subsī- dijas, un ja ir, lai aprēķinātu materiālā labuma apjomu, Komisija izmantoja šādu metodi. Ievērojot pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu, Komisija seci- nāja, ka šīs shēmas ir Indijas valdības finansiāls ieguldī- jums, ievedmuitu par importu), ko iekasē citos gadījumos. Arī saņēmējs gūst jo ražotājiem eksportētājiem nav materiālu labumu, jāmaksā parastā ievedmuita. jo valsts negūst ieņēmumus (t. i. , Pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļā tomēr paredzēts izņēmums no šā vispārējā noteikuma, jo īpaši, attiecībā uz nodokļu atmaksas sistēmām un nodokļu atmaksas sistēmām attiecībā uz aizvietojumu, kas atbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (atmaksas attie- cībā uz aizvietojumu definīcija un noteikumi) paredzēta- jiem stingrajiem noteikumiem. (14) Komisija analīzē konstatēja, ka ne PBS, ne DEPBS nav nodokļu atmaksas sistēma vai nodokļu atmaksas sistēma attiecībā uz aizvietojumu. Šajās sistēmās nav iestrādāts pie- nākums importēt tikai tās preces, ko patērē eksporta preču ražošanā (pamatregulas II pielikums). Turklāt nav ieviesta pārbaudes sistēma, lai pārbaudītu, vai importētās preces faktiski patērē ražošanas procesā. Tā nav arī nodokļu atmaksas sistēma attiecībā uz aizvietojumu, jo importēta- jām precēm nav jābūt tādā pašā daudzumā un ar tādām pašām īpašībām, kā vietējās izcelsmes izejvielām, kas ir izmantotas eksporta produkcijas ražošanā (pamatregulas III pielikums). Visbeidzot, eksporta ražotāji ir tiesīgi gūt materiālu labumu no PBS un DEPBS neatkarīgi no tā, vai tie vispār importē izejvielas. Lai eksportētājs varētu gūt materiālu labumu, tam vienkārši jāeksportē preces, un nav jāpierāda, ka atsevišķas izejvielas patiešām ir importētas; tādējādi ražotāji eksportētāji, kas iepērk visas izejvielas vie- tējā tirgū un neieved preces, ko var izmantot par izejvie- lām, joprojām ir tiesīgi gūt materiālu labumu no PBS un (15) No iepriekš minētā skaidri izriet, ka pārmērīgu atbrīvo- jumu no ievedmuitas izmanto par pamatu materiālā labuma apjoma aprēķināšanai tikai tajos gadījumos, kad runa ir par pieļaujamām nodokļu atmaksas sistēmām un nodokļu atmaksas sistēmām attiecībā uz aizvietojumu. Tā kā ir konstatēts, ka PBS un DEPBS neietilpst nevienā no šīm divām kategorijām, materiālais labums ir pilnīgs atbrī- vojums no ievedmuitas, nevis kāds iespējams pārmērīgs atbrīvojums. (16) Indijas valdība un deviņi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka secinājumi par šīm shēmām neatbilst pagaidu secināju- miem paralēlajā antidempinga izmeklēšanā, jo antidem- pinga izmeklēšanā Komisija ir veikusi korekciju attiecībā uz ievedmuitu, ko saskaņā ar PBS un DEPBS nemaksā par importētajām izejvielām, kuras faktiski patērētas eksporta produkcijas ražošanā. (17) Tomēr, ievērojot antidempinga pamatregulas – Regulas (EK) Nr. 384/96 (1) 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu, šo korekciju veica tikai tad, ja bija pierādīts, ka materiāli, par kuriem ir nomaksāta ievedmuita, faktiski ir iestrādāti attie- cīgajā ražojumā, kas pārdots vietējā tirgū, un ka ievedmuita nav iekasēta vai atmaksāta par produkciju, kas eksportēta uz Kopienu. Kaut arī šāda korekcija galu galā samazinās dempinga starpību, antisubsidēšanas izmeklēšanā tai nav būtiska nozīme, jo, pamatojoties uz pamatregulas noteiku- miem, iepriekš minēto iemeslu dēļ PBS un DEPBS jau ir atzītas par kompensējamām shēmām. Kā paskaidrots iepriekš, ja konstatē šādas kompensējamas subsīdijas esa- mību, saņēmēja materiālais labums ir ievedmuitas pilns apmērs, ko ražotājs eksportētājs nenomaksā par visiem importa darījumiem. Šajā sakarā Komisijas uzdevums nav analizēt PBS un DEPBS, lai noteiktu, kuri produkti ir fak- tiski iestrādāti ražojumā un kuri nav. Turklāt jāuzsver, ka shēmas kompensējamības analīze un faktiski iestrādāto izejvielu korekcijas analīze ir pilnīgi atšķirīgas pēc mērķa, aprēķinu metodikas un tiesiskā pamata. Minētās korekci- jas izvērtēšanu antidempinga izmeklēšanā veic, lai koriģētu parasto vērtību. Shēmas kompensējamības izvērtēšanu antisubsidēšanas izmeklēšanā veic, lai konstatētu materiālo labumu, ko saskaņā ar šo shēmu gūst eksportētājs. Turklāt antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanā izmanto (1) OV L 56, 6. 3. 1996. , 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 905/98 (OV L 128, 30. 4. 1998. , 18. lpp. ). 58 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. atšķirīgu aprēķinu metodiku. Ja antidempinga gadījumos korekciju veic tikai saistībā ar attiecīgo ražojumu eksportu uz Kopienu, tad antisubsidēšanas izmeklēšanā materiālo labumu izvērtē saistībā ar visu ražojumu kopējo eksportu uz visiem galamērķiem saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu un “Subsīdijas apjoma aprēķināšanas pamatno- stādnēm kompensācijas maksājumu izmeklēšanā” (še turp- māk – “aprēķināšanas pamatnostādnes”) (1). nav jāturpina. Pat ja PBS un DEPBS atbilstu II un III pieli- kuma kritērijiem, būtu jāsecina, ka trūkst pienācīgas pār- baudes sistēmas. Standarta ieguldīto resursu/saražotās pro- dukcijas normas ir to iespējamo pozīciju un šo pozīciju apjomu uzskaitījums, ko var patērēt ražošanas procesā. Standarta ieguldīto resursu/saražotās produkcijas normas tomēr nav pārbaudes sistēma pamatregulas II pielikuma 5. punkta nozīmē. Šīs normas neparedz to izejvielu pār- baudi, ko faktiski patērē ražošanas procesā, tāpat arī nepa- redz pārbaudes sistēmu, lai noteiktu, vai šīs izejvielas tie- šām ir importētas. (18) Indijas valdība un deviņi ražotāji eksportētāji turklāt apgal- vo, ka Komisijai vajadzējis pārbaudīt, vai tiešām ir notikusi pārmērīga ievedmuitas atmaksa par ražošanas procesā patērētajām izejvielām. (19) Kā paskaidrots 12. līdz 15. apsvērumā, II un III pielikums ietver noteikumus par to, kā noteikt, vai sistēma ir nodokļu atmaksas sistēma vai nodokļu atmaksas sistēma attiecībā uz aizvietojumu. Ievedmuitas pārmērīgu atmaksu izmanto par pamatu labuma apjoma aprēķināšanai tikai tad, ja runa ir par nodokļu atmaksu vai nodokļu atmaksu attiecībā uz aizvietojumu. Šo iebildumu nevar pieņemt, jo pārmērīgas atmaksas jautājums rodas, vienīgi novērtējot pienācīgi izveidotas nodokļu atmaksas sistēmas/nodokļu atmaksas sistēmas attiecībā uz aizvietojumu, un ir konstatēts, ka PBS un DEPBS nav šāda nodokļu atmaksas sistēma vai nodokļu atmaksas sistēma attiecībā uz aizvietojumu pamatregulas I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma nozīmē. (22) (23) (20) Indijas valdība un deviņi eksportētāji ražotāji apgalvoja, ka Komisija nav pārbaudījusi, vai Indijas valdībai ir sistēma vai procedūra, lai pārbaudītu, kuras izejvielas un kādos dau- dzumos ir patērētas eksporta ražojumu ražošanas procesā. Indijas ieguldīto resursu/saražotās produkcijas normas ir adekvāta pārbau- des sistēma. standarta apgalvo, valdība ka Indijas valdība un deviņi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka DEPBS licences gadījumā Komisija ir nepareizi noteikusi kompensāciju par kredīta apjoma vērtību nevis par tīro vērtību, Viena uzņēmējsabiedrība apgalvoja, ka tirdzniecības nodoklis, ko samaksā, pārdodot licenci, jāatvelk no kopējā subsīdijas apjoma. pārdodot licenci. iegūst, ko ar DEPBS Saskaņā pašreizējiem noteikumiem uzņēmējsabiedrībai, kas iegādājusies licences, ir divas iespē- jas: importēt visus ražojumus (izņemot pozīcijas, kas iekļautas negatīvajā sarakstā (“negative list”)), izmantojot kredītus, lai kompensētu maksājamo ievedmuitu, vai nodot licenci trešai personai. Kā paskaidrots pagaidu regulas 34. apsvērumā, Komisija uzskata, ka “licences pārdošana par ir tīri komerciāls zemāku cenu nekā nominālvērtība, lēmums, kas neietekmē no shēmas gūto materiālo labumu”. Turklāt pamatregulas 7. pantā ir uzskaitīti tie elementi, ko var atvilkt no subsīdijas apjoma. No subsīdijas apjoma var atskaitīt maksu par pieteikumu vai ar pieteikumu saistītos izdevumus, kas jāmaksā, lai varētu pretendēt uz subsīdiju vai to saņemt. Tāda materiālā labuma apjoma, kas ir mazāks par faktiski piešķirto, nodošanu un tirdzniecības nodokli nevar uzskatīt par pamatotiem atvilkumiem pama- tregulas 7. panta nozīmē, jo šie elementi neveido obligātās izmaksas, kuras rodas, lai varētu pretendēt uz subsīdiju vai to saņemt. (21) Šis apgalvojums attiecas uz jautājumu par to, vai PBS un DEPBS var uzskatīt par nodokļu atmaksas sistēmām vai nodokļu atmaksas sistēmām attiecībā uz aizvietojumu. Tā kā ir konstatēts, ka PBS un DEPBS nav nodokļu atmaksas sistēmas vai nodokļu atmaksas sistēmas attiecībā uz aizvie- tojumu pamatregulas II un III pielikuma nozīmē, pārbaude (1) OV C 394, 17. 12. 1998. , 6. lpp. (24) Indijas valdība un deviņi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisija divreiz noteikusi kompensāciju attiecībā uz daļu no materiālā labuma, ko gūst saskaņā ar šīm shēmām, jo notikusi šīs procedūras un pulētu nerūsējoša tērauda stieņu izmeklēšanas pārklāšanās. 11/32. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 59 (25) Komisija izmantoja to pašu metodiku, ko tā izmantoja izmeklēšanā attiecībā uz antibiotikām (1) un nerūsējoša tērauda stieņiem (2). Ievērojot pamatregulas 7. panta 2. punktu, kompensējamās subsīdijas apjomu noteica, sadalot kopējās subsīdijas vērtību uz kopējo eksporta apjomu. Tā kā eksporta subsīdijas nebija saistītas ar attie- cīgā ražojuma eksportu, bet gan ar visu uzņēmējsabiedrību eksportu, Komisija uzskatīja par lietderīgu izmantot šo metodiku. Izmantojot šo metodiku, netika divreiz pieskai- tīts materiālais labums, kam kompensācija jau bija noteikta izmeklēšanā attiecībā uz nerūsējoša tērauda stieņiem, jo subsīdijas sadalīja uz visu eksporta apjomu. (26) Uzņēmējsabiedrība Raajratna Metal Industries Ltd apstrīdēja Komisijas izmantoto metodiku, aprēķinot labumu saskaņā ar PBS un DEPBS shēmām. Uzņēmējsabiedrība norādīja, ka jāņem vērā tikai tie kredīti, kas par attiecīgo ražojumu saņemti laikposmā. Uzņēmējsabiedrība apgalvoja, ka šis apjoms jāsadala uz atbilstīgo attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu, lai aprēķinātu materiālo labumu. izmeklēšanas (27) Komisija uzskata, ka tad, ja tā pieņemtu šo norādījumu, tad rezultātā tiktu kompensēts potenciālais, nevis faktiskais materiālais labums, kas gūts izmeklēšanas laikposmā. Tā līdz kredīts nav izmantots, nevar apgalvot, ka kā, uzņēmējsabiedrība ir saņēmusi subsīdiju, Komisija ir nolē- musi, ka patieso kompānijas gūto materiālo labumu visla- bāk atspoguļo kopējā debetētā summa. Tādēļ šo argu- mentu noraida. 2. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCGS) (28) Trīs uzņēmējsabiedrības izteica prasību attiecībā uz Ražo- šanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēmu (export promo- tion capital goods scheme, EPCGS), kas aprakstīta pagaidu maksājuma regulas 36. līdz 39. apsvērumā. Tā saistīta ar materiālā labuma sadalījumu uz pamatlīdzekļu parasto amortizācijas ilgumu. amortizācijas ilgumu, pamatojoties uz visu attiecīgā ražo- juma ražotāju eksportētāju izmantotajiem amortizācijas laikposmiem, un ieguva vidējo amortizācijas ilgumu –div- padsmit gadi. Šo laikposmu izmantoja pagaidu secināju- mos un to apstiprinās noslēguma posmā. Subsīdijas apjomu saskaņā ar EPCGS sadalīja uz divpadsmit gadiem saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu. (30) Viena uzņēmējsabiedrība iebilda, ka tās ražošanas līdzekļu amortizācijas ilgums ir divdesmit viens gads un ka divpad- smit gadu vidējā amortizācijas ilguma vietā vajadzējis izmantot šo laikposmu. (31) Kā paskaidrots iepriekš, Komisijas dienesti, izdarot pagaidu secinājumus, noteica ražošanas līdzekļu parasto amortizā- cijas laikposmu nerūsējošā tērauda stiepļu ražošanas nozarē, t. i. , divpadsmit gadi, pamatojoties uz vidējo laik- posmu, ko izmanto Indijas ražotāji eksportētāji, kuri sadar- bojas. Tas atbilst pamatregulas 7. panta 3. punkta prasī- bām, kurās teikts, ka gadījumā, ja subsīdiju var saistīt ar pamatlīdzekļu iegādi, kompensējamās subsīdijas apmēru aprēķina, attiecinot subsīdiju uz to laikposmu, kas atspo- guļo šādu līdzekļu parastu amortizāciju attiecīgajā nozarē. Ņemot vērā šo noteikumu, nav ieteicams izmantot konkrē- tas uzņēmējsabiedrības amortizācijas laikposmu. Tādēļ šo iebildumu noraida. 3. Ienākumu nodokļa atbrīvojuma shēma (32) Uzņēmējsabiedrība Drawmet Wires Ltd neiesniedza savas ienākumu nodokļa deklarācijas kopiju Komisijas noteiktajā termiņā un tāpēc uzskata, ka šis uzņēmums nesadarbojas lai saņemtu atbrīvojumu no ienākumu nodokļa. Pēc infor- mācijas nodošanas atklātībā šī uzņēmējsabiedrība iesniedza savas ienākumu nodokļa deklarācijas kopiju, kurā bija redzams, ka materiāls labums saskaņā ar šo shēmu nav pie- šķirts. Tāpēc Drawmet Wires Ltd subsīdijas normu samazina līdz 8,5 %. 4. Kompensējamo subsīdiju apjoms (29) Apgalvoja, ka informējošajā dokumentā un pagaidu regulā nesakrīt amortizācijas ilgums. Komisija noteica vidējo (1) OV L 273, 9. 10. 1998. , 4. lpp. (2) OV L 202, 18. 7. 1998. , 44. lpp. (33) Ņemot vērā galīgos secinājumus attiecībā uz dažādām shē- mām, kā izklāstīts iepriekš, kompensējamo subsīdiju apjoms katram no izmeklēšanā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem ir šāds. 60 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. Drawment Wires Indore Wire Isinox Steel Kei Industries Macro Bars Mukand Ltd Raajratna Venus Wire PBS DEPB EPCGS 1,4 % 7,7 % 4,3 % 0,0 % 9,6 % 7,5 % 23,3 % 19,8 % 7,1 % 10,7 % 5,8 % 0,0 % 12,6 % 5,7 % 13,7 % 14,3 % 0,0 % 0,9 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % Ienākuma nodoklis 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 3,2 % 0,0 % 5,9 % 1,3 % Kopā 8,5 % 19,3 % 0,1 % 0,0 % 25,4 % 13,2 % 42,9 % 35,4 % (34) kas galīgi apjoms, noteikts Subsīdiju Indijas uzņēmējsabiedrībām, kuras šajā izmeklēšanā nesadarbojās, ir izteikts procentos no neto cenas ar piegādi līdz Kopie- nas robežai, ir 44,4 %, kas atbilst lielākajam apjomam, kurš piešķirts eksportētājiem, kuri sadarbojās, saskaņā ar katru no shēmām. II. KOREJA 1. Aizdevumu programmas a) Etalona procentu likmes aprēķins ierobežojumu konkrētos apstākļos, ko nepiemēro kom- pensācijas maksājumu procedūrā. ASCM I pielikuma k) punktā, kas ir iestrādāts pamatregulas I pielikumā, ir pare- dzēti īpaši noteikumi eksporta kredītiem, kurus uzskata par izņēmumu no vispārējiem noteikumiem attiecībā uz subsīdiju aprēķinu aizdevumu gadījumā. Pašā l) punktā nav noteikts, ka valdības izmaksu aspekts dominētu pār pama- tregulas 5. panta un 6. panta b) punktā precīzi formulēta- jiem noteikumiem, jo īpaši tādēļ, ka šis punkts jau bija iekļauts eksporta subsīdiju piemēru sarakstā, ko pieņēma GATT sarunu Tokijas raundā – laikā, kad PTO noteikumos vēl nebija iekļauta aprēķināšana saņēmēja gūtā materiālā labuma izteiksmē. (37) Turklāt Korejas valdība apgalvoja, ka, salīdzinot procentus, ko maksā valsts aizdevumu programmā, un procentus par komerciālu aizdevumu, nozīmē nepareizi pieņemt, ka val- stī procentu likmes visiem aizdevumiem ir vienādas. (35) Korejas valdība apgalvoja, ka subsīdijas apjomu aizdevumu gadījumā vajadzējis aprēķināt valdības izmaksu aspektā, nevis saņēmēja gūtā materiālā labuma izteiksmē, atsauco- ties uz Nolīguma par subsīdijām un kompensācijas pasā- kumiem (Agreement on Subsidies and Countervailing Measu- res, ASCM) 19. panta 4. punktu un 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu, kā arī I pielikuma k) un l) punktu. (38) Komisija nepieņem, ka visas aizdevumu likmes ir vienādas, bet izmanto aizdevumu etalonu, ko uzskata par salīdzi- nāmu, pamatojoties uz atmaksas laiku, pamatsummu un aizdevuma mērķi, kā to prasa pamatregulas 6. panta b) punkts. (36) Uzskata, ka Korejas valdības norādītos noteikumus nevar piemērot izmeklēšanā apskatītajām aizdevumu program- mām. ASCM 19. panta 4. punktā noteikts, ka kompensā- cijas maksājumu nenosaka tādā apjomā, kas pārsniedz konstatētās subsīdijas apjomu, kuru aprēķina, pamatojoties uz piešķirto materiālo labumu. Šo noteikumu ievēroja, jo subsīdijas aprēķināšanai aizdevumu gadījumā izmantoja precīzi formulētus noteikumus, t. i. , pamatregulas 5. pantu un 6. panta b) punktu, kuros iestrādāts ASCM 14. panta b) punkts. Šajos noteikumos skaidri norādīts, ka subsīdija jāaprēķina materiālā labuma izteiksmē, kas nozīmē star- pību starp summu, kuru maksā uzņēmums, kas saņem aiz- devumu, un summu, ko uzņēmums būtu maksājis par pie- līdzināmu komerciālu aizdevumu. ASCM 19. panta 4. punktā nav izvirzīta prasība aprēķināt subsīdiju, pama- tojoties uz valdības izmaksām. ASCM 6. panta 1. punkta a) apakšpunkts attiecas uz pieņēmumu par nopietnu (39) Visbeidzot, Korejas valdība apgalvoja, ka attiecīgā etalona procentu likmei jābūt tāda salīdzināma aizdevuma likmei, kas izsniegts vienlaikus ar aplūkojamo aizdevumu, un nav jāizmanto izmeklēšanas laikposmā dominējošās procentu likmes, jo izmeklēšanas laikā sakarā ar finansiālo krīzi pro- centu likme bija neierasti augsta. (40) Izmeklēšanas laikā konstatēja, ka komerciālo aizdevumu procentu likmes atspoguļo tirgus apstākļus, laika gaitā mai- noties. Šiem aizdevumiem izmeklēšanas laikposmā būtu tādas pašas procentu likmes neatkarīgi no tā, vai šie aizde- vumi ir izsniegti vienlaikus ar valdības aizdevumu vai ne. Tādējādi Komisija neatkāpjas no savas ierastās prakses, ko nosaka pamatregula un aprēķināšanas pamatnostādnes. Tāpēc šo iebildumu noraida. 11/32. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 61 (41) Divi Korejas ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisijas aizdevumu iedalījums piecās kategorijās, pamatojoties uz pamatsummas apmēru, ir patvaļīgs un neatbilst Korejas banku ierastajai praksei, un līdz ar to procentu likmes noteikšana, pamatojoties uz aizdevuma apmēru, nav ade- kvāta metode etalona procentu likmes noteikšanai. Viens Korejas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Korejas bankas neņem vērā aizdevuma summu kā faktoru, kas nosaka pro- centu likmi, un tāpēc Komisijai kā vienīgais etalons ir jāiz- manto ražotāja faktiskā vidējā procentu likme, kuru tas maksā par komerciāliem aizdevumiem. Divi Korejas ražo- tāji eksportētāji arī apgalvoja, ka Komisijai jāizmanto tirdz- niecības aizdevumu procentu likme kā EXIM–SM aizde- vumu etalona procentu likme. (42) Atbildot uz šiem apgalvojumiem, uzskata, ka pamatregu- las 6. panta b) punktā ir skaidri noteikts, ka subsīdijas aprē- ķināšanā etalons ir salīdzināms komerciāls aizdevums, ko uzņēmējsabiedrība faktiski varētu saņemt tirgū. Tāpēc, kā norādīts aprēķināšanas pamatnostādnēs, Kopienas prakse šajā jomā ir salīdzināt līdzīga apjoma un mērķa aizdevu- mus, kam ir līdzīgi atmaksas laikposmi. Korejas ražotāju eksportētāju (t. i. , īstermiņa aizdevumi saimnieciskajai darbībai) pēc to mērķa (skatīt pagaidu regulas 126. apsvērumu) un atmaksas laik- posma atšķiras no apskatāmajiem EXIM–SM aizdevu- miem, un tāpēc tie nav salīdzināmi aizdevumi. Tādēļ šos apgalvojumus noraida. komerciālie aizdevumi saņemtie (43) Divi Korejas ražotāji eksportētāji turklāt apgalvoja, ka Komisija ir izmantojusi ārkārtīgi augstas procentu likmes, kas radušās sakarā ar finansiālo krīzi Korejā, par etalonu subsīdijas aprēķināšanā aizdevumu līgumiem, kas noslēgti pirms minētās krīzes. (44) Pamatregulas 6. panta b) punkts nosaka, ka materiālo labumu aprēķina, salīdzinot valsts aizdevumu procentu lik- mes un salīdzināmu komerciālu aizdevumu procentu lik- mes. Šajā nolūkā salīdzināja valsts aizdevumu vidējās pro- centu likmes un salīdzināmu komerciālu aizdevumu vidējās procentu likmes izmeklēšanas laikposmā. Tādēļ šo apgalvojumu noraida. b) Fishing net production loan (FNPL) (45) Korejas valdība apgalvoja, ka, tā kā šis aizdevums bijis spe- cifisks zvejas tīklu ražošanas nozarei, tas nav devis mate- riālu labumu nerūsējošā tērauda stiepļu eksportētājiem un šis labums nav bijis specifisks nerūsējošā tērauda ražoša- nas nozarei. Turklāt uzņēmējsabiedrība, kas ražo gan zve- jas tīklus, gan nerūsējošā tērauda stieples, attiecīgos finanšu resursus un grāmatvedību pārvalda atsevišķi. (46) Izmeklēšanas laikā noteica, ka nerūsējošā tērauda stiepļu ražotāji eksportētāji ir saņēmuši šādu aizdevumu, kas ir kompensējams, jo, kā atzina Korejas valdība, tas ir speci- fisks zvejas tīklu ražošanas nozarei. Uzskata, ka nav būtiski, ka attiecīgā shēma nav specifiska nozarei, kas ražo aplūko- jamo ražojumu, ja vien pati programma ir specifiska un tās piedāvāto materiālo labumu var saistīt ar attiecīgā ražo- juma ražošanu. Tā tas ir šajā gadījumā, jo subsidētais aiz- devums samazināja ražotāja kopējās finansiālās izmaksas, ietekmē arī attiecīgo ražojumu. Netika kas labvēlīgi iesniegti pierādījumi par to, ka attiecīgo ražotāju eksportē- tāju finanšu resursu līdzekļi būtu pārvaldīti tā, ka aizde- vuma izsniegšana neskartu uzņēmuma vispārējās finansiā- lās izmaksas. Tāpēc šo apgalvojumu noraida. c) SMEs start–up and promotion fund loans (SME–SPFL) (47) Korejas valdība apgalvoja, ka C tipa aizdevumi, ko izsniedz saskaņā ar Pusan Metropolitan City Support Fund Establish- ment and Operation Bylaw, nav atkarīgi no eksporta rezul- tātiem, jo astoņi galvenie un divpadsmit papildu kritēriji, kas nosaka tiesības uz šiem aizdevumiem, ir objektīvi un neitrāli. Vienīgais ar eksportu saistītais elements ir tas, ka vairāk ņem vērā tos SME, kuru eksporta preču pārdošanas apjomi veido vairāk nekā 20 % no šo uzņēmumu kopējā apgrozījuma. Shēmas mērķis nav veicināt eksportu, bet gan izmantot eksporta apjomu kā tehnoloģijas izstrādes darbību netiešu rādītāju. (48) Uzskata, ka shēma tomēr ir atkarīga no eksporta rezultā- tiem un tāpēc ir specifiska, kaut arī ar eksporta rezultātiem saistītais nosacījums ir tikai viens no vairākiem kritērijiem. Tas ir skaidri norādīts pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktā, kurā teikts, ka par specifiskām uzskata subsīdijas, kas juridiski vai faktiski ir atkarīgas no eksporta rezultātiem kā vienīgais nosacījums vai viens no vairākiem nosacījumiem. Tā kā viens no rādītājiem, ko piešķīrēja iestāde ņem vērā, ir obligātā eksporta procenta sasniegšana kopējā apgrozījumā, šī prasība par atkarību no eksporta rezultātiem ir izpildīta, jo uzņēmējsabiedrības nebūtu varē- jušas iegūt materiālu labumu, nepārsniedzot noteiktu eks- porta preču pārdošanas apjomu. Tāpēc Korejas valdības apgalvojumu noraida. 62 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. d) Technology development business loan (TDBL)/science and technology promotion fund (STPF) kas nav eksporta subsīdijas, nav jāaizliedz saskaņā ar šo vai citu ASCM noteikumu. (49) Korejas valdība apgalvoja, ka šīs programmas paredz atbal- stu pētniecības darbībai saskaņā ar ASCM 8. panta 2. punkta a) apakšpunktu, un tāpēc tās ir tiesiski neapstrī- damas un tām nav nosakāmas kompensācijas. Turklāt tehnoloģijas izstrādāšana un zinātnes un tehnoloģijas attīs- tības veicināšana ir objektīvi un neitrāli kritēriji ASCM 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē, un program- mas ir vispārpieejamas visām ražošanas nozarēm, kas iegulda līdzekļus tehnoloģijas izstrādāšanas projektos, un tāpēc tās nav specifiskas. Attiecībā uz STPF Korejas valdība turklāt apgalvoja – tā kā Zinātnes un tehnoloģijas minis- trija izmanto caurskatāmus un objektīvus kritērijus, tā nevar pēc saviem ieskatiem izvēlēties prioritārus projektus, un Komisija nav iesniegusi pierādījumus, kas pamatotu tās secinājumu par to, ka šāda prakse ir bijusi. (50) Prasību nevērst nekādus pasākumus pret abām program- mām noraida to pašu iemeslu dēļ, kas norādīti 75. līdz 77. apsvērumā. Nav iesniegti pierādījumi, kas radītu šaubas par pagaidu secinājumu attiecībā uz to, ka TDBL ir specifiska dažām ražošanas nozarēm, kuras iegulda līdzekļus dažos projektos, ko noteikusi Tirdzniecības un rūpniecības ministrija. Arī attiecībā uz STPF informācija par kritērijiem, ko izmanto Zinātnes un tehnoloģijas ministrija, nav iesniegta. Izmeklēšanas laikā konstatēja, ka Zinātnes un tehnoloģijas ministrija patiesībā laiku pa laikam ir pieņē- musi lēmumus par prioritāriem projektiem. To uzskata par pietiekamu pierādījumu, lai konstatētu, ka STPF de facto ir specifiska pamatregulas 3. panta 2. punkta c) apakšpunkta nozīmē. Tāpēc noraida apgalvojumu par to, ka shēmas nav specifiskas. (54) Uzskata, ka šie apgalvojumi attiecas tikai uz “eksporta kre- dītiem” pamatregulas I pielikuma k) punkta nozīmē. Kā jau paskaidrots pagaidu regulas 129. un 130. apsvērumā, EXI- M–EK (pirmsnosūtīšana), EXIM–SM un EXIM–FIC aizde- vumus neuzskata par “eksporta kredītiem” un uz tiem neattiecas pamatregulas I pielikuma k) punkts. Tādēļ šos apgalvojumus noraida. (55) Korejas valdība apgalvoja, ka EXIM–EK aizdevumi nav atkarīgi ne no eksporta rezultātiem, ne arī no vietējo preču izmantošanas importēto preču vietā ASCM 3. panta 1. punkta nozīmē. Korejas valdība arī norādīja, ka EXIM- –FIC aizdevumi nav specifiski, jo EXIM–FIC pieejami daudzām ražošanas nozarēm un ārvalstu ieguldījumu kri- tērijs ir objektīvs un neitrāls ASCM 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. (56) Atbildot uz šiem apgalvojumiem, Komisija izdarīja secinā- jumu par EXIM–FIC aizdevumiem, ka tie ir pieejami tikai tām uzņēmējsabiedrībām, kas iegulda līdzekļus ārzemēs un tāpēc ir specifiski pamatregulas 3. panta 2. punkta b) apakš- jo to pamatā nav neitrāli kritēriji, kā punkta nozīmē, līdz 84. apsvērumā. Komisija paskaidrots turpmāk 80. uzskatīja, ka EXIM–FIC aizdevumi nav atkarīgi ne no eks- porta rezultātiem, ne arī no vietējo preču izmantošanas importēto preču vietā ASCM 3. panta 1. punkta nozīmē. e) Aizdevumi eksporta finansēšanai 2. Paušālsummu atmaksas sistēma (51) Viens Korejas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Komisija nav ņēmusi vērā konkrētu pārbaudītu informāciju un pie- ļāvusi kļūdu aprēķinos, nosakot materiālo labumu, ko gūst no EXIM–SM aizdevumiem. (57) Korejas valdība iebilda, ka šī sistēma ir nodokļu atmaksas sistēma ASCM I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē un turklāt apgalvoja, ka ievedmuitas atmaksājumi nepārsniedz ievedmuitu, ar ko apliek importētās izejvielas, kuras patērē eksporta ražojumu izgatavošanā, ņemot vērā parasto atkritumu daudzumu. (52) Uzskata, ka šis apgalvojums ir ņemams vērā. Attiecīgi izda- rītas atbilstīgas korekcijas šīs uzņēmējsabiedrības subsīdi- jas apjomā. (53) Korejas valdība apgalvoja, ka EXIM–EK, EXIM–SM un EXIM–FIC aizdevumi nav kompensējami, jo EXIM–EK (pirmsnosūtīšana), EXIM–SM un EXIM–FIC aizdevumus piešķir ar likmēm, kas pārsniedz likmes, ko EXIM faktiski ir samaksājis par šiem līdzekļiem. Turklāt apgalvoja, ka ASCM 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta 5. zemsvītras piezīmē norādīts, ka paši I pielikumā minētie pasākumi, (58) Atbildot uz šiem apgalvojumiem, uzskata, ka paušāl- summu atmaksas sistēma nav nedz nodokļu atmaksas sis- tēma, nedz arī nodokļu atmaksas sistēma attiecībā uz aiz- vietojumu ASCM I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē, jo izejvielu importēšana eksporta ražojumu izga- tavošanai nav obligāta. Korejas paušālsistēmu atmaksas sis- tēma tiešām atbilst subsīdijas vispārējai definīcijai saskaņā ar pamatregulas 2. pantu, kurā iestrādāts ASCM 1. pants. Tā ir subsīdija, jo Korejas valdība sniedz finansiālu ieguldī- jumu piešķīrumu veidā, pamatojoties uz eksporta FOB vēr- tību, un piešķir tiešu materiālu labumu saņēmējam. Tā ir subsīdija, kas juridiski ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un tāpēc to uzskata par specifisku pamatregulas 3. panta 11/32. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 63 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Līdz ar to nerodas jau- tājums par ievedmuitas pārmērīgu atmaksu, kā minēts pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļā, jo tas ir būtiski tikai nodokļu atmaksas sistēmas un nodokļu atmaksas sistēmas attiecībā uz aizvietojumu gadījumā saskaņā pamatregulas I līdz III pielikumu. Tāpēc šos apgal- vojumus noraida. (59) Korejas valdība norādīja, ka, ievērojot ASCM II pielikuma ja nav sistēmas vai procedūras, kā II daļas 2. punktu, noteikt pārmērīgas atmaksas esamību, un ja izmeklēšanas iestādes to uzskata par vajadzīgu, saskaņā ar II pielikuma II daļas 1. punktu veic sīkāku pārbaudi. Korejas valdība apgalvoja, ka nav pamata secināt, ka Korejas paušālsummu atmaksas sistēma ir specifiska subsīdija pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē, jo Komisija nav pārbaudījusi, vai tiešām ir notikusi ievedmuitas pārmērīga atmaksa par izejvielām, kas patērētas eksporta produkcijas ražošanā. (60) Uzskata, ka šis apgalvojums nav būtisks, jo ASCM II pieli- kuma II daļas 2. punkts attiecas uz nodokļu atmaksas sis- tēmu, un, kā paskaidrots iepriekš, apskatāmā programma tāda nav. Taču jebkurā gadījumā, pat ja tā būtu nodokļu atmaksas sistēma, pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punktā un III pielikuma II daļas 3. punktā ir noteikts, ka eksportētājvalsts valdībai jānodrošina šāda pārbaude, pamatojoties uz faktiskajiem darījumiem. Korejas valdība šādu pārbaudi nav veikusi. Tāpēc Komisija nepārbaudīja, vai faktiski ir notikusi pārmērīga ievedmuitas atmaksa par izejvielām, kuras patērētas eksporta ražojumu izgatavo- šanā. (63) Viens Korejas ražotājs eksportētājs turklāt apgalvoja, ka nav guvis nekādu materiālu labumu no šīs sistēmas izman- tošanas, norādīja, ka tas ir nomaksājis ievedmuitu par izej- vielām, kas izmantotas attiecīgā ražojuma izgatavošanā, eksportējis attiecīgo ražojumu, un atmaksājamā nodokļu summa ir mazāka par to summu, kuru uzņēmējsabiedrība būtu saņēmusi, izmantojot individuālu sistēmu. Korejas valdība turklāt apgalvoja, ka Korejas ražotājs eksportētājs, kas izmantoja paušālsummu atmaksas sistēmu, ir iesnie- dzis Komisijai pierādījumus par to, ka atmaksātā ieved- muita ir ievērojami mazāka par to, kādu uzlika par impor- tētajām izejvielām, kuras patērēja eksporta ražojuma izgatavošanā izmeklēšanas laikposmā. (64) Atbildot uz šiem apgalvojumiem, uzskata, ka iepriekš minēto iemeslu dēļ maksājumi saskaņā ar paušālsummu atmaksas sistēmu ir piešķīrumi, kuri pamatatojas uz eks- porta rezultātiem, un tāpēc tie ir specifiski un kompensē- jami saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakš- punktu Turklāt nav būtiski, vai likumīgas nodokļu atmaksas shēma ražotājam eksportētājam būtu izdevīgāka, jo tas izvēlējās gūt materiālu labumu no shēmas, kas ir kompensējama subsīdija. Tāpēc šos apgalvojumus noraida. 3. Nodokļu programmas a) Ražojošās rūpniecības ierobežojuma nespecifiskums (61) Viens Korejas ražotājs eksportētājs norādīja, ka Komisijas iebildums par to, ka nav ieviesta sistēma vai procedūra, lai pārbaudītu, kuras izejvielas un kādos daudzumos ir patē- rētas eksporta ražojumu ražošanā, nav pamatots, jo nodok- ļus var atmaksāt tikai par tām izejvielām, kas ir faktiski izmantotas eksporta ražojumu izgatavošanā, un atmaksā tikai faktiski samaksāto ievedmuitu. (62) Atbildot uz šiem apgalvojumiem, uzskata, ka saskaņā ar paušālsummu atmaksas sistēmu saņemto piešķīrumu summu aprēķina nevis saistībā ar ražošanas procesā fak- tiski patērētajām izejvielām vai faktiski samaksāto ieved- muitu, bet gan kā vienreizēju maksājumu, pamatojoties uz kopējo eksporta apjomu. Tāpēc šos apgalvojumus norai- da. (65) Pagaidu secinājumos Komisija noteica, ka daži Tax Exemp- tion and Reduction Control Law (TERCL) panti ir kompensē- jami, jo tie ir specifiski saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu, tāpēc ka tie attiecas tikai uz dažiem uzņēmumiem, to skaitā uz ražojošās rūpniecības uzņēmumiem. Šie panti ir — 7. pants (īpašas atlaides un atbrīvojums no nodokļiem attiecībā uz maziem un vidējiem ražojošās rūpniecības uzņēmumiem u. c. ), — 8. pants (rezerve tehnoloģijas izstrādāšanai), — 9. pants (nodokļu kredīti tehnoloģijas izstrādāšanas un cilvēku resursu attīstības izdevumiem), — 25. pants (nodokļu kredīti ieguldījumiem iekārtās, lai uzlabotu produktivitāti), — 27. pants (pagaidu ieguldījumu nodokļu kredīti). 64 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. (66) Korejas valdība apgalvoja, ka, tā kā šo pantu noteikumi praksē attiecas uz ļoti lielu nozaru/uzņēmumu skaitu, tie nav specifiski ASCM 2. panta 1. punkta a), b) un c) apakš- punkta nozīmē un attiecīgi nav kompensējami (šie ASCM punkti ir iestrādāti pamatregulas 3. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā). Korejas valdība jo īpaši uzsvēra, ka “ra- žojošās rūpniecības” jēdziens ir ļoti plaši definēts un praksē tajā ietilpst desmitiem tūkstošu apakškategoriju uzņē- mumu. (67) Specifiskuma pamatprincips ir tāds, ka subsīdijai, kas deformē resursu sadalījumu tautsaimniecībā, dodot priekš- roku dažiem uzņēmumiem, jāpiemēro kompensācijas pasākumi, ja šī subsīdija nodara kaitējumu. Ja tautsaimnie- cībā ir ierobežotas tiesības saņemt subsīdijas, pamatojoties uz kritērijiem, kas nav neitrāli, var paredzēt, ka resursu sadalījums būs deformēts. Uz šī principa pamatojas ASCM 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts un pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunkts, kas paredz, ka subsīdija ir specifiska, ja piešķīrēja iestāde vai tiesību akti, saskaņā ar kuriem darbojas piešķīrēja iestāde, nepārprotami ierobežo subsīdijas pieejamību dažiem uzņēmumiem. Šajā gadījumā uzskata, ka, lai gan “ražojošās rūpniecības” jēdziens varētu būt ļoti plaši definēts, iepriekš minēto TERCL pantu notei- kumi, nenoliedzami, ir paredzēti arī tam, lai tikai dažiem uzņēmumiem dotu iespēju gūt materiālu labumu saskaņā ar šiem noteikumiem, padarot tiesības uz šo labumu atka- rīgas no citiem kritērijiem, kas nav neitrāli, piemēram, ieguldījumi dažu veidu progresīvo tehnoloģiju ražojumos vai ieguldījumi ārzemēs. (68) Korejas valdība apgalvoja, ka minētie kritēriji ir neitrāli, jo visiem uzņēmumiem ir vienādas iespējas saņemt subsīdi- jas. Piemēram, Korejas valdība apgalvo, ka subsīdija uzņē- mumiem, kas iegulda līdzekļus ārzemēs, nav specifiska, jo visi uzņēmumi var veikt ieguldījumus ārzemēs. Tomēr saskaņā ar šo apgalvojumu subsīdija, ko var saņemt tikai tekstilrūpniecības uzņēmumi, nav specifiska, jo visi uzņē- mumi “var” paplašināt savu darbības profilu, uzsākot dar- bību tekstilrūpniecībā. Lai specifiskumam saskaņā ar ASCM būtu jēga, tam jāattiecas uz gadījumiem, kad valsts paredz subsīdijām tādus nosacījumus, par kuriem tā jau iepriekš zina, ka tie ievērojami samazinās to uzņēmumu skaitu, kam būs tiesības pieprasīt minētās subsīdijas; šo subsīdiju mērķis ir dot priekšroku dažiem uzņēmumiem. Šā iemesla dēļ Korejas valdības izmantotie kritēriji, lai noteiktu saņēmējus, nav “neitrāli”, un, kā paskaidrots iepriekš, to piemērojums nav horizontāls, ko prasa pama- tregulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunkts. Tāpēc konsta- tē, ka subsīdijas, ko piešķir saskaņā ar minētajiem TERCL pantiem, ir specifiskas; sīkāki iemesli ir izklāstīti turpmāk attiecībā uz konkrētām shēmām. b) Procedūras kļūme (69) Korejas valdība apgalvoja, ka, tā kā sūdzības iesniedzējs šajā procedūrā nav izteicis pieņēmumu par nodokļu notei- kumiem dažos TERCL pantos, tie nav jāiekļauj šajā proce- dūrā izdarāmajos secinājumos. Attiecīgie panti ir — 5. pants (īpašs nodokļu kredīts, kas paredzēts SME), — 7. pants (īpašas atlaides un atbrīvojums no nodokļiem attiecībā uz maziem un vidējiem ražojošās rūpniecības uzņēmumiem u. c. ), — 27. pants (pagaidu ieguldījumu nodokļu kredīti). (70) Korejas valdība jo īpaši norāda, ka i) ASCM 11. pantā (pamatregulas 10. pants) ir uzskaitīta informācija, kas jāiekļauj sūdzībā, to skaitā pierādījumi par subsīdiju esamību un attiecīgo subsīdiju apjomu un raksturu; ii) ASCM 12. panta 1. punktā (pamatregulas 11. pants) norādīts, ka kompensācijas maksājumu izmeklēšanā ieinteresētie dalībnieki un visas ieinteresētās personas ir jāinformē par datiem, ko pieprasa izmeklēšanas iestā- des; iii) ASCM VI pielikuma 7. punktā (pamatregulas 26. panta 3. punkts) norādīts, ka parasti pirms pārbaudes apme- klējuma attiecīgie uzņēmumi ir jāinformē par to, kādu informāciju vispār pārbaudīs, kā arī par visu papildin- formāciju, kas jāiesniedz. (71) Korejas valdība apgalvo, ka šie ASCM noteikumi nav ņemti vērā, un secinājumos ir iekļautas programmas, par kurām nav iesniegtas sūdzības, un turklāt ne Korejas valdībai, ne arī dažiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nebija iespējas sevi pienācīgi aizstāvēt. (72) Atbildot uz Korejas valdības apgalvojumiem, uzskata, ka nevar gaidīt, ka sūdzības iesniedzēji, iesniedzot sūdzību, visos sīkumos pārzinātu iespējamās subsīdiju programmas trešā valstī. Šajā gadījumā sūdzības iesniedzējs bija izteicis daudzus pieņēmumus par nodokļu subsīdījām, ko piešķir saskaņā ar TERCL. Pēc tam izmeklēšanā konstatēja citas nodokļu subsīdijas, ko piešķir saskaņā ar dažiem TERCL noteikumiem, kuri nebija konkrēti norādīti sūdzībā, bet (73) (74) 11/32. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 65 kuru ietekme ir līdzīga to shēmu ietekmei, kas bija minētas sūdzībā. Ņemot vērā šo subsīdiju raksturu un jo īpaši to, ka šīs subsīdijas piešķir saskaņā ar TERCL (sūdzības iesniedzējs attiecībā uz to ir izvirzījis vairākus pieņēmumus par sub- sīdijām), secina, ka Komisijai ir tiesības tās izmeklēt un vajadzības gadījumā ieteikt kompensācijas pasākumu. c) TERCL 8. pants (rezerve tehnoloģijas izstrādāšanai) pamatregulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Minētais pamatregulas pants prasa, lai objektīvie kritēriji vai nosacījumi būtu neitrāli, kā arī ekonomiski un izman- tojami horizontāli. Uzskata, ka šā TERCL panta noteikumi nav horizontāli pēc ka rakstura, uzņēmējsabiedrības dažās rūpniecības nozarēs būs vairāk orientētas uz tehnoloģijām nekā uzņēmējsabiedrības citās nozarēs, un tāpēc tām būs lielākas iespējas izmantot šo noteikumu. Ieviešot šo TERCL noteikumu, Korejas valdība ir piešķīrusi nesamērīgi lielu labumu uzņēmumiem, kas darbojas dažās rūpniecības nozarēs. skaidrs, jo ir Papildus apgalvojumam attiecībā uz šā panta noteikumu nespecifiskumu Korejas valdība apgalvoja, ka šis pants paredz subsīdiju pētniecībai un attīstībai, pret ko nevar vērst pasākumus ASCM 8. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē (šis ASCM punkts ir iestrādāts pamatregulas 4. panta 2. punktā). (77) Uzskata, ka šī shēma ir specifiska, jo tā attiecas tikai uz dažiem uzņēmumiem (skatīt 67. līdz 70. apsvērumu), un tāpēc ir kompensējama. Shēma ir specifiska arī saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunktu un tāpēc ir kompensējama. Jānorāda, ka tad, ja pētniecības un attīstības subsīdijas, kas atbilst ASCM 8. panta 2. punkta a) apakšpunkta prasībām, dara zināmas PTO saskaņā ar šā nolīguma 8. panta 3. punktu, nevar pat uzsākt šo subsīdiju izmeklēšanu. Attiecībā uz TERCL 8. pantu ir norādīts, ka Koreja nav informējusi PTO par šo noteikumu saskaņā ar ASCM 8. panta 3. punktu. Komisijai attiecīgi bija tiesības uzsākt šā TERCL noteikuma izmeklēšanu. Attiecībā uz Korejas valdības apgalvojumu, ka šie noteikumi ir tiesiski neapstrī- dami un attiecīgi ir aizsargāti pret kompensācijas pasāku- miem, Korejas valdībai ir jāpierāda, ka šie noteikumi ir tie- siski neapstrīdami. Komisija tai deva iespēju to pierādīt izmeklēšanas sākumā, bet Korejas valdība to neizdarīja. Šādos apstākļos materiālajam labumam, ko gūst saskaņā ar šo pantu, var noteikt kompensācijas pasākumus. intensitāti. uzņēmumus un uzņēmumus (75) Attiecībā uz Korejas valdības apgalvojumu par shēmas nespecifiskumu atzīst, ka shēma nav neitrāla, jo tā nodala augstu parastos tehnoloģisko augstu tehnoloģisko intensitāti saņem lielāku materiālo labumu. Šī nodalīšana liecina, ka kritēriji nav neitrāli, un tie izslēdz daudzus uzņēmumus, kam šāda tehnoloģiju izstrādāšana nav vajadzīga. Šo iemeslu un šīs regulas 67. līdz 70. apsvē- rumā minēto iemeslu dēļ uzskata, ka TERCL 8. pants ir spe- cifisks un tāpēc ir kompensējams. Uzņēmumi ar ar d) TERCL 9. pants (nodokļu kredīti tehnoloģijas izstrādāšanas un cilvēku resursu attīstības izdevumiem) e) TERCL 23. pants (rezerve ārzemju ieguldījumu zaudējumiem) (78) Korejas valdība norādīja, ka kopš 1998. gada janvāra šā panta noteikumi nav spēkā. Korejas valdība arī apgalvoja, ka šā panta noteikumi attiecas uz daudzām nozarēm un ka kritērijs par ārzemju ieguldījumiem ir objektīvs un neitrāls ASCM 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. (79) šos atkal nodokļus laikposma Šis noteikums paredz nodokļu atlikšanu, un pēc divu gadu labvēlības iekļaus uzņēmējsabiedrības nodokļu bāzē trīs gadu laikā vienādās daļās. Tātad attiecībā uz nodokļiem, ko atlika pēdējā gadā, kad varēja pretendēt uz šādu atlikšanu (1997. nodokļu gads), labumu turpināja gūt izmeklēšanas laikposmā (no 1997. gada 1. aprīļa līdz 1998. gada 31. martam) un uzņē- mumi, kuri izmantoja šo noteikumu par nodokļiem, šo labumu turpinās gūt vairākus gadus pēc tam. uz attiecas (80) Attiecībā uz Korejas valdības apgalvojumu, ka šā panta noteikumus var izmantot daudzas nozares, norāda, ka Komisija pagaidu secinājumos ir konstatējusi, ka šā panta noteikumi Korejas tikai uzņēmējsabiedrībām, kas veic ieguldījumus ārzemēs. Nav iesniegta jauna informācija, kas liecinātu, ka tas tā nav. Līdzīgi kā attiecībā uz Korejas valdības apgalvojumu par ražojošās rūpniecības ierobežojuma nespecifiskumu (ska- tīt 67. līdz 70. apsvērumu), TERCL 23. panta noteikumi patiešām piešķir labumu tikai dažiem uzņēmumiem. Tāpēc šis noteikums ir specifisks saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu, un tāpēc tas ir kompensējams. tām (76) Papildus savam vispārējam apgalvojumam par šā panta noteikumu nespecifiskumu, Korejas valdība apgalvoja, ka tehnoloģijas izstrādāšanas un cilvēku resursu attīstības kri- tērijs ir objektīvs un neitrāls kritērijs ASCM 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Uzskata, ka šis kritērijs nav neitrāls ne minētā ASCM panta nozīmē, ne arī (81) Korejas valdība apgalvoja arī, ka kritērijs par ārzemju iegul- dījumiem ir objektīvs un neitrāls ASCM 2. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Uzskata, ka šis kritērijs nav nei- trāls ne minētā ASCM panta nozīmē, ne arī pamatregulas 3. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Šis pants 66 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. paredz, ka objektīviem kritērijiem vai nosacījumiem jābūt neitrāliem, kā arī ekonomiskiem un izmantojamiem hori- zontāli. Šā TERCL panta noteikumus neuzskata par objek- tīviem, jo jau iepriekš ir zināms, ka uzņēmējsabiedrībām, kas neveic ieguldījumus ārzemēs, nebūs tiesību pretendēt uz šo labumu. Tāpēc šis kritērijs nav ne neitrāls, ne arī hori- zontāls pēc izmantojuma. Ieviešot šo TERCL noteikumu, Korejas valdība ir piešķīrusi labumu ierobežotam uzņē- mumu skaitam, kuriem ir ieguldījumi ārzemēs. (82) Tāpēc uzskata, ka šis TERCL noteikums ir specifisks saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punkta b) apakš- punktu, un tāpēc tas ir kompensējams. (85) f) TERCL 25. pants (nodokļu kredīti ieguldījumiem iekārtās, lai uzlabotu produktivitāti) (83) Papildus apgalvojumam attiecībā uz šā panta noteikumu nespecifiskumu Korejas valdība norādīja, ka agrākais šā panta noteikums par labvēlīgāku režīmu vietējām ierīcēm, salīdzinot ar importētām ierīcēm, ir svītrots 1996. gada beigās pirms izmeklēšanas laikposma sākuma. Pagaidu secinājumos Komisija patiešām norādījusi, ka panta notei- kums par dažādām likmēm, kas bija spēkā attiecībā uz importētām ierīcēm (3 % kredīts) un vietējām ierīcēm (10 % kredīts), tā kā ir svītrots 1996. gada beigās. Tomēr, uzņēmējsabiedrības, kas līdz 1996. gada beigām uzsāka investīciju projektus, kuri turpinājās pēc minētā datuma, var izvēlēties izmantot likmes, kas bija spēkā pirms šā datuma, tās tomēr turpināja gūt labumu arī izmeklēšanas laikposmā. (84) Attiecībā uz dažādām likmēm, kas bija spēkā attiecībā uz importētām un vietējām ierīcēm līdz 1996. gada beigām jau ir konstatēts, ka šī shēma ir specifiska saskaņā ar pama- tregulas 3. panta 4. punkta b) apakšpunktu. Attiecībā uz vispārīgo apgalvojumu par nespecifiskumu, uzskata, ka šī shēma ir specifiska, jo tā attiecas tikai uz dažiem uzņēmu- miem (skatīt 67. līdz 70. apsvērumu) un tāpēc ir kompen- sējama. Jau iepriekš zināms, ka dažiem uzņēmumiem, salī- ir lielākas iespējas izmantot nodokļu dzinot ar citiem, priekšrocības produktivitātes uzlabošanai tikai tāpēc, ka tie darbojas konkrētā nozarē. Tāpēc labums no šīs shēmas uz dažām nozarēm noteikti attieksies vairāk nekā uz pārējām nozarēm. g) TERCL 27. pants (pagaidu ieguldījumu nodokļu kredīts) Papildu apgalvojumam par šā panta noteikumu nespecifi- skumu Korejas valdība norādīja, ka noteikumu par labvē- līgāku režīmu attiecībā uz vietējām ierīcēm, salīdzinot ar importētām ierīcēm, svītroja 1996. gada beigās. Pagaidu secinājumos Komisija norādīja, ka saskaņā ar šo pantu gūtais materiālais labums ir jākompensē, jo attiecībā uz ieguldījumu projektiem, kas uzsākti pirms 1996. gada bei- gām, uzņēmējsabiedrības var izvēlēties izmantot atšķirīgās likmes, kas ir spēkā attiecībā uz importētajām iekārtām (3 % kredīts) un vietējām iekārtām (10 % kredīts). Labumu attiecīgi turpināja gūt izmeklēšanas laikposmā. (86) Uzskata, ka šī shēma ir specifiska, jo tā attiecas tikai uz dažiem uzņēmumiem (skatīt 67. līdz 70. apsvērumu) un tāpēc ir kompensējama. Attiecībā uz atšķirīgajām likmēm, kas bija spēkā līdz 1996. gada beigām, shēma ir specifiska saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta b) apakš- punktu. Attiecībā uz vispārīgo apgalvojumu par nespecifi- skumu, kā tas ir 25. panta gadījumā, šī shēma ir pieejama tikai tiem uzņēmumiem, kas iegulda līdzekļus produktivi- tātes uzlabošanas iekārtās. Ņemot vērā šā nosacījuma rak- sturu, nenovēršami, dažiem uzņēmumiem būs lielākas iespējas gūt labumu, salīdzinot ar citiem. 4. Kompensējamo subsīdiju apjoms (87) Ņemot vērā galīgos secinājumus attiecībā uz dažādām shē- mām, kā izklāstīts iepriekš, kompensējamo subsīdiju apjoms katram no izmeklēšanā iesaistītajiem ražotājiem eksportētājiem ir šāds. Aizdevumi (eksports) Aizdevumi (pārējie) Nodokļi (eksports) Nodokļi (pā- rējie) Nodokļu atmaksa Kopējā subsī- dija 0,47 1,63 0,09 0,17 0,88 Korea Welding Shine Metal Products Dae Sung Rope Mfg Co. , Ltd. Korea Sangsa Co. Ltd/Myung Jin Co. , Ltd. Kowel Special Steel Wire Co. SeAH Metal products Co. , Ltd 0,06 0,34 0,08 0 0 0 0 1,09 0,15 0,06 0,55 0 0 0,15 0,25 0 0,03 0 0 0 0 0,95 2,72 0,85 0,57 0,91 2,51 2,31 0,18 0,02 0 11/32. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 67 (88) Vidējā svērtā valsts subsīdijas norma visiem apskatītajiem ražotājiem eksportētājiem, kas nodrošina visu Korejas izcelsmes eksportu Kopienā, izteikta procentos no CIF cenas uz Kopienas robežas, ir minimāla, t. i. , līdz 1 %. Šādos apstākļos Korejas subsīdijas norma jāuzskata par nenozī- mīgu saskaņā ar pamatregulas 14. panta 3. punktu. eksportētājiem, kas sadarbojās attiecīgajā valstī. Tāpēc saskaņā ar Kopienas iestāžu vienoto praksi izmantota Komisijai pieejamā informācija un, jo īpaši, neatkarīgi sta- tistikas datu avoti. Neviena ieinteresētā persona nav iesnie- gusi informāciju, kas liecinātu, ka Kopienas iestāžu izman- totā pieeja šajos apstākļos ir bijusi nepieņemama un nepamatota. E. KAITĒJUMS (94) Tādējādi apstiprina pagaidu regulas 216. un 217. apsvē- rumā izklāstītos secinājumus. 1. Iepriekšējas piezīmes (89) Pamatojoties uz iepriekš minētajiem secinājumiem par Koreju, t. i. , to, ka šīs valsts subsīdijas norma ir mazāka par minimālo robežvērtību, Korejas izcelsmes nerūsējošā tērauda stiepļu importu turpmāk neuzskata par subsidētu importu. Tāpēc pretēji pagaidu regulas secinājumiem turp- mākajā kaitējuma novērtēšanā ņems vērā tikai Indijas izcel- smes importu. 2. Kopienas ražošanas nozare (90) Tā kā attiecīgās personas nav iesniegušas jaunus pierādīju- mus vai sīkāk pamatotus iebildumus, ar šo apstiprina pagaidu regulas 206. un 207. apsvērumā minētos faktus un secinājumus, t. i. , Kopienas ražotāji, kas iesnieguši sūdzī- bu, ražo vairāk nekā 75 % no Kopienas kopējās nerūsējošā tērauda stiepļu produkcijas un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu veido Kopienas ražošanas nozari. 3. Konkurences aspekti (91) Piezīmēs pēc informācijas nodošanas atklātībā Indijas ražo- tāji eksportētāji atkārtoti apgalvoja, ka visi Kopienas ražo- šanas nozares iesniegtie dati šajā procedūrā ir mākslīgi palielināti sakarā ar “sakausējuma uzcenojuma” sistēmas vienādu piemērošanu un ka tāpēc antisubsidēšanas proce- dūrā nav iespējams precīzi analizēt kaitējumu. Tomēr, tā kā neviena ieinteresētā persona nav iesniegusi jaunus argu- ments un ir pieņemts galīgs lēmums, ar ko noraida sūdzību lietā Nr. IV/E–1/36 930 par pulētiem nerūsējoša tērauda stieņiem, kuri ietilpst vienā ražojumu kategorijā ar nerūsē- jošā tērauda stieplēm, tad ar šo apstiprina pagaidu regulas 208. līdz 215. apsvērumā izklāstītos secinājumus. 4. Kopienas patēriņš 5. Subsidētā importa apjoms un tirgus daļa (95) Indijas izcelsmes importa apjomi tonnās mainījās šādi: 52 tonnas 1994. gadā, 117 tonnu 1995. gadā, 189 tonnas 1996. gadā, 445 tonnas 1997. gadā un 717 tonnu izmek- lēšanas laikposmā. Tādējādi apskatāmajā laikposmā šie apjomi ir vienmērīgi un ievērojami palielinājušies, t. i. , par aptuveni 1 250 %. (96) Indijas izcelsmes importa tirgus daļa nepārtraukti palieli- nājās no 0,3 % 1994. gadā līdz 0,6 % 1995. gadā, 1,1 % 1996. gadā, 2,2 % 1997. gadā, izmeklēšanas laikposmā sasniedzot 3,3 %. 6. Subsidētā importa cenas a) Cenu attīstība (97) Indijas izcelsmes importa vidējās pārdošanas cenas par kilogramu (ECU) palielinājās no 1994. gada līdz 1995. gadam (no 2,57 līdz 3,52), pakāpeniski samazinājās no 1995. gada līdz 1997. gadam (no 3,52 1996. gadā līdz 3,04 1997. gadā) un nedaudz palielinājās pēc 1997. gada, sasniedzot 3,12 izmeklēšanas laikposmā. b) Cenu samazinājums (98) Attiecībā uz cenu samazinājuma starpību aprēķināšanā izmantoto metodiku dažas ieinteresētās personas apstrī- dēja Kopienas izmantoto metodiku pagaidu posmā. Ieinte- resētās personas apgalvoja, ka šīs starpības ir pārāk lielas, jo pozitīvās summas neatņēma no negatīvajām summām, par kādu ražotāju eksportētāju cenas samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas. (92) Pēc informācijas nodošanas atklātībā dažas ieinteresētās personas iebilda, ka Kopienas patēriņa noteikšanā izman- totā metodika nav bijusi atbilstīga, jo īpaši attiecībā uz to Kopienas ražotāju pārdošanas apjomu, kuri nesadarbojās, un importu no trešām valstīm. (99) (93) Šajā sakarā jāatceras, ka sīki un pārbaudīti dati pieejami tikai par Kopienas ražošanas nozari un par ražotājiem Jānorāda, ka saskaņā ar pagaidu regulas 225. un 226. apsvērumā aprakstīto cenu samazinājuma starpības aprē- ķināšanas metodiku salīdzina subsidētā importa vidējās svērtās neto pārdošanas cenas pa modeļiem ar Kopienas ražošanas nozares modeļu vidējo neto pārdošanas cenu Kopienas tirgū. Tāpēc šī metodika ļāva ņemt vērā apmēru, par kādu viena konkrēta ražotāju eksportētāju modeļa cena konkrētos darījumos pārsniedza Kopienas ražošanas noza- res cenu. 68 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. (100) Tāpēc apstiprina secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz vis- pārējo izmantoto metodiku, kura izklāstīta pagaidu regu- las 225. līdz 226. apsvērumā. (101) Tā kā citas piezīmes nav iesniegtas, ar šo apstiprina pagaidu regulas 227. apsvērumā dotās Indijas izcelsmes importa faktiskās cenas samazinājuma starpības. ir nodarījis būtisku kaitējumu. Pārbaudīja arī citus zināmos faktorus, izņemot subsidētu importu, kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, lai nodro- šinātu to, ka šo faktoru nodarīto kaitējumu nesaista ar sub- sidētu importu. a) Subsidētā importa ietekme 7. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis. (102) Tā kā neviena ieinteresētā persona neiesniedza iebildumus attiecībā uz pagaidu secinājumiem par ekonomiskajiem rādītājiem, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozares stā- līdz 238. vokli, ar šo apstiprina pagaidu regulas 228. apsvērumā izklāstītos secinājumus. (107) Pārdošanas apjoma (apmēram 1 250 %) un subsidētā importa tirgus daļas (no 0,3 % līdz 3,3 %) būtiskais pieau- gums no 1994. gada līdz izmeklēšanas laikposmam, kā arī konstatētais būtiskais cenu samazinājums (26 % no vidējās svērtās cenas Indijai) notika vienlaikus ar Kopienas ražoša- nas nozares stāvokļa pasliktināšanos, jo tā zaudēja tirgus daļu, samazinājās cenas, kā arī rentabilitāte. (103) Dažas ieinteresētās personas iebilda, ka Kopienas ražoša- nas nozares ekonomiskie rādītāji neļauj izdarīt secinājumu par būtisku kaitējumu šajā nozarē. Ieinteresētās personas tiešām iebilda, ka Kopienas ražošanas nozares stāvoklis lie- cina par uzlabojumu attiecībā uz ražošanu, pārdošanas apjomu un nodarbinātību, un tas ir stabils attiecībā uz ieguldījumiem. Rentabilitātes lejupslīdi varētu izskaidrot ar Kopienas ražošanas nozares lēmumu uzsākt tādu ražo- jumu ražošanu, kam ir augstākas ražošanas izmaksas. (104) Kā norādīts pagaidu regulas 236. līdz 238. apsvērumā, jāatgādina, ka secinājums par būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarē bija pamatots ar to, ka Kopienas ražoša- nas nozare, sastopoties ar subsidētu importu, vairs neva- rēja sekot līdzi tirgus izaugsmei, no 1994. gada līdz izmek- lēšanas laikposmam pakāpeniski zaudēja savu tirgus daļu un spēja saglabāt stabilu pārdošanas apjomu un cenas uz rentabilitātes rēķina, kura kļuva negatīva. Kopienas ražo- šanas nozares pārdošanas apjoms no 1994. gada līdz izmeklēšanas laikposmam palielinājās tikai par 5 %, kamēr Kopienas tirgus apjoms tajā pašā laikposmā palielinājās par 27 %. Turklāt nelielu produkcijas pieaugumu un stabilu pārdošanas apjomu un cenas panāca tikai tādēļ, ka Kopie- nas ražošanas nozare mēģināja saglabāt savu pozīciju Kopienas tirgū. Tāpēc rentabilitātes samazināšanos nevar izskaidrot vienīgi ar to, ka Kopienas ražošanas nozare sāka ražot arī dažus tādus modeļus, ar kuriem subsidētie importa modeļi konkurēja mazāk. (105) Pamatojoties uz iepriekš minēto, secina, ka Kopienas ražo- šanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, kā izklāstīts pagaidu regulas 236. līdz 238. apsvērumā. (108) No 1994. gada līdz izmeklēšanas laikposma beigām smalko nerūsējošā tērauda stiepļu tirgus Kopienā palielinā- jās par 27 %. Tomēr šis palielinājums neietekmēja Kopie- nas ražošanas nozari, kuras pārdošanas apjoms palielinā- jās tikai par 5 %, kaut arī tas zināmā mērā atspoguļoja izmaiņas tirgū. Salīdzinājumam – tajā pašā laikā ievērojami palielinājās Indijas izcelsmes subsidētā importa apjoms un tirgus daļa. Tas notika vienlaikus ar Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos, jo tā zaudēja tirgus daļu un no 1996. gada tai vajadzēja samazināt gan ieguldīju- mus, gan cenas, kas izraisīja finansiālus zaudējumus 1997. gadā. (109) Sastopoties ar Indijas izcelsmes importu par zemām cenām, 1996. gadā lielākā daļa Kopienas ražotāju mēģināja saglabāt savas pārdošanas cenas, bet daži tās samazināja. Abas stratēģijas negatīvi ietekmēja rentabilitāti tiešā (zemā- kas cenas) vai netiešā veidā (augstas cenas noveda pie mazāka pārdošanas apjoma, kā rezultātā palielinājās ražo- šanas izmaksas par tonnu). No 1996. gada visi Kopienas ražotāji ievērojami samazināja pārdošanas cenas, kas vēl negatīvāk ietekmēja to rentabilitāti, kaut arī tie mēģināja uzsākt darbību dažās tirgus nišās, lai izvairītos no aizvien lielākas subsidētā importa ietekmes. Tas nepārprotami lie- cina par to, ka tirgus strauji reaģē uz cenu izmaiņām, kā arī par Indijas ražotāju eksportētāju piekoptās cenu samazinā- šanas lielo ietekmi. b) Citu faktoru ietekme F. CĒLOŅSAKARĪBA (106) Ievērojot pamatregulas 8. panta 6. un 7. punktu, Komisi- Indijas izcelsmes imports jas dienesti pārbaudīja, vai (110) Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 7. punktu Komisijas die- nesti pārbaudījuši, vai bez Indijas izcelsmes subsidētā importa Kopienas ražošanas nozares stāvokli ietekmējuši arī citi faktori, it īpaši tie Kopienas ražotāji, kas izmeklē- šanā nesadarbojās, un imports no trešām valstīm. 11/32. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 69 1. Citi Kopienas ražotāji (111) Pēc pagaidu regulas pieņemšanas dažas ieinteresētās personas apšaubīja to, vai Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis ir subsidētais imports. Jo īpaši apgalvoja, ka kaitējumu nodarījuši citi faktori, proti, citi Kopienas ražotāji. Šajā sakarā apgalvoja, ka, ņemot vērā Kopienas ražotāju vājo sadarbību, par pilnīgi ticamu nevar uzskatīt to Kopienas ražotāju pārdošanas apjomu ietekmes novērtējumu, kuri nesadarbojās. (112) Jāatceras, ka sīki un pārbaudīti dati ir pieejami tikai par Kopienas ražošanas nozari. Ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares augsto sadarbības pakāpi, kas nodrošināja reprezentatīvus secinājumus, kā arī Kopienas nerūsējošā tērauda stiepļu tirgus pārskatāmību un straujo reakciju uz cenām, ir pamats secināt, ka citi Kopienas ražotāji varētu būt stāvoklī, kas ir līdzīgs tam, kādu konstatēja Kopienas ražošanas nozarē, un jo īpaši tas attiecas uz cenām. Turklāt neviena ieinteresētā persona nav iesniegusi informāciju, kas liktu domāt, ka ražotāji, kas nesadarbojās, strādātu labvēlīgākos apstākļos. 2. Imports no trešām valstīm (113) Trešo valstu importa tirgus daļa ir šāda. (Tirgus daļa) 1994 1995 Koreja Šveice Citas Kopā 7 % 3 % 2 % 9 % 3 % 3 % 12 % 15 % 1996 16 % 3 % 3 % 22 % 1997 20 % 3 % 2 % 25 % Izmeklēšanas laik- posms 20 % 3 % 3 % 26 % Koreja (114) Korejas izcelsmes importu pārbaudīja šajā izmeklēšanā un secināja, ka vidējā svērtā valsts subsīdijas norma ir mazāka par minimālo robežvērtību. Korejas importa apjoms un atbilstīgā tirgus daļa ir ievērojami palielinājusies, kā redzams tabulā. Šie ražojumi importēti par cenām, kas ir zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām, kā izklās- tīts pagaidu regulas 227. apsvērumā. Jānorāda, ka Korejas izcelsmes importam konstatētā cenu samazinājuma star- pība (kas sasniedza 12 % no vidējās svērtās cenas) ir ievē- rojami mazāka, salīdzinot ar Indijas izcelsmes importam konstatēto cenu samazinājuma starpību (kas sasniedza 26 % no vidējās svērtās cenas), kā norādīts pagaidu regulas 227. apsvērumā. ražošanas nozares pārdošanas cenu samazinājumu. Tā kā neviena ieinteresētā persona neiesniedza jaunus iebildu- mus, ar šo apstiprina pagaidu regulas 244. un 245. apsvē- rumā izklāstītos secinājumus. (116) Pamatojoties uz iepriekš minētajiem secinājumiem, uzska- ta, ka imports no trešām valstīm un jo īpaši no Korejas ir nodarījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Tomēr, ņemot vērā Indijas izcelsmes importa tirgus daļu (kas izmeklēšanas laikposmā veidoja vairāk nekā 11 % no Kopienas kopējā importa apjoma) un konstatēto būtisko cenu samazinājumu, secina, ka ar to vien nepietika, lai pār- trauktu cēloņsakarību starp Indijas subsidēto importu un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Citas trešās valstis 3. Citi (115) Pamatojoties uz iepriekš minētajiem skaitļiem, izdarīja pagaidu secinājumu par to, ka imports no citām trešām valstīm un jo īpaši no Šveices nevarēja būtiski ietekmēt Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, jo no 1994. gada līdz izmeklēšanas laikposmam šā importa apjoms un tirgus daļa saglabājās nemainīga, savukārt imports no attiecīgās valsts šajā laikā turpināja pieaugt; liecinātu par Kopienas nekonstatēja pazīmes, kas (117) Neviena ieinteresētā persona neiesniedza jaunus apgalvo- jumus par to, vai ir citi faktori, kas varētu būt nodarījuši kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, jo īpaši pieprasī- juma samazināšanās vai patēriņa modeļu izmaiņas, tehnoloģijas attīstība un Kopienas ražošanas nozares eks- porta rezultāti un produktivitāte. Tāpēc ar šo apstiprina secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 246. līdz 249. apsvērumā. 70 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. c) Secinājumi par cēloņsakarību 2. Indija (118) Tādējādi citi faktori, izņemot Indijas izcelsmes subsidēto importu, lai gan ir nodarījuši kaitējumu Kopienas ražoša- nas nozarei, tomēr nevarēja pārtraukt cēloņsakarību starp Indijas izcelsmes subsidēto importu un Kopienas ražoša- nas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. (119) Ņemot vērā iepriekš minēto, secina, ka Indijas izcelsmes subsidētais imports, aplūkojot atsevišķi, ir bijis Kopienas ražošanas nozarei nodarītā būtiskā kaitējuma cēlonis. G. KOPIENAS INTERESES (120) Pēc pagaidu regulas pieņemšanas lietotāji iesniedza piezī- mes par maksājumu iespējamo ietekmi. (121) Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari un citiem Kopie- nas ražotājiem, tā kā nav citu apgalvojumu par maksājumu ietekmi uz to stāvokli, ar šo apstiprina secinājumu, ka pasākumu noteikšana ļaus Kopienas ražošanas nozarei atgūt pietiekamu rentabilitātes normu un uzturēt un attīs- tīt darbību Kopienā, nodrošinot gan darbvietas, gan iegul- dījumus. (122) Tā kā nesaistīti importētāji un piegādātāji vairs nav atsau- kušies, apstiprina pagaidu regulas 256. līdz 261. apsvē- rumā izklāstītos secinājumus. (123) Attiecībā uz lietotājiem dažas uzņēmējsabiedrības apgalvo- ja, ka pasākumu noteikšana tieši ietekmēs to ekonomisko stāvokli, jo rezultātā palielināsies to izmantotās izejvielas cena. Tomēr tie arī norādīja, ka var iepirkt izejvielas no citām valstīm, nevis no attiecīgās valsts. Turklāt, ņemot vērā maksājumu vispārējo zemo līmeni, cenu pieauguma ietekme būs neliela. (124) Citi lietotāji norādīja uz Kopienas ražošanas nozares ražo- jumu kvalitāti un drošumu, līdz ar to uzskatot, ka pasā- kumu noteikšana viņu stāvokli neietekmēs. (125) Tāpēc apstiprina pagaidu regulas 251. līdz 268. apsvērumā izklāstītos secinājumus, jo nav pārliecinošu iemeslu kom- pensācijas pasākumus nenoteikt. H. GALĪGĀ RĪCĪBA 1. Koreja (126) Ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus, ka Korejas izcel- smes importa vidējā svērtā valsts subsīdijas norma ir mini- māla, saskaņā ar pamatregulas 14. panta 3. punktu šī pro- cedūra jāizbeidz. (127) Pamatojoties uz iepriekš minētajiem secinājumiem par subsidēšanu, zaudējumiem, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, apsvēra, kāds kompensācijas pasākumu veids un apmērs būtu jānosaka, lai novērstu tirdzniecības trau- cējumus, ko rada subsīdijas, kuras nodara kaitējumu, un lai atjaunotu efektīvas konkurences apstākļus Kopienas nerū- sējošā tērauda stiepļu tirgū. (128) Tādējādi, kā paskaidrots pagaidu regulas 271. apsvērumā, cenas, kas nenodara kaitējumu, bija aprēķinātas tā, lai tās ietvertu Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksas un nodrošinātu pieņemamu peļņu no pārdošanas. (129) Salīdzinot cenu, kas nenodara kaitējumu, ar ražotāju eks- porta cenu, ieguva kaitējumu apmērus, kas visos gadīju- mos pārsniedza subsīdijas apjomu, kuru konstatēja ražo- tājiem eksportētājiem, kas sadarbojās (no 20 % līdz vairāk nekā 70 %). (130) Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu maksājuma likmei ir jāatbilst subsīdijas apjomam, ja vien kaitējuma apmērs nav mazāks. Tādējādi Indijas ražotājiem eksportē- tājiem, kas izmeklēšanā sadarbojās, nosaka šādas maksā- jumu likmes. Uzņēmējsabiedrība Drawnet Wires Pvt Ltd, Mumbai Indore Wire Ltd, Indore Isibars/Isinox Ltd, Mumbai Kei Industries Ltd, Delhi Macro Bars and Wires Pvr Ltd, Mumbai Mukand Ltd, Mumbai Raajratna Metal Industries Ltd, Mumbai Venus Wire, Indore Ieteiktais kom- pensācijas mak- sājums 8,8 19,3 10,1 0 25,4 13,2 42,9 35,4 (131) Lai nepiešķirtu piemaksu par nesadarbošanos, uzskatīja par ieteicamu noteikt uzņēmējsabiedrībām, kas nesadarbojās, maksājumu likmi lielākajā apmērā, kāds noteikts par indi- viduālu subsīdiju programmu uzņēmējsabiedrībām, kas sadarbojās, t. i. , Indijas uzņēmējsabiedrībām, kas nesadar- bojās; šī likme ir 44,4 %. 11/32. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 71 (132) Individuālās maksājumu likmes, kas precizētas šajā regulā, noteica, pamatojoties uz pašreizējās antisubsidēšanas izmeklēšanas gaitā izdarītajiem secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas laikā konstatēto stāvokli. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai importētiem ražoju- miem, kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī un ko ražojušas konkrētās minētās juridiskās personas. Šīs likmes nevar piemērot ražojumiem, ko ražojusi cita uzņēmējsabiedrība, kas nav minēta šīs regulas rezolutīvajā daļā, to skaitā sais- tītie uzņēmumi, un tiem piemēro atlikušo maksājuma lik- mi. (133) Visi pieprasījumi par šo individuālo maksājumu likmju pie- mērošanu (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas) nekavējoties jāadresē Komisijai 7 kopā ar visu būtisko informāciju, jo īpaši norādot visas ar šo nosaukuma maiņu saistītās izmaiņas uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražo- šanu, pārdošanu vietējā tirgū un eksportu. J. PAGAIDU MAKSĀJUMU IEKASĒŠANA (134) Ņemot vērā Indijas ražotāju eksportētāju kompensējamo subsīdiju apjomu, kā arī Kopienas ražošanas nozarei noda- rītā kaitējuma smagumu, uzskata par vajadzīgu tās sum- mas, kas par Indijas izcelsmes importu iekasētas ar pagaidu kompensācijas maksājumiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 619/1999, galīgi iekasēt piemēroto galīgo maksājumu apmērā, ja vien pagaidu maksājuma likmes nav zemākas; ja tās ir zemākas, tad noteicošās ir pagaidu maksājuma lik- mes. (135) Jāatmaksā summas, kas iekasētas kā pagaidu kompensāci- jas maksājumi par Korejas izcelsmes importu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo nosaka galīgu kompensācijas maksājumu par importē- tām nerūsējošā tērauda stieplēm, kam diametrs ir mazāks par 1 mm un kam niķeļa saturs ir 2,5 % no svara vai vairāk, un kas nav stieples, kuru niķeļa saturs ir 28 % no svara vai vairāk, bet nepārsniedz 31 % niķeļa, un kuru hroma saturs ir 20 % vai vai- rāk, bet nepārsniedz 22 % hroma, un kam KN kods ir ex 7223 00 19 (TARIC kods 7223 00 19*10) un kam izcelsmes valsts ir Indija. 2. Galīgā kompensācijas maksājuma likme, ko piemēro tīrajai Kopienas brīvas robežpiegādes cenai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda. Uzņēmums Maksājuma likme (%) TARIC papildu kods Drawmet Wires Pvt Ltd, B–482, Industrial Area, Bhiwadi, India Imdore Wire Company Ltd, Near Fort, Indore 452 006 (MP), India Isinox Steels Ltd, Indiasteel Complex, Railway Gate No 4, Antop Hill, Wadala, Mumbai 400 037, India Mukand Ltd, L. B. S. Marg, Kurla, Mumbai 400 070, India Raajratna Metal Industries Ltd, 909, Sakar – III, Nr. Income Tax, Ahmedabad 380 014, Gjart, India Venus Wire Industries Ltd, Block No 19, Raghuvanshi Mill Compound, Senapati Bapat Marg, Lower Parel, Mumbai 400 013, India Macro Bars and Wires Pvt Ltd, 702 Bombay Market Building, Tardeo Road, Maumbai 400 032, India Kei Industries Ltd, D–90, Okhla Industrial Area Phase–1, New Delhi, India Visas pārējās Indijas uzņēmējsabiedrības 8,5 19,3 10,1 13,2 42,9 35,4 25,4 0 44,4 A001 A004 A002 A003 A005 A006 A008 A020 A999 3. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 4. Individuālās maksājumu likmes (pretstatā valsts vienotajam maksājumam, ko piemēro “citiem”), kas precizētas šajā regulā, ir attiecināmas vienīgi uz importētajiem ražojumiem, ko izgatavojusi konkrēta minētā juridiskā persona (personas) un kuru izcelsme ir attiecīgajā valstī. Šīs likmes nevar izmantot attiecībā uz ražojumiem, ko izgatavojusi uzņēmējsabiedrība, kuras precīzs nosaukums nav minēts regulas rezolutīvajā daļā. 72 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/32. sēj. Visi pieprasījumi par šo individuālo maksājumu likmju piemērošanu (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas) nekavējoties jāadresē Komisijai (1) kopā ar visu būtisko informāciju, jo īpaši norādot visas ar šo nosaukuma maiņu saistītās izmaiņas uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un eksportu. Komisija pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju izdara attiecīgus grozījumus regulā, attiecīgi papildinot to uzņēmējsabiedrību sarakstu, kas gūst labumu no individuālām maksājumu likmēm. 2. pants 1. Summas, kas iemaksātas pagaidu kompensācijas maksājumu veidā par Indijas izcelsmes importu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 619/1999 galīgi iekasē saskaņā ar galīgi noteikto maksājumu likmi. Atmaksā iemaksāto summu daļu, kas pārsniedz galīgo kompensācijas maksājumu likmi. 2. Noteikumus, kas minēti 1. panta 4. punktā, piemēro arī, galīgi iekasējot tās summas, kuras iemaksātas pagaidu kompensācijas maksājumu veidā. 3. pants Izbeidz procedūru attiecībā uz importētām nerūsējošā tērauda stieplēm, kuru diametrs ir mazāks par 1 mm, un kuru izcelsme ir Korejā. Atmaksā summas, kas provizoriski iemaksātas pagaidu kompensācijas maksājumu veidā par Korejas izcelsmes importu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 619/1999. 4. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1999. gada 12. jūlijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs S. NIINISTÖ (1) European Commission Directorate–General 1 – External Relations Directorate C DEM 24 – 8/38 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Brussels


title: Regolamento (CE) n. 1522/1999 della Commissione, del 12 luglio 1999, relativo al rilascio di titoli di esportazione del sistema B nel settore degli ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
fresh fruit
fresh vegetable
quantitative restriction

formats: pdf print

text: 13. 7. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 177/17 REGOLAMENTO (CE) N. 1522/1999 DELLA COMMISSIONE del 12 luglio 1999 relativo al rilascio di titoli di esportazione del sistema B nel settore degli ortofrutticoli LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CE) n. 2190/96 della Commissione, del 14 novembre 1996, recante modalit(cid:133) di applicazione del rego- lamento (CEE) n. 2200/96 del Consiglio per quanto riguarda le restituzioni all’esportazione nel settore degli ortofrutticoli (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1303/1999 (2), in particolare l’articolo 5, paragrafo 6, (1) (2) (3) considerando che il regolamento (CE) n. 927/1999 della Commissione (3) ha indicativi previsti per il rilascio dei titoli di esportazione, diversi da quelli richiesti nell’ambito dell’aiuto alimentare; fissato i quantitativi considerando che, sulla base delle informazioni di cui la Commissione attualmente dispone, tali quantitativi indi- le mele per il cativi risultano superati per i limoni, le pesche e le gruppo di destinazione geografica X, pesche noci; considerando che, di conseguenza, (cid:138) opportuno fissare per i titoli del sistema B, la cui domanda (cid:138) stata presen- tata tra il 17 maggio e il 30 giugno 1999, per i limoni, le mele per il gruppo di destinazione geografica X, le pesche e le pesche noci, un tasso delle restituzioni appli- cabile inferiore al tasso indicativo, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Le percentuali di rilascio da applicare ai quantitativi richiesti e i tassi delle restituzioni applicabili per i titoli di esportazione del sistema B di cui all’articolo 5 del regolamento (CE) n. 2190/96 chiesti tra il 17 maggio e il 30 giugno 1999, sono fissati nell’allegato del presente regolamento. Il disposto del comma precedente non si applica ai titoli richiesti nel quadro dell’aiuto alimentare di cui all’articolo 10, paragrafo 4, dell’accordo sull’agricoltura concluso nel quadro dei negoziati commerciali multilaterali dell’Uruguay Round. Il presente regolamento entra in vigore il 13 luglio 1999. Articolo 2 Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 12 luglio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 292 del 15. 11. 1996, pag. 12. (2) GU L 155 del 22. 6. 1999, pag. 29. (3) GU L 115 del 4. 5. 1999, pag. 7. L 177/18 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 13. 7. 1999 ALLEGATO Percentuali di rilascio dei quantitativi richiesti e tassi delle restituzioni applicabili ai titoli del sistema B richiesti tra il 17 maggio e il 30 giugno 1999 Prodotto Destinazione o gruppo di destinazione Percentuale di rilascio delle quantit(cid:133) richieste Tasso della restituzione (in EUR/t peso netto) Pomodori Mandorle senza guscio Nocciole con guscio Nocciole senza guscio Arance Limoni Mele Pesche e pesche noci F F F F XYC F X Y Z E 100 % 100 % 100 % 100 % 100 % 100 % 100 % 100 % 100 % 100 % 20,0 50,0 — 114,0 50,0 31,3 18,4 40,0 54,0 18,6


title: Regolamento (CE) N. 1519/1999 della Commissione del 12 luglio 1999 che fissa le percentuali di deprezzamento da applicare all'acquisto d'intervento dei prodotti agricoli, per l'esercizio 2000

eurovoc_concepts:
agricultural product
devaluation
intervention buying
purchase price
ratio
selling price

formats: html pdf print

text: L 177/8 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 13. 7. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 1519/1999 DELLA COMMISSIONE del 12 luglio 1999 che fissa le percentuali di deprezzamento da applicare all’acquisto d’intervento dei prodotti agricoli, per l’esercizio 2000 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1883/78 del Consiglio, del 2 agosto 1978, relativo alle norme generali per il finanziamento degli interventi da parte del FEAOG, sezione garanzia (1), modi- ficato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1259/96 (2), in parti- colare l’articolo 8, (1) (2) considerando che, a norma dell’articolo 8 del regola- mento (CEE) n. 1883/78, il deprezzamento sistematico in regime degli acquisti di prodotti agricoli effettuati d’intervento pubblico deve essere operato al momento stesso dell’acquisto; che, di conseguenza, la Commis- sione fissa per ciascuno dei prodotti in causa, la percen- tuale di deprezzamento prima dell’inizio di ogni eser- cizio; che questa percentuale corrisponde al massimo, per ogni prodotto, alla differenza tra il prezzo d’acquisto e il prezzo di smercio prevedibile; considerando che, in virt(cid:151) dell’articolo 8, paragrafo 3, del regolamento (CEE) n. 1883/78, la Commissione, al momento dell’acquisto, pu(cid:149) limitare il deprezzamento ad una frazione della percentuale suddetta, frazione che non pu(cid:149) essere inferiore al 70 %; che, in base a questa disposizione, appare opportuno fissare coefficienti per l’esercizio contabile 2000 che gli organismi d’intervento dovranno applicare ai valori d’acquisto mensili dei prodotti, al importi del fine di poter constatare gli deprezzamento; (3) considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato del FEAOG, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per i prodotti indicati in allegato, che dopo essere stati acqui- stati in regime d’intervento pubblico siano stati immagazzinati o presi in consegna dagli organismi d’intervento tra il 1o ottobre 1999 e il 30 settembre 2000, si procede ad un deprez- zamento del loro valore equivalente alla differenza tra i prezzi d’acquisto e i prezzi di vendita prevedibili per tali prodotti. Articolo 2 Per stabilire i montanti del deprezzamento, gli organismi d’in- tervento applicano ai valori dei prodotti acquistati ciascun mese i coefficienti indicati nell’allegato. Gli importi delle spese cos(cid:141) calcolate vengono comunicati alla Commissione mediante le dichiarazioni compilate a norma del regolamento (CE) n. 296/96 (3) della Commissione. Articolo 3 Il presente regolamento entra in vigore il settimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comu- nit(cid:133) europee. Esso si applica dal 1o ottobre 1999. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 12 luglio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 216 del 5. 8. 1978, pag. 1. (2) GU L 163 del 2. 7. 1996, pag. 10. (3) GU L 39 del 17. 2. 1996, pag. 5. 13. 7. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 177/9 Coefficienti «k» di deprezzamento (articolo 8, paragrafo 3, del regolamento (CEE) n. 1883/78) da applicare ai valori d’acquisto mensili ALLEGATO Prodotti Frumento tenero panificabile Frumento duro Orzo Segala Granturco Sorgo Risone Burro Latte scremato in polvere Carni bovine Alcole di cui all’articolo 40, paragrafo 1, del regolamento (CEE) n. 822/87 del Consiglio (1) (1) GU L 84 del 27. 3. 1987, pag. 1. «k» 0,15 0,00 0,30 0,35 0,20 0,20 0,25 0,50 0,45 0,60 0,70