title: 2000/317/EG: Kommissionens beslut av den 8 juli 1999 om det statliga stöd som Italien planerar att genomföra till förmån för Fiat Auto SpA i företagets anläggning i Piedimonte San Germano (Cassino) [delgivet med nr K(1999) 2267] (Text av betydelse för EES) (Endast den italienska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
Italy
Latium
State aid
application of EU law
control of State aid
motor vehicle industry

text: 6. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 110/1 II (R(cid:228)ttsakter vilkas publicering inte (cid:228)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 8 juli 1999 om det statliga st(cid:246)d som Italien planerar att genomf(cid:246)ra till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r Fiat Auto SpA. i f(cid:246)retagets anl(cid:228)ggning i Piedimonte San Germano (Cassino) [delgivet med nr K(1999) 2267] (Endast den italienska texten (cid:228)r giltig) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (2000/317/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 88. 2 f(cid:246)rsta stycket i detta, med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska sam- arbetsomr(cid:229)det, s(cid:228)rskilt artikel 62. 1 a i detta, efter att i enlighet med n(cid:228)mnda artiklar ha gett ber(cid:246)rda parter tillf(cid:228)lle att yttra sig (1), och av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: I. F(cid:214)RFARANDE (1) Under tiden oktober(cid:150)december 1997 anm(cid:228)lde den itali- enska regeringen, enligt artikel 88. 3 i EG-f(cid:246)rdraget, sex planerade statliga st(cid:246)d till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r Fiat Auto SpA (nedan kallat Fiat) (2), d(cid:228)ribland till Fiats anl(cid:228)ggning i Pie- i dimonte San Germano (Cassino), Cassino kommun, regionen Latium (nedan kallad Fiat Cassino). Anm(cid:228)lan registrerades den 29 oktober 1997 under nummer N f(cid:229) tillr(cid:228)ckligt beslutsunderlag beg(cid:228)rde 729/97. F(cid:246)r att (1) EGT C 113, 24. 4. 1999, s. 16. (2) Fyra g(cid:228)ller fordonstillverkning: Cassino-Piedimonte San Germano, Mirafiori Carrozzeria (C 5/99, ex N 728/97), Pomigliano (C 4/99, ex N 727/97) och Rivalta (C 8/99, ex N 834/97), medan tv(cid:229) g(cid:228)ller motortillverkning: Termoli (C 7/99, ex N 730/97) och Mirafiori Meccanica (C 9/99, ex N 838/97). kommissionen vid flera tillf(cid:228)llen ytterligare upplysningar fr(cid:229)n och riktade p(cid:229)minnelser till de italienska myndighe- terna. Den 23 april 1998 (cid:228)gde ett m(cid:246)te rum mellan kom- missionen och f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r Italiens regering och Fiat, fastst(cid:228)lla formerna f(cid:246)r (cid:228)rendets handl(cid:228)ggning. f(cid:246)r att Genom en skrivelse av den 20 november 1998 besvarade de italienska myndigheterna slutligen kommissionens fr(cid:229)- gor. Dessa svar var dock ofullst(cid:228)ndiga. (2) Genom en skrivelse av den 2 mars 1999 underr(cid:228)ttade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det f(cid:246)r- farande som anges i artikel 88. 2 i EG-f(cid:246)rdraget avseende de planerade st(cid:246)den. Samtidigt f(cid:246)relades landets myndig- heter att inom en m(cid:229)nad (cid:246)vers(cid:228)nda alla handlingar, upp- lysningar och uppgifter som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r bed(cid:246)m- ningen av st(cid:246)dets f(cid:246)renlighet med den gemensamma marknaden. Om s(cid:229) inte skedde skulle kommissionen fatta ett beslut p(cid:229) grundval av de uppgifter den f(cid:246)rfogade (cid:246)ver. (3) Kommissionens beslut om att inleda f(cid:246)rfarandet har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tid- ning (3). Kommissionen har uppmanat ber(cid:246)rda parter att inkomma med sina synpunkter p(cid:229) st(cid:246)det i fr(cid:229)ga. Kommissionen har inte mottagit n(cid:229)gra synpunkter fr(cid:229)n ber(cid:246)rda parter. (4) F(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r kommissionen bes(cid:246)kte Mirafiori den 24 oktober 1999 f(cid:246)r att bland annat diskutera (cid:228)rendet Fiat Cassino. Den 17 juli 1999 gjordes ett bes(cid:246)k vid anl(cid:228)gg- ningen i Cassino. (3) Se fotnot 1. L 110/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 5. 2000 II. DETALJERAD BESKRIVNING AV ST(cid:214)DET (5) Mottagare av det planerade st(cid:246)det (cid:228)r Fiat, som har anl(cid:228)ggningar i bland annat Italien, Polen, Turkiet och Sydamerika. Under 1997 tillverkade f(cid:246)retaget 2,8 miljo- ner fordon varav 1,8 miljoner i Italien av m(cid:228)rkena Alfa Romeo, Ferrari, Fiat, Lancia och Maserati. ¯r 1997 hade f(cid:246)retaget cirka 62 000 anst(cid:228)llda i Italien, varav 7 000 i Cassino, d(cid:228)r bilar av m(cid:228)rket Fiat tillverkas. En betydande andel av f(cid:246)retagets f(cid:246)rs(cid:228)ljning, cirka en tredjedel, sker till andra medlemsstater. (6) Den anm(cid:228)lda investeringen g(cid:228)ller Fiat Cassino, som ligger i ett st(cid:246)dber(cid:228)ttigat omr(cid:229)de enligt artikel 87. 3 c i EG-f(cid:246)r- draget med m(cid:246)jlighet att erh(cid:229)lla regionalst(cid:246)d p(cid:229) h(cid:246)gst 10 procent nettobidragsekvivalent stora f(cid:246)retag. som gjordes 1993(cid:150)1997, uppgick till Investeringen, 677,8 miljarder italienska lire (nuv(cid:228)rde 548,7 miljarder lire eller cirka 233 miljoner euro) och avser tillverkning av de nya bilmodellerna Fiat Bravo och Brava. De stora f(cid:246)r(cid:228)ndringarna av anl(cid:228)ggningen, vilka bl. a. innebar att ett halvt arbetslag drogs in, ledde dock till att produktions- kapaciteten sj(cid:246)nk fr(cid:229)n 1 750 till 1 400 bilar per dag. f(cid:246)r (7) St(cid:246)det, vars nominella v(cid:228)rde (cid:228)r 56,4 miljarder lire (29 miljoner euro) enligt de italienska myndigheterna, beviljades inom ramen f(cid:246)r den godk(cid:228)nda st(cid:246)dordningen i lag nr 488/92 av den 19 december 1992 om omfinansie- ring enligt lag nr 64/86 (nedan kallad nr 488/92) som godk(cid:228)ndes av kommissionen den 24 mars 1995 (4). St(cid:246)d- niv(cid:229)n motsvarar 3,52 procent nettobidragsekvivalent eller 4,30 procent bruttobidragsekvivalent. (8) Kommissionen underr(cid:228)ttade Italiens regering om sitt beslut att inleda den formella granskningen av det anm(cid:228)lda st(cid:246)det. De fr(cid:228)msta sk(cid:228)len till att inleda f(cid:246)rfaran- det var f(cid:246)ljande: a) Tvivel om vissa investeringar, som i praktiken skulle kunna inneb(cid:228)ra att produktionslinjerna moderniseras. b) Tvivel huruvida de investeringar som gjordes mellan slutet av februari 1993 och den 1 maj 1994 var st(cid:246)d- ber(cid:228)ttigande, enligt den godk(cid:228)nda st(cid:246)dordningen. c) Tvivel om behovet av st(cid:246)d, s(cid:228)rskilt i fr(cid:229)ga om inve- steringarnas p(cid:229)st(cid:229)dda r(cid:246)rlighet. d) Tvivel om hur h(cid:246)g st(cid:246)dniv(cid:229) som kunde godk(cid:228)nnas, eftersom de italienska myndigheterna inte hade l(cid:228)m- nat de uppgifter som beh(cid:246)vs f(cid:246)r en kostnads- och int(cid:228)ktsanalys. (9) Kommissionen anmodade dessutom Italien att inom en m(cid:229)nad (cid:246)vers(cid:228)nda alla uppgifter som var av betydelse f(cid:246)r att bed(cid:246)ma st(cid:246)dets f(cid:246)renlighet. Ett antal specifika uppgif- ter kr(cid:228)vdes in, bland andra f(cid:246)ljande: a) En lokaliseringsstudie som visar projektets r(cid:246)rlighet. lokalhyra, b) En kostnads- och int(cid:228)ktsanalys med utg(cid:229)ngspunkt i en referensanl(cid:228)ggning i ett icke st(cid:246)dber(cid:228)ttigat omr(cid:229)de i gemenskapen f(cid:246)r att kunna j(cid:228)mf(cid:246)ra driftskost- naderna (kostnader f(cid:246)r arbetskraft, komponenter och lagerh(cid:229)llning, energi och vatten, material, transporter av inkommande telekommunikationer, material och slutprodukter, utbildning med mera) under en tre(cid:229)rsperiod fr(cid:229)n det att serietillverkningen inleddes och investeringskostnaderna (kostnader f(cid:246)r mark, byggnad och infrastruktur, maskiner och utrustning, verktyg och f(cid:228)rg, distributionsutrustning med mera). c) Koncernens produktionskapacitet f(cid:246)re och efter inve- steringen. Om s(cid:229) inte skedde skulle kommissionen fatta ett beslut p(cid:229) grundval av de uppgifter den f(cid:246)rfogade (cid:246)ver. III. KOMMENTARER FR¯N ITALIEN (10) Efter att den 9 april 1999 ha beg(cid:228)rt ytterligare f(cid:246)rl(cid:228)ng- ning av tidsfristen (cid:246)vers(cid:228)nde de italienska myndigheterna genom en skrivelse av den 16 april 1999 de upplysningar som befanns n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att slutf(cid:246)ra bed(cid:246)mningen av de sex (cid:228)renden som anm(cid:228)lts under tiden oktober(cid:150)novem- ber 1997 och f(cid:246)r vilka kommissionen den 3 februari 1999 beslutat att inleda det formella granskningsf(cid:246)rfaran- det. (11) Den italienska regeringen pekar f(cid:246)rst och fr(cid:228)mst p(cid:229) det gap som enligt dess mening f(cid:246)religger mellan den ekono- miska verkligheten bakom beslutet om anl(cid:228)ggningens lokalisering och den unders(cid:246)kning som kommissionen genomf(cid:246)rt. Detta g(cid:228)ller s(cid:228)rskilt de besl(cid:228)ktade fr(cid:229)gorna om r(cid:246)rligheten och kostnads- och int(cid:228)ktsanalysen. De iakttagelser som gjorts i detta avseende g(cid:228)ller inte bara det aktuella (cid:228)rendet Fiat Cassino, utan samtliga sex Fiat- (cid:228)renden. (12) I fr(cid:229)ga om monteringsanl(cid:228)ggningarna (5) meddelar Italien att Fiat har utarbetat ett konkret (cid:246)vergripande investe- ringsprogram f(cid:246)r (cid:229)ren 1993(cid:150)1998 efter att ha unders(cid:246)kt tv(cid:229) alternativ: att investera i anl(cid:228)ggningarna i Italien eller (4) Italiens officiella tidning (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Ita- liana) nr 299, 21 december 1992. (5) Cassino, Mirafiori Carrozzeria, Pomigliano och Rivalta. 6. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 110/3 i Polen (genom att (cid:246)verf(cid:246)ra s(cid:229) mycket som m(cid:246)jligt av verksamheten till Tichy och Bielsko-Biala). De diagram som bifogats skrivelsen av den 16 april 1999 visar hur kapaciteten f(cid:246)rdelas mellan de olika anl(cid:228)ggningarna enligt de b(cid:229)da alternativen. Av olika analyser som Fiat gjort framg(cid:229)r att alternativet att b(cid:246)rja tillverka bilar i segmen- ten B, C och D av m(cid:228)rkena Fiat och Alfa Romeo i Polen skulle ha varit mer inkomstbringande (cid:228)n det alternativ som Fiat slutligen valde, n(cid:228)mligen att enbart tillverka bilar i segment A i Polen. Med lika stora eller obetydligt st(cid:246)rre investeringar skulle f(cid:246)retaget ha haft h(cid:246)gre int(cid:228)kter tack vare l(cid:228)gre kostnader f(cid:246)r arbetskraft och transporter till (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljarna (6), men ocks(cid:229) f(cid:246)r komponenter, efter- som Fiats n(cid:228)t av lokala underleverant(cid:246)rer, som redan (cid:228)r v(cid:228)lorganiserat, skulle ha f(cid:246)rb(cid:228)ttrats ytterligare. (13) Italien preciserar att Fiat skulle ha kunnat genomf(cid:246)ra de som blivit n(cid:246)dv(cid:228)ndiga vid en personalnedsk(cid:228)rningar (cid:246)verflyttning av tillverkningen till Polen genom naturlig avg(cid:229)ng, i synnerhet genom att inte anst(cid:228)lla ny personal vid pensionsavg(cid:229)ngar, som skulle ha varit m(cid:229)nga med tanke p(cid:229) (cid:229)ldersstrukturen vid koncernens anl(cid:228)ggningar. En konsekvens som d(cid:228)remot (cid:228)ven av Fiat uppfattades som negativ skulle ha varit en s(cid:228)nkning av syssels(cid:228)tt- ningsniv(cid:229)n i Italien i omr(cid:229)den d(cid:228)r industrin (cid:228)r p(cid:229) till- bakag(cid:229)ng eller i Syditalien. (14) Det planerade regionalst(cid:246)det (cid:228)r otillr(cid:228)ckligt f(cid:246)r att t(cid:228)cka de merkostnader som beslutet att genomf(cid:246)ra investering- arna i Italien inneb(cid:228)r, men det har utan tvivel spelat en avg(cid:246)rande roll f(cid:246)r det slutgiltiga beslutet. (15) Den italienska regeringen anser emellertid att projekten f(cid:246)r Fiat Cassino, Mirafiori Meccanica, Pomigliano och Rivalta uppfyller kravet p(cid:229) r(cid:246)rlighet. N(cid:228)r det g(cid:228)ller projektet f(cid:246)r Fiat Cassino visas r(cid:246)rligheten genom de allm(cid:228)nna uppgifter som redan l(cid:228)mnats. Den italienska regeringen h(cid:228)vdar vidare att de tv(cid:229) alternativ Fiat hade att v(cid:228)lja mellan f(cid:246)r modellerna Bravo och Brava var att antingen i) producera 1 200 bilar per dag vid Fiat Cassino och 200 i Rivalta eller ii) producera 1 000 bilar per dag hos Fiat Cassino och motsvarande 400 bilar per dag i Bielsko-Biala (7). f(cid:246)r att ans(cid:246)kningarna om st(cid:246)d delades upp. Eftersom sex anl(cid:228)ggningar var aktuella f(cid:246)r att delta i de tv(cid:229) ans(cid:246)k- ningsomg(cid:229)ngar d(cid:228)r man skulle v(cid:228)lja ut vilka projekt som kunde f(cid:229) st(cid:246)d, l(cid:228)mnade Fiat in sex olika ans(cid:246)kningar. D(cid:228)rf(cid:246)r anm(cid:228)ldes de sex projekten separat till kommissio- nen. En annan sv(cid:229)righet vid handl(cid:228)ggningen av dessa (cid:228)renden var att de anm(cid:228)ldes vid tv(cid:229) olika tillf(cid:228)llen, i okto- ber respektive december 1997. Detta ledde i sin tur till att kommissionen blev tvungen att till(cid:228)mpa gemenska- pens rambest(cid:228)mmelser f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till bilindustrin (nedan kallade relevanta rambest(cid:228)mmelser) i den lydelse som g(cid:228)llde vid respektive anm(cid:228)lningsdatum (8). Enligt den f(cid:246)rsta versionen m(cid:229)ste j(cid:228)mf(cid:246)relseanl(cid:228)ggningen i kostnads- och int(cid:228)ktsanalysen ligga i ett icke st(cid:246)dber(cid:228)ttigat omr(cid:229)de i gemenskapen, enligt den andra versionen f(cid:229)r j(cid:228)mf(cid:246)relse- anl(cid:228)ggningen ligga inom EES eller i de central- och (cid:246)steu- ropeiska l(cid:228)nderna. (17) Denna konstlade uppdelning inneb(cid:228)r att h(cid:228)nsyn inte tas till den ekonomiska verkligheten f(cid:246)r investeringarna. Inget avseende f(cid:228)sts vid att anl(cid:228)ggningarna (cid:228)r beroende av varandra ur tillverkningsh(cid:228)nseende och de synergief- fekter detta medf(cid:246)r. De italienska myndigheterna finner det sv(cid:229)rt att till(cid:228)mpa tv(cid:229) olika metoder f(cid:246)r kostnads- och int(cid:228)ktsanalysen, s(cid:229) som kommissionen beg(cid:228)rt, eftersom detta (cid:228)r of(cid:246)renligt med den helhetssyn som investerings- programmet och ber(cid:228)kningarna bygger p(cid:229). Kostnads- och int(cid:228)ktsanalyserna borde ha granskats som en helhet av kommissionen. I skrivelsen av den 16 april 1999 anges en rad uppgifter p(cid:229) basis av vilka kostnads- och int(cid:228)kts- analyser skulle kunna g(cid:246)ras f(cid:246)r anl(cid:228)ggningarna Mirafiori Carrozzeria, Rivalta, Cassino och Pomigliano j(cid:228)mf(cid:246)rda med Bielsko-Biala mot bakgrund av en optimal f(cid:246)rdelning av tillverkningen mellan Italien och Polen. (18) F(cid:246)r att r(cid:228)tta sig efter beslutet om att inleda det formella granskningsf(cid:246)rfarandet i (cid:228)rendet Fiat Cassino, d(cid:228)r kom- missionen bekr(cid:228)ftade att de relevanta gemenskapsbest(cid:228)m- melserna f(cid:246)rbjuder anv(cid:228)ndningen av en j(cid:228)mf(cid:246)relseanl(cid:228)gg- ning som ligger i ett omr(cid:229)de som inte (cid:228)r ett icke st(cid:246)dbe- r(cid:228)ttigat omr(cid:229)de i gemenskapen, har Italien emellertid l(cid:229)tit g(cid:246)ra tv(cid:229) kostnads- och int(cid:228)ktsanalyser d(cid:228)r man j(cid:228)mf(cid:246)r anl(cid:228)ggningarna i Cassino och Rivalta med avseende p(cid:229) tillverkning av Bravo och Brava. Den f(cid:246)rsta kostnads- och int(cid:228)ktsanalysen bygger p(cid:229) en r(cid:246)rlig produktionskapacitet p(cid:229) 200 bilar per dag och den andra p(cid:229) 300 bilar per dag. f(cid:246)r Ber(cid:228)kningarna av driftsm(cid:228)ssiga nackdelar gjordes perioden 1995(cid:150)1997 f(cid:246)r b(cid:229)da analyserna. Italien p(cid:229)pekar att Rivalta inte l(cid:229)g i ett st(cid:246)dber(cid:228)ttigat omr(cid:229)de vid tiden f(cid:246)r investeringsbeslutet. (16) Lag nr 488/92 var i de aktuella sex fallen till hinder f(cid:246)r ett enda (cid:246)vergripande st(cid:246)dprogram, och det kr(cid:228)vdes d(cid:228)r- (6) Det g(cid:228)ller marknaderna i Mellaneuropa (Tyskland, Frankrike, Bel- gien, Nederl(cid:228)nderna) och i (cid:214)steuropa. (7) Det r(cid:246)r sig i sj(cid:228)lva verket om 374 bilar per dag i Polen, eftersom antalet arbetsdagar (cid:228)r h(cid:246)gre (cid:228)n i Italien. Under an (cid:229)rsproduktion motsvarar 374 bilar per dag under 246 arbetsdagar 400 bilar per dag under 230 arbetsdagar. (19) Enligt den italienska regeringens kostnads- och int(cid:228)kts- analyser uppg(cid:229)r nackdelarna f(cid:246)r Cassino till 15,4 procent (vid 200 bilar per dag) respektive till 15,2 procent (vid 300 bilar per dag), vilket (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt f(cid:246)r att st(cid:246)det p(cid:229) en niv(cid:229) av 3,52 procent skall vara till(cid:229)tet. (8) EGT C 123, 18. 5. 1989, s. 3 och EGT C 279, 15. 9. 1997, s. 1. L 110/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 5. 2000 (20) Vad g(cid:228)ller de investeringar som gjordes mellan februari 1993 och maj 1994 p(cid:229)pekar de italienska myndigheterna att ministerdekret nr 527 av den 20 oktober 1995 med till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifter f(cid:246)r lag nr 488/92 (9) inneb(cid:228)r att investeringskostnader kan godk(cid:228)nnas retroaktivt upp till 24 m(cid:229)nader n(cid:228)r det g(cid:228)ller ans(cid:246)kningar som (cid:246)vers(cid:228)ndes till de beh(cid:246)riga myndigheterna efter den 20 augusti 1992. Eftersom Fiat f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen ans(cid:246)kte om st(cid:246)d enligt lag nr 64/86 den 11 juli 1994, skulle investeringarna ha kunnat ses som st(cid:246)dber(cid:228)ttigande redan i juli 1992. De f(cid:246)rsta investeringarna gjordes i sj(cid:228)lva verket 1993 och torde s(cid:229)ledes kunna anses vara st(cid:246)dber(cid:228)ttigande i sin hel- het. (21) Italien preciserar att investeringarna i anm(cid:228)lan inte skulle leda till en modernisering av tillverkningen av modellerna Tipo eller Tempra. Modellerna hade omn(cid:228)mnts i en skri- velse av den 20 november 1998 som svar p(cid:229) en fr(cid:229)ga fr(cid:229)n kommissionen, men endast f(cid:246)r att po(cid:228)ngtera skill- naderna mellan den gamla tillverkningen med h(cid:246)g auto- matiseringsniv(cid:229) och den nya tillverkningen enligt princi- pen om en integrerad fabrik. rambest(cid:228)mmelser som tr(cid:228)dde i kraft den 1 januari 1998, i vilka det i punkt 2. 6 s(cid:228)gs att (cid:148)de f(cid:246)reg(cid:229)ende rambest(cid:228)m- melserna, som tr(cid:228)dde i kraft den 1 januari 1996 f(cid:246)r att g(cid:228)lla i tv(cid:229) (cid:229)rs tid, kommer att ligga till grund f(cid:246)r bed(cid:246)m- ningen av st(cid:246)dprojekt som anm(cid:228)ls f(cid:246)re den 1 november 1997, om kommissionen (cid:228)nnu inte har uttalat sig om deras f(cid:246)renlighet med konkurrensreglerna eller f(cid:246)r vilka kommissionen har inlett ett f(cid:246)rfarande enligt artikel 93. 3 i f(cid:246)rdraget f(cid:246)re detta datum(cid:148). Italien har inte under f(cid:246)r- farandets g(cid:229)ng inv(cid:228)nt mot detta. (25) Kommissionen noterar f(cid:246)r (cid:246)vrigt att st(cid:246)det skulle beviljas inom ramen f(cid:246)r en godk(cid:228)nd st(cid:246)dordning och att kost- naderna f(cid:246)r projektet uppg(cid:229)r till mer (cid:228)n 17 miljoner euro, vilket medf(cid:246)r anm(cid:228)lningsskyldighet. De italienska myndigheterna har iakttagit denna skyldighet. Kommis- sionen beklagar dock att s(cid:229) l(cid:229)ng tid f(cid:246)rfl(cid:246)t mellan under- tecknandet av det ministerdekret d(cid:228)r st(cid:246)det godk(cid:228)ndes (20 november 1996) och den formella anm(cid:228)lan (slutet av oktober 1997). (22) Det anges slutligen att projektet leder till en minskning av produktionskapaciteten vid fabriken i Cassino, och allts(cid:229) inte m(cid:228)rkbart p(cid:229)verkar konkurrensen, eftersom kapaciteten inte (cid:246)kas. (26) I artikel 87. 2 i EG-f(cid:246)rdraget anges vissa former av st(cid:246)d som (cid:228)r f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden. Med h(cid:228)nsyn till st(cid:246)dets art och syfte samt investeringarnas geografiska lokalisering (cid:228)r punkterna a, b och c inte till- l(cid:228)mpliga p(cid:229) projektet i fr(cid:229)ga. I artikel 87. 3 r(cid:228)knas st(cid:246)d- (cid:229)tg(cid:228)rder upp som kan anses f(cid:246)renliga med den gemen- samma marknaden. F(cid:246)renligheten skall avg(cid:246)ras med beaktande av hela gemenskapens intresse och inte enbart nationella intressen. F(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla den gemensamma marknadens funktion och med h(cid:228)nsyn till principen i artikel 3 g i f(cid:246)rdraget skall undantagen i artikel 87. 3 ges en restriktiv tolkning. Vad betr(cid:228)ffar undantagen i artikel 87. 3 b och d (cid:228)r det uppenbart att st(cid:246)det inte avser ett projekt av gemensamt europeiskt intresse eller avhj(cid:228)lper en allvarlig st(cid:246)rning av Italiens ekonomi och inte heller avser det att fr(cid:228)mja landets kultur eller att bevara kul- turarvet. N(cid:228)r det g(cid:228)ller undantagen i artikel 87. 3 a och c (cid:228)r endast best(cid:228)mmelserna i punkt c relevanta eftersom Cassino (cid:228)r bel(cid:228)get i ett st(cid:246)dber(cid:228)ttigat omr(cid:229)de i enlighet med denna punkt. F(cid:246)r att kunna avg(cid:246)ra om de anm(cid:228)lda regionalst(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)r- derna (cid:228)r f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden enligt undantagen i artikel 87. 3 c i f(cid:246)rdraget, m(cid:229)ste kom- missionen fastst(cid:228)lla huruvida de relevanta rambest(cid:228)mmel- serna har f(cid:246)ljts. (27) Kommissionen erk(cid:228)nner att nyinvesteringar i eftersatta regioner kan utg(cid:246)ra ett bidrag till den regionala utveck- lingen. Det (cid:228)r just av detta sk(cid:228)l som kommissionen har en allm(cid:228)nt positiv inst(cid:228)llning till investeringsst(cid:246)d som syftar till att utj(cid:228)mna de strukturellt betingade nackdelar som gemenskapens eftersatta regioner lider av. I sin bed(cid:246)mning av f(cid:246)rslagen till regionalst(cid:246)d m(cid:229)ste kommis- IV. BED(cid:214)MNING AV ¯TG˜RDEN (23) Det st(cid:246)d till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r Fiat f(cid:246)r anl(cid:228)ggningen Fiat Cassino som anm(cid:228)lts av de italienska myndigheterna utg(cid:246)r statligt st(cid:246)d enligt artikel 87. 1 i EG-f(cid:246)rdraget. Det finansieras av staten eller med hj(cid:228)lp av statliga medel och eftersom stat- liga medel utg(cid:246)r en inte obetydlig del av projektets finan- snedvrida konkurrensen inom siering hotar det att f(cid:246)rh(cid:229)llande till i gemenskapen genom att gynna Fiat andra f(cid:246)retag som inte erh(cid:229)ller st(cid:246)d. Bilmarknaden k(cid:228)n- netecknas slutligen av omfattande handel mellan med- lemsstaterna. (24) St(cid:246)det avser ett f(cid:246)retag som tillverkar och monterar motorfordon, och det har beviljats inom ramen f(cid:246)r den godk(cid:228)nda st(cid:246)dordningen i lag nr 488/92. St(cid:246)dprojektet skall d(cid:228)rf(cid:246)r bed(cid:246)mas enligt de relevanta rambest(cid:228)mmel- serna. Eftersom den italienska regeringen anm(cid:228)lde projek- tet den 28 oktober 1997, skall de rambest(cid:228)mmelser till- l(cid:228)mpas som g(cid:228)llde 1989, med (cid:228)ndrad lydelse och f(cid:246)r- l(cid:228)ngd giltighetstid (10). Detta framg(cid:229)r ocks(cid:229) av senare (9) Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana nr 292, 15 december 1995. (10) EGT C 284, 28. 10. 1995, s. 3. 6. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 110/5 sionen dock j(cid:228)mf(cid:246)ra f(cid:246)rdelarna f(cid:246)r den regionala utveck- lingen (till exempel att st(cid:246)det bidrar till en l(cid:229)ngsiktig utveckling av regionen genom att det skapar eller upp- r(cid:228)tth(cid:229)ller en stabil syssels(cid:228)ttning och (cid:228)r knutet till den lokala ekonomin och gemenskapens ekonomi) med even- (till exempel tuella nackdelar f(cid:246)r sektorn som helhet genom att en alltf(cid:246)r h(cid:246)g produktionskapacitet skapas eller bibeh(cid:229)lls). Denna j(cid:228)mf(cid:246)relse har inte som syfte att f(cid:246)rringa regionalst(cid:246)dens viktiga bidrag till sammanh(cid:229)ll- ningen p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229), utan att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att (cid:228)ven andra inslag som (cid:228)r av intresse f(cid:246)r gemenskapen beaktas, till exempel sektorns utveckling p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229). Det (cid:228)r allts(cid:229) kommissionens fasta praxis att vid bed(cid:246)mningen av (cid:228)renden om regionalst(cid:246)d till bilindustrin enligt rele- vanta rambest(cid:228)mmelser g(cid:229) till v(cid:228)ga p(cid:229) f(cid:246)ljande s(cid:228)tt: 1) F(cid:246)rst kontrollerar kommissionen huruvida regional- st(cid:246)d kan beviljas. I detta syfte unders(cid:246)ks s(cid:228)rskilt om den aktuella regionen kan motta st(cid:246)d enligt gemen- skapsreglerna och om investeraren har m(cid:246)jlighet att v(cid:228)lja en alternativ lokalisering f(cid:246)r sitt projekt. H(cid:228)r g(cid:228)ller det att styrka st(cid:246)dbehovet, s(cid:228)rskilt utifr(cid:229)n pro- jektets r(cid:246)rlighet. 2) D(cid:228)refter unders(cid:246)ker kommissionen om de ber(cid:228)knade kostnaderna f(cid:246)r de r(cid:246)rliga inslagen i projektet (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigade eller inte. 3) D(cid:228)refter kontrollerar kommissionen att den planerade st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rden st(cid:229)r i proportion till de regionala pro- blem som den skall bidra till att l(cid:246)sa. F(cid:246)r det (cid:228)ndam(cid:229)- let kontrolleras att projektet l(cid:229)ngsiktigt gynnar regio- nens utveckling, varvid en kostnads- och int(cid:228)ktsanalys vanligen anv(cid:228)nds. 4) Slutligen unders(cid:246)ker kommissionen fr(cid:229)gan om st(cid:246)d- justeringar, det vill s(cid:228)ga en niv(cid:229)h(cid:246)jning som ytterli- gare incitament f(cid:246)r investeraren att investera i regio- nen. Dessa justeringar kan godk(cid:228)nnas om investe- ringen inte (cid:246)kar problemen med (cid:246)verkapacitet inom bilindustrin. 5) Summan av de tv(cid:229) sista ber(cid:228)kningarna utg(cid:246)r den totala st(cid:246)dniv(cid:229) som kommissionen kan godk(cid:228)nna, inom ramen f(cid:246)r det regionala st(cid:246)dtaket. (28) Italiens regering och Fiat (cid:228)r bekanta med detta f(cid:246)rfarande tack vare ett stort antal tidigare (cid:228)renden om st(cid:246)d till bil- industrin. De metodfr(cid:229)gor som rests vid m(cid:246)ten med de italienska myndigheterna och Fiat har dessutom besvarats p(cid:229) ett utt(cid:246)mmande s(cid:228)tt. (29) Anl(cid:228)ggningen (cid:228)r bel(cid:228)gen i ett omr(cid:229)de som, (cid:229)tminstone sedan b(cid:246)rjan av 1990-talet, (cid:228)r ber(cid:228)ttigat till st(cid:246)d enligt artikel 87. 3 c i EG-f(cid:246)rdraget. Stora f(cid:246)retag i omr(cid:229)det f(cid:229)r beviljas regionalst(cid:246)d p(cid:229) h(cid:246)gst 10 procent nettobidragsek- vivalent. (30) F(cid:246)r att styrka behovet av regionalst(cid:246)d m(cid:229)ste de italienska myndigheterna bevisa projektets r(cid:246)rlighet, det vill s(cid:228)ga att det finns ett ekonomiskt l(cid:246)nsamt alternativ f(cid:246)r genom- f(cid:246)rande av projektet eller delar av projektet. Om den pla- nerade investeringen inte kan g(cid:246)ras vid n(cid:229)gon annan ny eller befintlig industrianl(cid:228)ggning inom koncernen, m(cid:229)ste f(cid:246)retaget genomf(cid:246)ra sitt projekt p(cid:229) den enda m(cid:246)jliga anl(cid:228)ggningen, (cid:228)ven utan st(cid:246)d. (31) Enligt vad den italienska regeringen framf(cid:246)rt (se sk(cid:228)l 15) hade Fiat tv(cid:229) alternativ f(cid:246)r tillverkningen av Bravo och Brava: i) tillverka 1 200 bilar per dag vid Fiat Cassino och 200 bilar per dag i Rivalta eller ii) tillverka 1 000 bilar per dag vid Fiat Cassino och motsvarande 400 bilar per dag i Bielsko-Biala. Denna f(cid:246)rdelning av kapaciteten vore ekonomiskt f(cid:246)rsvarbar och bekr(cid:228)ftas delvis av diagrammen. De visar dels fabriken Fiat Cassino, med en kapacitet p(cid:229) 1 400 bilar per dag som helt utnyttjas f(cid:246)r tillverkning av bilar i segment C och D av m(cid:228)rket Fiat, en fabrik i Rivalta som tillverkar bilar i segment C och D av m(cid:228)rket Fiat, och en fabrik i Polen med en kapacitet p(cid:229) 2 000 bilar per dag, som utnyttjas f(cid:246)r tillverkning av 700 bilar per dag i segment A av m(cid:228)rket Fiat, dels fabriken Fiat Cassino med en kapacitet p(cid:229) 1 400 bilar per dag som enbart utnyttjas f(cid:246)r tillverkning av 1 000 bilar per dag i segment C och D av m(cid:228)rket Fiat, fabriken i Rivalta som inte tillverkar n(cid:229)gra bilar i segment C och D av m(cid:228)r- ket Fiat samt en fabrik i Polen med en kapacitet p(cid:229) 2 000 bilar per dag som utnyttjas fullt ut, bland annat f(cid:246)r att tillverka Fiat-bilar i segment C och D. (32) Kommissionen har i denna fr(cid:229)ga konsulterat oberoende experter (IMO-Leuven), vilka har bes(cid:246)kt fabrikerna Fiat Cassino. (33) Av de italienska myndigheternas uppgifter framg(cid:229)r att Fiat visserligen har unders(cid:246)kt den totala r(cid:246)rligheten f(cid:246)r projekten Mirafiori Meccanica, Rivalta, Cassino och Pomigliano, men kommissionen anser likv(cid:228)l att det realis- tiska ekonomiska alternativet inte tvingade f(cid:246)retaget att samtidigt (cid:246)verf(cid:246)ra produktionskapacitet fr(cid:229)n de fyra itali- enska fabrikerna. Tekniskt och ekonomiskt sett hade det L 110/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 5. 2000 varit rationellt att bara (cid:246)verf(cid:246)ra en del av kapaciteten (s(cid:228)rskilt med h(cid:228)nsyn till produktionsplattformarna) fr(cid:229)n en eller flera av fabrikerna. (34) Det skall n(cid:228)mnas att produktionskapaciteten vid Fiat Cas- sino f(cid:246)r n(cid:228)rvarande ligger p(cid:229) 1 200 bilar per dag. En kapacitet p(cid:229) 1 400 bilar per dag inneb(cid:228)r ytterligare ett deltidsskift. (35) Kommissionen finner d(cid:228)rf(cid:246)r att den r(cid:246)rliga delen av inve- steringen i Cassino begr(cid:228)nsas till 200 bilar per dag, det vill s(cid:228)ga skillnaden mellan alternativ i och ii i sk(cid:228)l 31, endast f(cid:246)r fabriken Fiat Cassino. (36) Investeringen vid Fiat Cassino inleddes mer (cid:228)n ett (cid:229)r innan den ursprungliga ans(cid:246)kan om st(cid:246)d l(cid:228)mnades in, n(cid:229)got som normalt skulle tyda p(cid:229) att st(cid:246)det inte (cid:228)r n(cid:246)d- v(cid:228)ndigt f(cid:246)r projektets genomf(cid:246)rande, vilket (cid:228)ven p(cid:229)peka- des i samband med att f(cid:246)rfarandet inleddes. I enlighet med besluten av den 18 november 1997 (11), 30 septem- ber 1998 (12) och den 7 april 1998 (13) har kommissio- nen emellertid godtagit att mycket speciella omst(cid:228)ndighe- ter i samband med att lag nr 64/86 genomf(cid:246)rdes och lag nr 488/92 antogs, i undantagsfall kan motivera en viss tidsf(cid:246)rskjutning mellan projektets inledande och ans(cid:246)kan om st(cid:246)d. Det har dessutom kunnat fastst(cid:228)llas att Fiat, n(cid:228)r investeringen inleddes i februari 1993, hyste stora f(cid:246)r- v(cid:228)ntningar om att l(cid:228)ngre fram beviljas regionalst(cid:246)d. Vad det exakta st(cid:246)dbeloppet skulle kunna bli kunde man naturligtvis inte k(cid:228)nna till. (37) Kommissionens slutsats (cid:228)r allts(cid:229) att regionalst(cid:246)d (cid:228)r n(cid:246)d- v(cid:228)ndigt f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av investeringsprojektet vid Fiat Cassino. (38) Kommissionen har vidare granskat huruvida kostnaderna ber(cid:228)ttigar till st(cid:246)d enligt den till(cid:228)mpade st(cid:246)dordningen. ˜ven om investeringen inte leder till en (cid:246)kning av pro- duktionskapaciteten, anser kommissionen att det anm(cid:228)lda st(cid:246)det inneb(cid:228)r en nyinvestering enligt riktlinjerna f(cid:246)r stat- ligt st(cid:246)d f(cid:246)r regionala (cid:228)ndam(cid:229)l (14), eftersom den medf(cid:246)r en genomgripande f(cid:246)r(cid:228)ndring av anl(cid:228)ggningens produk- tionsstruktur. N(cid:229)gon modernisering tycks det inte vara tal om. fylla det r(cid:228)ttsliga vakuum som uppstod n(cid:228)r lag nr 64/86 upph(cid:246)rde att g(cid:228)lla samtidigt som lag nr 488/92 var f(cid:246)r- senad. Investeringarna i det aktuella projektet inleddes i februari 1993 och ans(cid:246)kan om st(cid:246)d inl(cid:228)mnades av Fiat till de italienska myndigheterna i juli 1994. Kommissio- nens slutsats (cid:228)r att investeringarna p(cid:229) 677,8 miljarder lire (cid:228)r ber(cid:228)ttigade till regionalst(cid:246)d enligt lag nr 488/92. (40) Kommissionen anser dock att endast de r(cid:246)rliga investe- ringarna kan godk(cid:228)nnas. (41) Projektets direkta effekter (en nominell investering p(cid:229) 677,8 miljarder lire och bevarande av 1 100 arbetstillf(cid:228)l- len vid Fiat) och indirekta effekter inneb(cid:228)r betydande f(cid:246)r- delar f(cid:246)r den lokala ekonomin. Kommissionen finner s(cid:229)ledes att medfinansieringen av projektet p(cid:229) l(cid:229)ngt sikt gynnar utvecklingen av Cassino med omnejd. (42) Enligt de relevanta rambest(cid:228)mmelserna skall det anm(cid:228)lda projektet j(cid:228)mf(cid:246)ras med ett liknande projekt i ett icke st(cid:246)dber(cid:228)ttigat omr(cid:229)de i gemenskapen, f(cid:246)r att man p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt skall kunna identifiera de merkostnader som uppst(cid:229)r p(cid:229) grund av strukturbrister i det st(cid:246)dber(cid:228)ttigade omr(cid:229)de d(cid:228)r investeringen g(cid:246)rs. Enligt den italienska regeringen avspeglar denna princip inte det ekonomiska val som Fiat har st(cid:229)tt inf(cid:246)r. Den italienska regeringen anser i st(cid:228)llet att kommissionen b(cid:246)r granska projekten som en helhet. Kommissionen b(cid:246)r med andra ord begagna sig av de verkliga j(cid:228)mf(cid:246)relseanl(cid:228)ggningar som investeraren har anv(cid:228)nt sig av, det vill s(cid:228)ga Polen och n(cid:228)rmare best(cid:228)mt Tichy och Bielsko-Biala. (43) Om kommissionen i (cid:228)rendet Fiat Cassino godk(cid:228)nner valet av en j(cid:228)mf(cid:246)relseanl(cid:228)ggning som inte (cid:228)r bel(cid:228)gen i ett icke st(cid:246)dber(cid:228)ttigat omr(cid:229)de i gemenskapen inneb(cid:228)r det att principen om likabehandling (cid:229)sidos(cid:228)tts. Det skulle i prak- tiken inneb(cid:228)ra ett stort avsteg fr(cid:229)n praxis i liknande (cid:228)ren- den som varit f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r r(cid:228)ttslig bed(cid:246)mning, det vill s(cid:228)ga alla (cid:228)renden som bed(cid:246)mts enligt relevanta ram- best(cid:228)mmelser i kraft f(cid:246)re (cid:229)r 1998, d(cid:228)r det kr(cid:228)vts att j(cid:228)m- f(cid:246)relseanl(cid:228)ggningen varit bel(cid:228)gen i ett icke st(cid:246)dber(cid:228)ttigat omr(cid:229)de, i kommissionens beslut 96/666/EG (15). som till exempel (39) Kommissionen noterar dessutom att ministerdekret nr 527/95 inneb(cid:228)r att investeringskostnader kan godk(cid:228)nnas retroaktivt upp till tv(cid:229) (cid:229)r fr(cid:229)n den tidpunkt d(cid:229) ans(cid:246)kan om regionalst(cid:246)d inl(cid:228)mnades. Det r(cid:246)r sig om en undan- tagsbest(cid:228)mmelse avsedd att under en (cid:246)verg(cid:229)ngsperiod (11) EGT C 70, 6. 3. 1998, s. 7. (12) EGT C 409, 30. 12. 1998, s. 7 och EGT C 384, 12. 12. 1998, s. 20. (13) EGT C 240, 31. 7. 1998, s. 3. (14) EGT C 74, 10. 3. 1998, s. 9. (44) N(cid:228)r Fiat genomf(cid:246)rde lokaliseringsunders(cid:246)kningen i b(cid:246)r- jan av 1993 (d(cid:229) man ocks(cid:229) tog med i ber(cid:228)kningen m(cid:246)j- ligheten till statligt st(cid:246)d), var kommissionens praxis att j(cid:228)mf(cid:246)relseanl(cid:228)ggningen m(cid:229)ste vara bel(cid:228)gen i ett omr(cid:229)de som inte var ber(cid:228)ttigat till regionalst(cid:246)d. Italien och Fiat k(cid:228)nde redan d(cid:229) till denna praxis, till exempel fr(cid:229)n (cid:228)rendet Fiat Mezzogiorno (16) (cid:150) ett typexempel p(cid:229) till(cid:228)mpning av en kostnads- och int(cid:228)ktsanalys. Det enda st(cid:246)dbelopp som (15) EGT L 308, 29. 11. 1996, s. 46. (16) ˜rende C 45/91 (ex N 255/91). 6. 5. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 110/7 Fiat kunde ha beaktat i den finansiella analysen av lokali- seringsbeslutet var det som grundades p(cid:229) en eventuell j(cid:228)mf(cid:246)relse mellan en anl(cid:228)ggning som var ber(cid:228)ttigad till regionalst(cid:246)d och en anl(cid:228)ggning i ett icke st(cid:246)dber(cid:228)ttigat omr(cid:229)de i gemenskapen. Anv(cid:228)ndningen av en j(cid:228)mf(cid:246)relse- anl(cid:228)ggning i Polen, som Italien f(cid:246)respr(cid:229)kar, blev m(cid:246)jlig f(cid:246)rst n(cid:228)r de relevanta rambest(cid:228)mmelser antogs som tr(cid:228)dde i kraft i januari 1998, det vill s(cid:228)ga n(cid:228)stan fem (cid:229)r efter investeringsbeslutet. (49) Kommissionen m(cid:229)ste fatta sitt beslut p(cid:229) grundval av de uppgifter den f(cid:246)rfogar (cid:246)ver, i synnerhet de uppgifter som de italienska myndigheterna l(cid:228)mnat efter anmodan att l(cid:228)mna uppgifter av den 3 februari 1999. F(cid:246)r (cid:246)vrigt b(cid:246)r n(cid:228)mnas att skrivelsen av den 16 april 1999 inneh(cid:229)ller p(cid:229)st(cid:229)enden som inte har underbyggts, som (cid:228)r otillr(cid:228)ckligt motiverade och som inte st(cid:246)ds av exakta ber(cid:228)kningar. Kommissionen kan inte beakta s(cid:229)dana p(cid:229)st(cid:229)enden vid bed(cid:246)mningen av de nackdelar som Fiat Cassino har j(cid:228)m- f(cid:246)rt med Rivalta, eftersom kommissionen (cid:228)r tvungen att tolka undantagen i artikel 87. 3 restriktivt. (45) Avslutningsvis kan kommissionen inte godk(cid:228)nna den ita- lienska regeringens argument, n(cid:228)mligen att kommissio- nen b(cid:246)r unders(cid:246)ka Fiats investeringsprogram i dess hel- het och j(cid:228)mf(cid:246)ra italienska och polska l(cid:246)sningar. (50) Kommissionen har konstaterat f(cid:246)ljande avvikelser i den kostnads- och int(cid:228)ktsanalys som tillhandah(cid:229)llits av Italien: (46) Kommissionen menar att man enligt relevanta ram- best(cid:228)mmelser skall j(cid:228)mf(cid:246)ra drifts- och investeringskost- nader enbart f(cid:246)r den r(cid:246)rliga delen av projektet. Om man hade kunnat anv(cid:228)nda en j(cid:228)mf(cid:246)relseanl(cid:228)ggning i Polen (vilket inte var fallet) hade kommissionen kunnat g(cid:246)ra en mer (cid:246)vergripande j(cid:228)mf(cid:246)relse f(cid:246)r att mer exakt kunna fastst(cid:228)lla merkostnaderna f(cid:246)r beslutet att l(cid:228)gga en h(cid:246)gre kapacitet i Cassino. (47) Av de italienska myndigheternas uppgifter framg(cid:229)r att fabriken i Rivalta (17), som vid tiden f(cid:246)r investeringsbeslu- tet l(cid:229)g i ett icke st(cid:246)dber(cid:228)ttigat omr(cid:229)de i gemenskapen och d(cid:228)r (cid:228)ven Fiat Bravo tillverkas, kan anv(cid:228)ndas som j(cid:228)mf(cid:246)relseanl(cid:228)ggning f(cid:246)r den kostnads- och int(cid:228)ktsanalys som m(cid:229)ste g(cid:246)ras f(cid:246)r att ber(cid:228)kna hur stort st(cid:246)d kommis- sionen kan godk(cid:228)nna. (48) Italien har emellertid till kommissionen l(cid:228)mnat tv(cid:229) olika kostnads- och int(cid:228)ktsanalyser: i den f(cid:246)rsta analysen, som Italien anser realistisk, har man utg(cid:229)tt fr(cid:229)n en r(cid:246)rlig till- verkning av 200 bilar per dag och i den andra av 300 bilar per dag. N(cid:228)r det g(cid:228)ller nackdelar f(cid:246)r Fiat Cassino (cid:228)r resultaten av de b(cid:229)da analyserna mycket lika, n(cid:228)mligen 15,4 procent respektive 15,2 procent. Med h(cid:228)nsyn till vad som konstaterats ovan, det vill s(cid:228)ga att en r(cid:246)rlig pro- duktionskapacitet begr(cid:228)nsas till 200 bilar per dag, anser kommissionen att kostnads- och int(cid:228)ktsanalysen skall grunda sig p(cid:229) det f(cid:246)rsta alternativet. Kommissionens kon- sulter har granskat de uppgifter som Italien l(cid:228)mnat, i syfte att ber(cid:228)kna de merkostnader det skulle medf(cid:246)ra att genomf(cid:246)ra projektet i Fiat Cassino i st(cid:228)llet f(cid:246)r i Rivalta med en maximal tillverkning av 200 bilar per dag under normala f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Bed(cid:246)mningen av f(cid:246)r- och nack- delar skall ske under de tre (cid:229)r efter det att serietillverk- ning inleddes. Modellerna Bravo och Brava b(cid:246)rjade serie- tillverkas 1995 och den tre(cid:229)riga j(cid:228)mf(cid:246)relseperioden f(cid:246)r kostnads- och int(cid:228)ktsanalysen b(cid:246)rjar allts(cid:229) 1995. Italien har inte ifr(cid:229)gasatt denna princip. (17) Det tycks f(cid:246)rekomma ett fel p(cid:229) sidan 17 i beskrivningen av pro- jektet i Cassino. Det g(cid:228)ller det stycke d(cid:228)r Arese n(cid:228)mns som j(cid:228)m- f(cid:246)relseanl(cid:228)ggning. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta verkar det som om kostnaderna f(cid:246)r inkom- mande material inneh(cid:229)ller ett r(cid:228)knefel i ber(cid:228)kningarna av de totala kostnaderna f(cid:246)r nackdelarna under referens- perioden. F(cid:246)r det andra bidrog de mycket ing(cid:229)ende unders(cid:246)kningar som kommissionen gjort och de uppgifter som samlats in, s(cid:228)rskilt under bes(cid:246)ket i Cassino, till att man kunde konstatera viss os(cid:228)kerhet n(cid:228)r det g(cid:228)ller den finansiella tolkningen av villkoren i samband med tillverkarens val mellan att anv(cid:228)nda arbetskraft eller att investera i auto- matisering. Ett av Fiats grundl(cid:228)ggande problem (cid:228)r sv(cid:229)righeten att hitta kvalificerad personal som kan hantera dagens moderna produktionsteknik (till exempel robotar). Kom- missionen noterar att projektet minskar automatiserings- niv(cid:229)n i fabriken Fiat Cassino. Vid en n(cid:228)rmare granskning av de investeringar som skulle g(cid:246)ras vid Fiat Cassino och Rivalta visade det sig att de italienska myndigheterna hade angivit tv(cid:229) olika siffror f(cid:246)r bed(cid:246)mningarna av nack- delarna med investeringarna vid Fiat Cassino vid en r(cid:246)rlig tillverkning av 200 bilar per dag. Kommissionen uppskat- tar att den r(cid:246)rliga investering som skall beaktas f(cid:246)r Rivalta uppg(cid:229)r till 130 miljarder lire i nominellt v(cid:228)rde eller 107,1 miljarder lire omr(cid:228)knat till nuv(cid:228)rde, enligt de senaste detaljerade bed(cid:246)mningarna fr(cid:229)n de italienska myndigheterna. Enligt kommissionens konsulter hade de investeringar som skulle genomf(cid:246)ras vid Fiat Cassino och Rivalta resul- terat i st(cid:246)rre skillnader i monteringstider (cid:228)n dem som Fiat angivit. Med tanke p(cid:229) arten av de investeringar som angi- vits f(cid:246)r Rivalta, skulle tillverkningstiden per bil emellertid inte (cid:246)verstiga 28 timmar. Kommissionen har d(cid:228)rf(cid:246)r kor- rigerat behovet av arbetskraft i Rivalta f(cid:246)r tillverkning av 200 bilar per dag. L 110/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 5. 2000 F(cid:246)r det tredje m(cid:229)ste nackdelarna och st(cid:246)dniv(cid:229)n ber(cid:228)knas mot bakgrund av de investeringar som kommissionen anser st(cid:246)dber(cid:228)ttigande, s(cid:228)rskilt med h(cid:228)nsyn till r(cid:246)rlighe- ten. Dessa investeringar uppg(cid:229)r till 208,6 miljarder lire (nuv(cid:228)rde). (51) Kommissionens korrigeringar leder till en v(cid:228)sentlig f(cid:246)r- (cid:228)ndring av kostnads- och int(cid:228)ktsanalysens resultat j(cid:228)mf(cid:246)rt med de italienska myndigheternas ber(cid:228)kningar. Enligt kommissionen uppg(cid:229)r nackdelarna f(cid:246)r Fiat Cassino j(cid:228)m- f(cid:246)rt med Rivalta till mer (cid:228)n 40 procent. (52) Det nominella st(cid:246)det p(cid:229) 56,4 miljarder lire motsvarar omr(cid:228)knat till nuv(cid:228)rde ett st(cid:246)dbelopp p(cid:229) 23,6 miljarder lire med en omr(cid:228)kningskurs p(cid:229) 14 procent. Den plane- rade st(cid:246)dniv(cid:229)n uppg(cid:229)r s(cid:229)ledes till 11,3 procent brutto- bidragsekvivalent eller 9,5 procent nettobidragsekvivalent. Den h(cid:246)gsta till(cid:229)tna regionala st(cid:246)dniv(cid:229)n (cid:228)r 10 procent nettobidragsekvivalent f(cid:246)r stora f(cid:246)retag. (53) Med h(cid:228)nsyn till att bilindustrin (cid:228)r en k(cid:228)nslig sektor unders(cid:246)ker kommissionen normalt varje investeringspro- jekts inverkan p(cid:229) konkurrensen, i synnerhet f(cid:246)r(cid:228)ndringar i den ber(cid:246)rda koncernens produktionskapacitet p(cid:229) den relevanta marknaden. Enligt relevanta rambest(cid:228)mmelser leder analysen till en till(cid:228)mpning av en justeringsfaktor p(cid:229) 0 till 3 procentenheter. f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r Fiat Cassino (cid:228)r f(cid:246)ljaktligen f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87. 3 c i EG-f(cid:246)r- draget. H˜RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 Det statliga st(cid:246)d som Italien planerar att genomf(cid:246)ra till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r Fiat Auto SpA, vid f(cid:246)retagets anl(cid:228)ggning i Piedimonte San Germano (Cassino), till ett belopp av h(cid:246)gst 23,6 miljarder itali- enska lire, enligt referensr(cid:228)ntan 14 procent (grundad p(cid:229) 1993 (cid:229)rs styrr(cid:228)nta), (cid:228)r f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87. 3 c i EG-f(cid:246)rdraget. Genomf(cid:246)randet av st(cid:246)det godk(cid:228)nns f(cid:246)ljaktligen. Artikel 2 Italien skall i juni varje (cid:229)r till dess att projektet har avslutats l(cid:228)mna in en rapport i vilken anges projektets framskridande, dess finansiella genomf(cid:246)rande och det allm(cid:228)nna iakttagandet av de villkor under vilka st(cid:246)det anm(cid:228)lts. Kostnads- och int(cid:228)ktsanalysens resultat g(cid:246)r en s(cid:229)dan granskning on(cid:246)dig i detta (cid:228)rende. Artikel 3 Detta beslut riktar sig till Republiken Italien. V. SLUTSATS Utf(cid:228)rdat i Bryssel den 8 juli 1999. Niv(cid:229)n p(cid:229) det av Italien anm(cid:228)lda st(cid:246)det (cid:228)r l(cid:228)gre (cid:228)n niv(cid:229)n p(cid:229) den nackdel som konstaterats i kostnads- och int(cid:228)kts- analysen och det regionala st(cid:246)dtaket. Det regionalst(cid:246)d som den italienska regeringen planerar att genomf(cid:246)ra till P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen