title: 1999/675/EY: Komission päätös, tehty 8 päivänä heinäkuuta 1999, Saksan liittotasavallan valtiontuesta Kvaerner Warnow Werft GmbH:lle [tiedoksiannettu numerolla K(1999) 2266] (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
application of EU law
control of State aid
reimbursement of aid
shipbuilding

text: 23. 10. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 274/23 KOMISSION PA¨ A¨ TO¨ S, tehty 8 päivänä heinäkuuta 1999, Saksan liittotasavallan valtiontuesta Kvaerner Warnow Werft GmbH:lle [tiedoksiannettu numerolla K(1999) 2266] (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/675/EY) EUROOPAN YHTEISO¨ JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, ottaa huomioon laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta 21 päivänä joulukuuta 1990 annetun neuvoston direk- tiivin 90/684/ETY (1) ja laivanrakennusteollisuudelle myön- nettävästä tuesta annetun direktiivin 90/684/ETY muuttami- sesta 20 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston direktii- vin 92/68/ETY (2), on edellä mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut muita asianomaisia esittämään huomautuksensa (3) ja ottaa huo- mioon esitetyt huomautukset, sekä katsoo seuraavaa: I Menettely 1) Vastaanotettuaan 4 päivänä syyskuuta 1998 Kvaerner Warnow Werft GmbH:n (jäljempänä ’KWW’) laivanra- kennuskapasiteettia koskevan tavanmukaisen seuranta- raportin, joka oli annettu 30 päivänä kesäkuuta 1998, komissio sai tietää, että ’KWW’ ylittäisi vuotuisen 85 000 tasatun bruttotonnin kapasiteettirajoituksen vuosina 1998 ja 1999. Raportissa arvioitiin vuoden 1998 laivanrakennustuotannoksi 106 945 tasattua bruttotonnia ja vuoden 1999 tuotannoksi 104 560 tasattua bruttotonnia. Komissio lähetti Saksalle 25 päivänä syyskuuta 1998 kirjeen, jossa sitä pyydettiin toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että yritys noudattaa kapasiteettirajoitusta, ja ilmoitta- maan komissiolle toimenpiteistä ja niiden tuloksista. Saksa vastasi 20 päivänä lokakuuta 1998 päivätyllä kirjeellä. 2) Komissio ilmoitti Saksalle 16 päivänä joulukuuta 1998 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perusta- missopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukainen me- nettely kapasiteettirajoituksen ylittämisen vuoksi. (1) EYVL L 380, 31. 12. 1990, s. 27, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/731EY, EYVL L 351, 31. 12. 1994, s. 10. (2) EYVL L 219, 4. 8. 1992, s. 54. (3) EYVL C 41, 16. 2. 1999, s. 23. 3) 4) 5) 6) 7) 8) Menettelyn aloittamista koskeva komission päätös jul- kaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (4) Komis- sio on kehottanut muita asianomaisia esittämään huo- mautuksensa kyseisestä tuesta. Komissio on toimittanut muilta asianomaisilta saa- mansa huomautukset. Komission edustajat sekä ulkopuolinen asiantuntija telakalla 14 päivänä tammikuuta 1999. vierailivat Tällöin todettiin, että KWW:n tosiasiallinen tuotanto vuonna 1998 oli 30 päivänä kesäkuuta 1998 päivä- tyssä seurantaraportissa esitettyä arviota huomattavasti suurempi. Komissio kehotti Saksaa 4 päivänä helmi- kuuta 1999 päivätyllä kirjeellä esittämään huomautuk- sensa Saksan hallituksen huomautukset vastaanotettiin 18 päivanä helmikuuta 1999 päivätyssä kirjeessä. Vastauksena 1 päivanä maaliskuuta 1999 päivättyyn komission tietopyyntöön Saksa vahvisti 19 päivänä maaliskuuta 1999 päivätyssä kirjeessä komission tutki- muksissaan selville saamat vuotta 1998 koskevat tuo- tantoluvut ja ilmoitti tarkistetuksi tuotantomääräksi 122 414 tasattua bruttotonnia. Komission edustajat ja ulkopuolinen asiantuntija vie- railivat jälleen 25 päivänä maaliskuuta 1999 telakalla tarkastaakseen, missä määrin vuoden 1998 kapasiteet- tirajoitus oli ylitetty. Tällöin vahvistui, että KWW:n tuotanto oli 122 414 tasattua bruttotonnia vuonna 1998 ja 93 862 tasattua bruttotonnia vuonna 1997, joten kapasiteettirajoitus ylittyi myös silloin. Vuoden 1999 tuotannoksi arvioitiin 109 134 tasattua brutto- tonnia. Tämä päätös koskee ainoastaan kapasiteettirajoituksen ylittämistä vuonna 1998. Komissio aikoo aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn kapasiteettirajoituksen ylittämisestä vuon- na 1997. Tätä asiaa käsitellään erillisessä komission päätöksessä. (4) EYVL C 41, 16. 2. 1999, s. 23. L 274/24 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 23. 10. 1999 9) 10) 11) II Yksityiskohtainen kuvaus tuesta annetun Laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun direktiivin 90/684/ETY ja laivanrakennusteol- lisuudelle myönnettävästä tuesta annetun direktiivin 90/684/ETY muuttamisesta direktiivin 92/68/ETY mukaisesti komissio hyväksyi rakennusuu- distustuen entisen itäsaksalaisen KWW-telakan perus- teellista rakenneuudistusta varten päätöksillä, jotka annettiin tiedoksi Saksalle 3 päivänä maaliskuuta 1993 (N692/D/91), 1994 päivänä (N692/J/91), 20 päivänä helmikuuta 1995 (N 1/95), 18 päivänä lokakuuta 1995 (N 637/95) ja 11 päivänä joulukuuta 1995 (N 797/95) päivätyillä kirjeillä. Tuet hyväksyttiin sillä ehdolla, että vuotuinen kapasiteetti rajoitettiin 85 000 tasattuun bruttotonniin. Komissio valvoo kapasiteettirajoituksen noudattamista. tammikuuta 17 12) 13) Treuhandanstalt myi Rostock-Warnemünden seudulla Mecklenburg-Vorpommernin osavaltiossa sijaitsevan -telakan norjalaiselle Kvaerner- Warnow Werft konsernille lokakuussa 1992. Saksa lähetti komission tarkastettavaksi ja hyväksyttäväksi 30 päivänä lokakuu- ta 1992 päivätyssä kirjeessä kauppasopimuksen, jonka 27 kohdassa Kvaerner sitoutui rajoittamaan Warnow Werftin uudistuotantokapasiteetin enintään 85 000 tasatuksi bruttotonniksi 31 päivään joulukuuta 2005 asti, EY:n perustamissopimuksen mukaisia määräyksiä lievennetä sitä ennen. ellei Direktiivin 90/684/ETY muuttamisesta annettuun di- rektiiviin 92/68/ETY sisältyy entisen DDR:n telakoita koskeva poikkeus yhteisön muihin telakoihin sovellet- tavista toimintatukisäännöistä. Sen tarkoituksena on tarjota kyseisille telakoille mahdollisuus toteuttaa kii- reellisesti perusteellinen rakenneuudistus kilpailukyvyn saavuttamiseksi. Warnow Werftin yksityistämisen jälkeen komissio hyväksyi neljässä erässä maksettavan rakenneuudistustuen 90/684/ETY ja 92/68/ETY mukaisesti. Eri päätöksillä on hyväksytty seuraavat tukimäärät: direktiivien N 692/D/91 – 3 päivänä maaliskuuta 1993 päivätty komission kirje (SG (93. ) D/4052) — 45,5 miljoonaa Saksan markkaa toimintatukea 14) — 82,4 miljoonaa Saksan markkaa toimintatukea aikaisemmista veloista vapauttamisen muodossa — 127,5 miljoonaa Saksan markkaa investointitukea — 27,0 miljoonaa Saksan markkaa sulkemistukea N 6921/J/91 – 17 päivänä tammikuuta 1994 päivätty komission kirje (SG (94) D/567) — 617,1 miljoonaa Saksan markkaa toimintatukea N 637/95 – 18 päivänä lokakuuta 1995 päivätty komis- sion kirje (SG (95) D/12821) — 66,9 miljoonaa Saksan markkaa investointitukea N 797/95 – 11 päivänä joulukuuta 1995 päivätty komission kirje (SG (95) D/15969) — 58,0 miljoonaa Saksan markkaa investointitukea. Näin ollen hyväksyttyä toimintatukea oli yhteensä 372,5 miljoonaa euroa (745 miljoonaa Saksan mark- kaa), investointitukea 237,45 miljoonaa euroa (474,9 miljoonaa Saksan markkaa) ja sulkemistukea 13,5 miljoonaa euroa (27,0 miljoonaa Saksan markkaa). Tuen kokonaismäärä on siis 623,45 miljoonaa euroa (1 246 ,9 miljoonaa Saksan markkaa). Tuet hyväksyttiin sillä ehdolla, että vuotuinen uudis- tuotantokapasiteetti ei ylitä 85 000:tä tasattua brutto- tonnia. Rajoitus on kirjattu sekä telakan yksityistämistä koskevan, komissiolle ilmoitetun kauppasopimuksen 27 kohtaan että edellä mainittuihin komission päätöksiin. Saksan liittotasavallalle 17 päivänä tammi- kuuta 1994, 20 päivänä helmikuuta 1995, 18 päivänä lokakuuta 1995 ja 11 päivänä joulukuuta 1995 päivä- tyillä kirjeillä tiedoksi annetuista päätöksistä käy selväs- ti ilmi, että komissio vaatii tuet perittäväksi takaisin, jos kapasiteettirajoitusta ei noudateta. Menettelyä aloittaessaan komissio totesi, että vuotuisen kapasiteetin rajoittaminen 85 000 tasattuun bruttoton- niin oli tärkein edellytys tuen hyväksymiselle. Rajoituk- sen avulla oli tarkoitus tasapainottaa tuen kilpailua vääristävää vaikutusta laivanrakennusalalla. KWW:n laivanrakennuskapasiteettia koskevan, 30 päivänä kesäkuuta 1998 annetun tavanmukaisen seurantara- portin mukaan 85 000 tasattuun bruttotonniin rajoi- jolloin tettu kapasiteetti ylittyy sekä vuonna 1998, tuotanto on 106 945 tasattua bruttotonnia, että vuon- na 1999, jolloin tuotanto on 104 560 tasattua brutto- tonnia. Näin ollen yksi tuen olennainen edellytys jää täyttymättä. Tämän vuoksi komissio piti kyseenalaisena, olivatko entisen itäsaksalaisen Warnow Werftin rakenneuudis- tukseen ja toiminnan jatkamiseen hyväksytyt tuet (3 päivänä maaliskuuta 1993 (N692/D/91), 17 päivänä tammikuuta 1994 (N692/Ji91), 20 päivänä helmikuuta 1995 (N 1/95), 18 päivänä lokakuuta 1995 (N 637/95) ja 11 päivänä joulukuuta 1995 (N 797/95) päivätyillä kirjeillä tiedoksi annetut päätökset) edelleen yhteis- markkinoille soveltuvia. III Asianomaisten huomautukset N 1/95 – 20 päivänä helmikuuta 1995 päivätty komission kirje (SG (95) D/1818) — 222,5 miljoonaa Saksan markkaa investointitukea 15) Komissio sai huomautuksia KWW:ltä, yhdeltä jäsenval- tiolta (Tanska), Tanskan teollisuuden keskusliitolta (Dansk Industri) sekä Tanskan laivan- ja koneenraken- nusliitolta (Foreningen af Jernskibs- og Maskinbygge- rier i Danmark). 23. 10. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 274/25 16) 17) 18) 19) KWW:n huomautuksissa käsitellään lähinnä viittä seik- kaa. Ensinnäkin KWW katsoo, että telakkaa ei ole milloinkaan velvoitettu noudattamaan 85 000 tasatun bruttotonnin suuruista vuotuista tuotantorajoitusta. Tuen hyväksymisen yhteydessä KWW:n ainoaksi vel- voitteeksi asetettiin, että rakennettavalla uudella tela- kalla olisi 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä mah- dollista päästä 85 000 tasatun bruttotonnin suuruiseen tuotantoon ja että tiettyjä telakan rakenteellisia kritee- reitä (pullonkauloja), joilla tuotantoa rajoitetaan, ei saa muuttaa. Näitä tuotantoprosessin pullonkauloja pidettiin telakan tuotantomahdollisuuksien kannalta ratkaisevina. Ainoastaan 18 päivänä lokakuuta 1995 tehdyssä päätöksessä viitataan telakan tuotantoon toteamalla, että kahden siihenastisen komissiolle toimitetun tuo- tannon seurantaa koskevan kertomuksen perusteella seurantaa on jatkettava sen varmistamiseksi, että kapa- siteettirajoitusta noudatetaan sekä tosiasiallisesti harjoi- tettavassa että suunnitellussa tuotannossa. Saksan halli- tuksen todettiin taanneen, että kapasiteettirajoitusta noudatetaan. KWW:n mielestä ensimmäistä toteamusta on tulkittava siten, että telakan rakennetta ei saa muuttaa sinä aikana, jolloin kapasiteettirajoitus on voimassa. Kyseisessä lauseessa lisäksi mainitaan ensim- mäisen kerran, että sekä tosiasiallisesti harjoitettavassa että suunnitellussa tuotannossa on noudatettava kapa- siteettirajoitusta. KWW tulkitsi Saksan hallituksen ta- kauksen kapasiteettirajoituksen noudattamisesta tela- kalla siten, että takaus koskee vain investointisuunnitel- mien noudattamista ja että tätä ensimmäistä viittausta tuotannon seurantaan ei ole esitetty edellytyksenä. KWW:n mielestä ’kapasiteettirajoitus’ tarkoittaa kah- den ensimmäisen komission päätöksen mukaan sitä, että telakoilla on oltava tietynlainen rakenne, jota ei saa muuttaa. Tällaisen rakennustavan katsotaan rajoittavan tuotantoa. Lisäksi katsotaan paikkansa- pitämättömäksi, rajoittaminen 85 000 tasattuun bruttotonniin olisi yksi tuen hyväk- symisen edellytys. Tuen hyväksymisen ainoa edellytys oli, että hyväksytyt tuotantolaitokset säilytetään investointisuunnitelmien mukaisina. ja tarkastetut kapasiteetin että Toiseksi KWW katsoo, että neuvoston (direktiivin 90/684/ETY (5) 10 a artiklan 2 kohdan c alakohdan ja komission hyväksymispäätösten mukaan kapasiteetin lisäykset, jotka ovat seurausta komission asiantuntijan ennustetta suuremmasta tuottavuuden paranemisesta rakenneuudistuskauden loppuun mennessä, ovat mah- dollisia ja niiden olisi oltava sallittuja telakoille. 20) Direktiivin 90/684/ETY 10 a artiklan 2 kohdassa määritellään, millä edellytyksillä toimintatukea entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueella sijaitseville telakoille voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. 21) 22) 23) Saksan on mainitun artiklan c alakohdan mukaan suljettava todellisesti ja peruuttamattomasti 40 pro- senttia siitä nettomääräisestä laivanrakennuskapasitee- tista, joka telakoilla oli 1 päivänä heinäkuuta 1990. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin tulkitsi asiassa T-266/94, Skibsvaeriftsforeningen ym. v. komissio, 22 päivänä lokakuuta 1996 antamassaan tuomiossa (6) käsitteen ’peruuttamaton sulkeminen’ siten, että kapa- siteettia voidaan komission suostumuksella nostaa vii- den vuoden kuluttua rakenneuudistuksen päättymi- sestä ja ilman komission suostumusta kymmenen vuoden kuluttua siitä. KWW:n mielestä tämä tulkinta tarkoittaa, että komission kanssa määriteltyjä tuotanto- laitoksia saadaan muuttaa ja komission vahvistamat tekniset pullonkaulat ja niistä aiheutuvat tuotannon pullonkaulat poistaa vasta mainittujen määräaikojen jälkeen. Kuten KWW lisäksi toteaa, tuomioistuin ei ottanut kantaa siihen, miten oikeudellista tilannetta on arvioitava, jos tuottavuus paranee yleisen taloudellisen ja teknisen edistyksen seurauksena siten, että kapasi- teetti ylittää olemassa olevan, 40 prosentilla vähenne- tyn tuotantokapasiteetin. KWW katsoo, että 10 a artiklan 2 kohdan c alakoh- dassa tarkoitettu peruuttamaton kapasiteetin vähentä- minen tarkoittaa ainoastaan sitä, että hyväksyttyjä investointisopimuksia ei saa muuttaa, mutta ei sitä, että telakan tuotantokapasiteettia rajoitettaisiin. KWW:n mielestä kapasiteettirajoitus ja tuotantorajoitus ovat kaksi eri asiaa, joita ei saa rinnastaa toisiinsa. Tuotantorajoitus koskee tuotetta, jonka tuotantoa ra- joitetaan, kun taasen kapasiteettirajoitus on joustavam- pi käsite ja mahdollistaa suuremman tuotannon laittei- den pysyessä pitkälti entisellään, jos tuottavuus paranee yleisen taloudellisen ja teknisen edistyksen seuraukse- na. Kymmenen vuoden kuluessa tuottavuus voi kehit- tyä siten, että olemassa olevilla laitteilla voidaan tuottaa aiempaa enemmän. Viime vuosina oikea-aikaista tuo- tantoa harjoittavien laivanosien toimittajien käyttö on edistänyt laivanrakennuksen tuottavuutta. Koska KWW ei wonna 1995 vielä päässyt osalliseksi tästä edistyksestä, sittemmin parantuneen tuottavuuden voi- daan katsoa olevan tulosta yrityksen sisäisistä uudistuk- sista ja omista ponnistuksista. 24) Vuonna 1992 riippumaton asiantuntija (A & P Apple- dore International Ltd) arvioi komission toimeksian- nosta KWW:n tuotantokapasiteetin 31 päivänä joulu- kuuta 1995 ja päätteli, että telakka saavuttaisi euroop- palaisittain hyvän tai jopa erittäin hyvän tuottavuusta- son 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä. (5) Direktiivin 92/68/ETY mukainen toisinto. 1996, s. II-1399. (6) Asia T-266/94, Skibsvaertsforeningen ym. v. komissio, Kok. L 274/26 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 23. 10. 1999 25) Vuonna 1992 KWW saattoi ymmärtää ja tosiasiallisesti ymmärsikin tukea koskevan komission hyväksynnän siten, että tuottavuuden paranemiseen perustuvat, hyvän tai erittäin hyvän tuottavuustason ylittävät kapa- siteetin lisäykset koituvat yrityksen hyödyksi. Tämä olettamus perustuu muun muassa seuraaviin seik- koihin: a) Komission hyväksymispäätösten sanamuotoon ei sisälly mainintaa tuotantorajoituksista. b) Komissio antoi riippumattoman asiantuntijan tehtäväksi tarkastaa telakan investointisuunnitel- mat ja tuotantovolyymin 31 päivänä joulukuuta 1995 tiettyjen tuottavuusoletusten perusteella, mikä olisi ollut tarpeetonta, jos komission tarkoi- tuksena olisi ollut asettaa tuotantorajoitus. c) Saksan hallitus vakuutti vielä vuonna 1993 varmis- tavansa, että telakoita koskevia investointisuunni- telmia ei muutettaisi, mikä olisi myös ollut tarpee- tonta, jos komission tarkoituksena olisi ollut aset- taa tuotantorajoitus vuodesta 1995. Hyväksyttyjä investointi- ja rakennussuunnitelmia ei muutettu, ja tuottavuuden paranemiseen perustuviin kapasi- teetin lisäyksiin ei kohdistettu kapasiteettirajoi- tuksia. Kolmantena perusteluna KWW esittää, että telakan suuri tuotantovolyymi wonna 1998 johtuu kolme suurta, 5 000 TEU:n suuruista konttialusta ja yhden öljynporauslautan käsittävästä tilauksesta. KWW voitti tilaukset aasialaisten kilpailijoiden kanssa käydyssä tarjouskilpailussa, johon ei osallistunut muita euroop- palaisia telakoita. KWW katsoo, että tuotantorajoituk- sen ylittäminen, johon komissio on puuttunut, ei aiheuta haittaa millekään muulle telakalle. Lisäksi näiden tilausten toimittaminen merkitsee, että lähes kahden vuoden aikana KWW ei kilpaile Euroopan markkinoilla tilauksista, jotka kiinnostavat muita eu- rooppalaisia telakoita. Itse asiassa KWW:n siirtyminen sellaiselle markkinoiden erikoissektorille, jolla Euroo- pan muut telakat eivät toimi, tukee eurooppalaista tukipolitiikkaa eikä siitä pitäisi rangaista. Se, että KWW on osoittanut olevansa maailmanmark- kinoilla kilpailukykyinen yritys ja parantavansa siten Euroopan telakkateollisuuden asemaa haittaamatta yh- teisön sisällä käytävää kilpailua, ei viittaa yhteismarkki- noille soveltumattomaan toimintaan. Niin kauan kuin muut Euroopan telakat eivät kilpaile KWW:n kanssa tietyistä erikoistilauksista, kuten tässä tapauksessa, yh- teisön etu ei ole vaarassa. KWW:n toiminta päinvastoin kokonaisuudessaan vahvistaa Euroopan laivanraken- nuksen asemaa maailmanmarkkinoilla. 26) 27) Kuten KWW toteaa, kolmea suurta konttialusta (tilauk- set, joiden arvo on määritelty tasattuina bruttotonnei- na) sekä öljynporauslautan rakentaminen (tilaus, jonka arvoa ei ole määritelty tasattuina bruttotonneina) ei voida rakentaa samanaikaisesti ottaen huomioon aika, jonka telakka tarvitsee kummankin hankkeen toteutta- miseen. Tämän vuoksi tasattuina bruttotonneina määritelty tuotanto alittaa selvästi 85 000 tasattua bruttotonnia öljynporauslautan rakentamisen aikana ja puolestaan ylittää mainitun rajan sitä edeltävinä vuosi- na. Kyseisinä vuosina kuitenkin noudatetaan keski- määrin 85 000 tasatun bruttotonnin enimmäismäärää. Tätä teknistä näkökohtaa ei otettu huomioon direktii- viä annettaessa ja tuen hyväksymispäätöksiä tehtäessä. Tämän vuoksi lienee paikallaan tarkastella tuotantora- joitukseksi tulkittua kapasiteettirajoitusta pitempiaikai- sen tuotannon keskimäärän avulla. Tällöin otettaisiin huomioon, että tukea saava KWW toimii menestyksel- lisesti maailmanmarkkinoilla ja on päässyt uudelle markkinasektorille ja siten osoittanut olevansa kilpailu- kykyinen. Tämä vastaa eurooppalaista tukipolitiikkaa ja sille asetettuja tavoitteita. Kapasiteettirajoituksen tulkitseminen usean vuoden keskimääränä olisi mie- lekästä myös muuttuneen taloudellisen tilanteen ja laivanrakennusalan teknisten vaatimusten vuoksi ja vastaisi kyseisen teollisuudenalan oloja ja edellytyksiä paljon paremmin kuin vuotuinen rajoitus. 29) Viidentenä perusteluna KWW esittää, että yksittäisten telakoiden kapasiteettirajoitusten määrittämiselle ei ole olemassa oikeusperustaa. Direktiivin 90/684/ETY 10 a artiklan 2 kohdan mukaan Saksalla on ainoastaan velvollisuus vähentää 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä todellisesti ja peruuttamattomasti 40 pro- senttia siitä nettomääräisestä laivanrakennuskapasitee- tista, joka telakoilla oli 1 päivänä heinäkuuta 1990. Entisen DDR:n alueella sijaitsevien telakoiden enim- mäiskapasiteetti 31 päivänä joulukuuta 1995 on siten 327 000 tasattua bruttotonnia. KWW viittaa edellä jo mainittuun ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 22 päivänä lokakuuta 1996 tekemään päätökseen (7) ja päättelee, että kyseisen tuomion mukaisesti kapasitee- tin jakaminen itäsaksalaisten telakoiden kesken on jota ei voida pitää puhtaasti Saksan sisäinen asia, edellytyksenä minkään tukipäätöksen hyväksyttävyy- delle. Myöskään komission päätöksissä ei ole esitetty tämänsuuntaisia näkemyksiä. 30) Tanska kiinnittää menettelyn aloittamista koskevissa huomautuksissaan huomiota siihen, että Saksa itse on sitoutunut direktiivin 92/68/ETY antamisen yhteydessä vähentämään itäsaksalaisten telakoiden laivanraken- nuskapasiteetin 327 000 tasattuun bruttotonniin. Ky- seessä oleva valtiontuki myönnettiin KWW:lle sillä edellytyksellä, että se noudattaa vuotuista 85 000 tasa- tun bruttotonnin kapasiteettirajoitusta. 28) Neljäntenä perusteluna KWW esittää, että tuotantora- joitukseksi tulkittua I kapasiteettirajoitusta olisi pi- dettävä useamman vuoden tuotannon keskiarvona. (7) Asia T-266/94, Skibsvaerftsforeningen ym. v. Komisio, Kok. 1996, s. II-1399. 23. 10. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 274/27 31) 32) 33) 34) laivanrakennuskapasiteetti Maailmanlaajuisesti on lisääntynyt vuodesta 1990 ennakoitua enemmän, mikä johtuu ensisijaisesti japanilaisten ja korealaisten tela- koiden suorittamista kapasiteettilaajennuksista. Seu- rauksena on ollut maailmanlaajuinen ylikapasiteetti ja huomattava hintojen lasku maailmanmarkkinoilla. Tämä kehitys on vaikuttanut voimakkaasti myös Tans- kassa, jossa monien telakoiden on ollut pakko supistaa toimintaansa ja vähentää henkilöstöään. Tanskassa tämän kehitykseen vuoksi ei ole myönnetty valtion- tukia. Tanska korostaa, että Saksan ja Tanskan telakoiden tuotanto-ohjelmat ovat keskenään vertailukelpoisia, koska ne ovat sijaintinsa, teknisen kehittyneisyytensä ja kansainvälisen kilpailukyvyn osalta samankaltaisessa asemassa. Kolme 5 000 TEU:n konttialusta, joista kapa- siteetin ylitys osittain johtuu, kuuluvat Tanskankin telakoilla rakennettaviin alustyyppeihin. Näin ollen KWW:n saama tilaus vaikutti välittömästi markkina- sektoriin, jolla myös Tanskan telakat toimivat. Tanska katsoo KWW:lle myönnetyn laajan tuen luoneen saksa- laistelakoille kilpailuedun ja heikentäneen tanskalaiste- lakoiden kilpailukykyä. Menettelyä aloittaessaan komissio totesi, että Saksan mukaan kapasiteetin ylitys tasoittuu vuosina 2000 ja 2001, jolloin öljynporauslautan rakentaminen rajoittaa KWW:n mahdollisuuksia osallistua uusiin tarjouskil- pailuihin. Tanska yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan voimassa olevien sääntöjen nojalla ei ole mahdollista lieventää kapasiteettirajoituksia eikä näin ollen myöskään soveltaa sääntöjä joustavasti. Myönny- tysten tekemiseen sisältyy vaara, että tuotantoa noste- taan jatkuvasti kapasiteettirajoitukset ylittäen ilman että sitä tasoitettaisiin koskaan. Menettelyn aloittamista koskevissa Saksan huomautuk- sissa ehdotetaan lisäksi kapasiteettirajoitusten tarkista- mista. Kuten Saksa toteaa, maailmanlaajuisen kapasi- teetin kehitystä ei voitu ennakoida vuonna 1992, joten itäsaksalaisten telakoiden kansainvälistä kilpailukykyä voidaan lisätä ainoastaan soveltamalla voimassa olevia kapasiteettirajoituksia joustavasti. Tanskan mielestä voimassa olevia sääntöjä on tarpeen tarkistaa kansain- välisen kehityksen, ennen muuta Aasian markkinoilla tapahtuneiden huomattavien kapasiteettilaajennusten vuoksi. Kyseessä on kuitenkin ongelma, joka koskee koko Euroopan laivanrakennusalaa ja jota ei siksi pidä säännellä yhden yksittäisen telakan vaikeuksien perusteella. Yhteisön on aktiivisesti pyrittävä löy- tämään kapasiteettiongelmaan kokonaisvaltainen rat- kaisu säilyttääkseen kansainvälinen uskottavuutensa. Tietyillä alueilla sijaitsevien telakoiden kapasiteetin 35) 36) 37) 38) yksipuolinen nostaminen ei vahingoittaisi ainoastaan Euroopan laivanrakennusalaa vaan vähentäisi myös mahdollisuuksia päästä pitkällä aikavälillä tuloksiin kansainvälisellä tasolla. Sekä Tanskan teollisuuden keskusliitto (Dansk Indust) että Tanskan laivan- ja koneenrakennusliitto (Forenin- gen af Jernskibs- og M-askinbyggerier Danmark) totea- vat huomautuksissaan yhtyvänsä täysin näkemyksiin, jotka komissio esitti menettelyn aloittamisen yhtey- dessä. Lisäksi Tanskan laivan- ja koneenrakennusliitto koros- taa, että myös Tanskan telakoilla rakennetaan saman- laisia aluksia kuin KWW:n rakentamat konttialukset, joista kapasiteetin ylitys osittain johtuu. Näin ollen KWW:n saama tilaus vaikuttaa välittömästi markkina- sektoriin, joka on hyvin tärkeä myös tanskalaistelakoi- den kannalta. Lisäksi liiton huomautuksissa viitataan vuodesta 1992 lähtien tapahtuneeseen kehitykseen, joka on johtanut useiden telakoiden sulkemiseen ja huomattavaan henkilöstön vähentämiseen alalla. Tämän vuoksi Euroopan telakoiden kannalta on ratkai- sevan tärkeää toteuttaa kokonaisvaltaisesti toimenpi- teitä, joilla lievennetään ylikapasiteetin haitallisia vaiku- tuksia. Koska tämä ei ole mahdollista ilman yhteisön aktiivista tukea, EU:n on säilytettävä kansainvälinen uskottavuutensa. vähentämiseen Ylikapasiteettien tähtäävä kansainvälinen aloite ei ole johdonmukainen, jos EU samanaikaisesti hyväksyy tarkasteltavana olevan asian kaltaisen omien kapasiteettirajoitustensa huo- mattavan ylityksen. investointi- Kuten Tanskan laivan- ja koneenrakennusliitto lisäksi toteaa, itäsaksalaisia telakoita koskevat kapasiteettira- joitukset toimivat muiden seikkojen ohella muiden telakoiden tuotantosuunnittelun lähtökohtana. Kapasiteettirajoitusten ylittäminen vai- kuttaa myös muiden telakoiden suunnitelmiin. Kapasi- teettirajoitusten on tarkoitus olla voimassa kymmenen vuotta, eikä niitä ole tarkoitettu sovellettaviksi jousta- vasti. ja Saksa esittää menettelyn aloittamista koskevissa huo- mautuksissaan, että kapasiteettirajoituksia olisi tarkis- tettava, jotta maailman laivanrakennusalan erityistilan- teeseen ja odottamattomaan tuottavuuden paranemi- seen voitaisiin reagoida. Tältä osin Tanskan laivan- ja koneenrakennusliitto toteaa, että laajoilla tuilla oli nimenomaan tarkoitus lisätä tuottavuutta. Jos itäsaksa- laiset telakat eivät ole saavuttaneet kansainvälistä kil- pailukykyä vuonna 1992 määriteltyjen edellytysten mukaisesti ja huolimatta kaikki odotukset ylittävästä tuottavuuden paranemisesta, telakoiden rakenneuudis- tuksen voidaan katsoa epäonnistuneen. Tämä ei saa kuitenkaan johtaa siihen, että edellytyksiä muutetaan muiden eurooppalaisten telakoiden kannalta haitallisel- la tavalla. L 274/28 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 23. 10. 1999 39) 40) 41) 42) Menettelyn aloittamisen yhteydessä Saksa esitti, että KWW:n oli pakko hyväksyä kapasiteetin ylittämiseen johtaneet tilaukset varmistaakseen työpaikkojen säily- misen ja yrityksen toiminnan jatkumisen. Tanskan laivan- ja koneenrakennusliitto toteaa tältä osin, että oikeusvaltio ei voi vetäytyä oikeudellisista velvoitteis- taan käyttäen perusteluna taloudellisen edun saavutta- mista tai taloudellisen tappion välttämistä. Jos Saksan perustelu hyväksyttäisiin, jokainen jäsenvaltio voisi myöntää myös yhteisön oikeuden vastaista valtiontu- kea, jos sen katsottaisiin vallitsevien olojen vuoksi olevan tarpeen. Saksan tiedossa on ollut 30 päivästä kesäkuuta 1998, että KWW ylittää kapasiteettirajoituksensa sekä vuonna 1998 että vuonna 1999. Sillä oli siis riittävästi aikaa toteuttaa tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä muut- taakseen tuotantosuunnitelmia, jotta kapasiteettirajoi- tuksen ylitys vältettäisiin. Mitään ei kuitenkaan ole tehty ajallaan. Tanskan laivan- ja koneenrakennusliiton mielestä on selvää, että sekä Saksan että KWW:n on noudatettava kapasiteettirajoitusta. Neuvosto on asettanut kapasi- teettirajoituksen edellytykseksi tuen myöntämiselle noudattaen direktiiviä 92/68/ETY. Komission tehtä- vänä on valvoa, että itäsaksalaisille telakoille asetettuja kapasiteettirajoituksia noudatetaan. Vuonna 1997 ko- missio totesi kahden telakan ylittäneen niille asetetut kapasiteettirajoitukset vuonna 1996: MTW 1637 tasa- tulla bruttotonnilla ja KWW 92 tasatulla bruttotonnilla. Tämän vuoksi kumpikin telakka velvoitettiin supista- maan tuotantoaan vastaavalla määrällä vuonna 1997. Näin ollen KWW:n johdon on epäilemättä täytynyt olla hyvin tietoinen siitä, että kapasiteetin ylittämiseen johtaneiden tilausten hyväksymisellä on seurauksia. IV Saksan huomautukset Saksan huomautuksissa keskitytään lähinnä neljään seikkaan. Ensinnäkin todetaan, että laskelma laadittiin tasattuina bruttotonneina alun perin kansantaloudellis- ten vertailutietojen saamiseksi. Kyseinen laskentatapa on riittämätön yksittäistä telakkaa koskevan kapasiteet- tirajoituksen ilmaisemiseksi. Tämä on ilmeistä varsin- kin tarkasteltaessa KWW:n tuotantoa tarkemmin. Tela- kan kannalta on haitallista, että perinteisessä tasattuina bruttotonneina laadittavassa laskelmassa ei oteta huo- mioon niin sanottua sarjatuotannon vaikutusta. Sisar- alusten rakentaminen sitoo kapasiteettia tosiasiallisesti laskettua vähemmän, koska toisen samanlaisen aluksen rakentamiseen tarvitaan vähemmän työtunteja. Vuosi- na 1997–1999 KWW-telakalla rakennettiin muun muassa kaksi alussarjaa, jolloin tosiasiallinen työtun- tien määrä supistuu sarjatuotannon vaikutuksen vuoksi ja jolloin tasattuina bruttotonneina ilmaistut arvot ovat huomattavasti pienempiä. Rakenneuudistuksen yhtey- 43) 44) 45) 46) dessä annettiin lisäksi huomattava työmäärä alihankki- joille. Tosiasiallisesti 34 000 tasattua bruttotonnia on katsottava alihankkijoiden eikä telakan tuotannoksi. Toiseksi Saksa kiistää komission toteamuksen, jonka mukaan vuotuisen kapasiteetin rajoittaminen 85 000 tasattuun bruttotonniin oli tärkein edellytys tuen hyväksymiselle. Saksan mukaan hyväksymisen perus- teena oli pikemminkin yksityistämiseen liittyvä raken- jonka KWW on sittemmin neuudistussuunnitelma, toteuttanut onnistuneesti. Rakenneuudistuksen onnis- tuminen on johtanut tuottavuuden huomattavaan kas- vuun, johon yleisesti ottaen muutkin telakat eri puolilla maailmaa yltävät. Lisäksi Saksa toteaa, että komissio on asettanut telakan tukierien hyväksymispäätöksissään ainoastaan uusien laitosten rakennetta koskevia rajoituksia. Komissio on tutkinut, millainen uudistuotantokapasiteetti uudella telakalla voi olla rakenneuudistussuunnitelmien mu- kaan. Komission toimeksiannosta laaditun asiantunti- jalausunnon mukaan tulevan telakan kapasiteetti ei ylitä 85 000:tä tasattua bruttotonnia. Telakka rakennet- tiin kyseisiä suunnitelmia noudattaen eikä sitä ole muutettu sen jälkeen. Odottamattoman suuri tuotta- vuuden kasvu ei muuta kyseistä arviota millään tavalla. Kapasiteettirajoituksen ehdottoman ahdas tulkinta joh- taisi tuottavuuden odottamattoman paranemisen vuoksi siihen, että telakka ei voisi toimia koko kalente- rivuoden ajan. Yrityksen pitäminen keinotekoisesti joutokäynnissä asettaisirakenneuudistuksen taloudelli- sen onnistumisen kyseenalaiseksi. Saksan mukaan tuottavuuden ja tuotelajitelman (suurten konttialusten) vuoksi kapasiteettirajoituksen tilapäinen ylittyminen on väistämätön, mutta ylitys tasoittuu koko tarkastelu- ajanjakson kuluessa. Kolmantena perusteluna Saksa esittää, että KWW:n menestyksekäs osallistuminen meritekniikkaa (öljyn- porauslautan rakentamista) koskevaan tarjouskilpai- luun aiheutti kapasiteettirajoituksen tilapäisen ylittymi- sen, koska porauslautan rakentamiseen tarvitaan koko telakka pitkähköksi aikaa ja rakenteilla olevat alukset on sen vuoksi rakennettava edellä aikataulusta. Kapasi- teettirajoituksen ylityksen ei kuitenkaan katsota vaikut- tavan haitallisesti Euroopan laivanrakennusmarkkinoi- hin, koska mikään muu eurooppalainen telakka ei osallistunut kyseiseen meritekniikkaa koskevaan tarjo- uskilpailuun. Lisäksi kapasiteettirajoitus koskee ainoas- taan laivanrakennusta eikä meritekniikkaa, joten ko- mission viittaus muiden telakoiden mahdollisuuteen päästä meritekniikan markkinoille ei ole merkitykselli- nen. Laivanrakennusalaa koskevia määräyksiä ei voida laajentaa muille toimialoille muiden markkinaosapuol- ten oletetun tai tosiasiallisen toiminnan perusteella. 23. 10. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 274/29 47) 48) 49) Neljäntenä perustelunaan Saksa toteaa, että KWW:lle on myönnetty komissiolle osoitetun, 23 päivänä joulu- kuuta 1998 päivätyn kirjeen mukaisesti 22 000 tasa- tun bruttotonnin lisäkapasiteetti vuodelle 1998, ja kun otetaan huomioon sarjatuotannon vaikutus, vuodelle 1998 myönnetty 107 000 tasatun bruttotonnin koko- naiskapasiteetti ei ylity. Vastatoimena Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben -virasto (jäljempänä ’BvS’) vaati KWW:tä palauttamaan osan jonka telakka sai` osana yksityistämistä pää- tuesta, omanmuodostusta ja investointeja varten. Ennen ko- mission lopullista päätöstä KWW on tämän vuoksi maksanut 12 miljoonan Saksan markan suuruisen erän sulkutilille 23 päivänä joulukuuta 1998, mikä ei kuitenkaan merkitse oikeusvelvoitteen tunnustamista V. Arviointi että Komissio toteaa, laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun neuvoston direktiivin 90/684/ETY ja direktiivin 90/684/ETY muuttamisesta annetun neuvoston direktiivin 92/68/ETY perusteella hyväksyttyjä tukia pidettiin yhteismarkkinoille soveltu- vina, koska EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan edellytykset täyttyivät. Tämä pätee kuitenkin vain niin kauan kuin hyväksy- mispäätöksissä määrättyjä edellytyksiä noudatetaan mainittujen direktiivien mukaisella tavalla. Muussa tapauksessa kyseiset tuet kuuluvat EY:n perustamisso- pimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yleisen kiellon piiriin, jolloin niitä voidaan pitää yhteismarkki- noille soveltumattomina, jos ne eivät ole perusteltuja muista syistä. Direktiivin 90/684/ETY muuttamisesta annettuun neu- voston direktiiviin 92/68/ETY sisältyy entisen DDR:n telakoita koskeva poikkeus yhteisön muihin telakoihin sovellettavista toimintatuhsäännöistä. Sen tarkoitukse- na on tarjota kyseisille telakoille mahdollisuus toteuttaa kiireellisesti perusteellinen rakenneuudistus kilpailuky- vyn saavuttamiseksi. Direktiivillä 92/68/ETY muutetun direktiivin 90/864/ETY 10 a artiklan 2 kohdan mukai- sesti entisen DDR:n alueella sijaitsevien telakoiden harjoittamaan laivojen rakentamiseen ja muuntami- seen myönnettyä tukea voidaan 31 päivään joulukuuta 1993 asti pitää yhteismarkkinoille soveltuvana tietyin edellytyksin, jotka liittyvät tuen määrään ja Saksan velvollisuuteen antaa vuosikertomuksia telakkatuista. Yksi näistä edellytyksistä on se, että Saksa suostuu vähentämään todellisesti ja peruuttamattomasti 40 prosenttia siitä 545 000 tasatun bruttotonnin laivanra- kennuskapasiteetista, joka telakoilla oli 1 päivänä hei- näkuuta 1990. 51) 52) 53) peruuttamattomaan kapasiteetin vähenemiseen jäsen- valtion muilla telakoilla kyseisen ajanjakson aikana. Direktiivin 6 artiklan 3 kohdan mukaan investointitu- kea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos tuen määrä ja intensiteetti ovat perusteltuja aiottujen rakenneuudistustoimien laajuuden vuoksi. Direktiivin 7 artiklan mukaan tukea, joka on tarkoitettu kattamaan tavalliset laivanrakennus- tai korjaustelakoiden osittai- sesta tai täydellisestä sulkemisesta aiheutuvat kulut, voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, jos se johtaa todelliseen ja peruuttamattomaan kapasiteetin vähenemiseen. Laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun seitsemännen direktiivin muuttamisesta an- nettavaa neuvoston direktiiviä 92/68/ETY koskevassa komission ehdotuksessa todetaan, että on löydettävä tasapainoinen ratkaisu huomattavia valtiontukia edel- lyttävän itäisen Saksan laivanrakennusteollisuuden laa- jan rakenneuudistuksen ja siitä yhteisön muiden tela- koiden kilpailuedellytyksiin aiheutuvien haittavaiku- tusten välillä. Mahdollisiin voimassa olevat enim- mäismäärät liitettävä rakenneuudistustoimia ja kapasiteetin vähentämis- toimia. lisätukiin ylittäviin on Toimintatuen soveltuvuus yhteismarkkinoille edel- lyttää direktiivin 90/684/ETY 10 a artiklan 2 kohdan mukaan muun muassa sitä, että Saksa suostuu vähentämään 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä todellisesti ja peruuttamattomasti 40 prosenttia siitä 545 000 tasatun bruttotonnin laivanrakennuskapasi- teetista, joka telakoilla oli 1 päivänä heinäkuuta 1990. Entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueella sijait- sevien telakoiden enimmäiskapasiteetti 31 päivänä joulukuuta 1995 on siten 327 000 tasattua bruttoton- nia. Saksa on jakanut tämän kokonaiskapasiteetin viiden jäljelle jääneen laivoja rakentavan telakan kes- ken; asetettiin 85 000 tasattua bruttotonnia (8). enimmäiskapasiteetiksi KWW:n bruttotonnin noudattamaan Saksa totesi komissiolle osoitetussa 27 päivänä marras- kuuta 1992 päivätyssä kirjeessään, joka koski Warnow Werftin yksityistämistä, että Kvaerner on sopimuksessa KWW:lle sitoutunut asetettua 85 000 tasatun kapasiteettirajoitusta 1 päivään tammikuuta 2006 asti. Warnow Werftin yksityistämissopimuksen englanninkielisessä toisin- nossa todetaan otsikon ’Limitation on Future Building Capacities’ alla seuraavaa: ’Kvaerner undertakés up till December 31, 2005 with regard to Warnow yard not to exceed its annual capacity of 85 000 unless the requirements based on the EEC-treaty are less restrictive from time to time. ’ 50) Investointituista säädetään direktiivin 90/684/ETY 6 artiklassa ja sulkemistuista 7 artiklassa. Direktiivin 6 artiklan 1 kohdan mukaan investointitukia ei voida myöntää jo olemassa olevien telakoiden investointitoi- mintaan, elleivät ne kuulu rakenneuudistussuunnitel- maan, jonka seurauksena telakan laivanrakennuskapa- siteetti ei kasva tai, jos se kasvaa, ole suoraan sidoksissa 54) Komissio toteaa, että sittemmin ilmoitettu Warnow Werftin rakenneuudistusta koskeva tukiohjelma perus- tuu tähän vuosikapasiteettiin. (8) Komissio huomauttaa, että ensimmäisen oikeusasteen tuomiois- tuin vahvisti asiassa T-266/94 antamassaan tuomiossa (151-198 kohta), että kapasiteetin jakamisella eri telakoiden kesken oli merkitystä tukipäätöksen laillisuuden kannalta. L 274/30 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 23. 10. 1999 55) 56) 57) 58) 59) Komissio hyväksyi yhteensä 623,45 miljoonan euron (1 246,9 miljoonan Saksan markan) rakenneuudistus- tuen neljässä erässä ja viidellä erillisellä päätöksellä. Ensimmäisen tukierän hyväksymistä koskeva ensim- mäinen päätös annettiin Saksalle tiedoksi 3 päivänä maaliskuuta 1993 päivätyllä kirjeellä (N 692/D/91). Päätöksessä todettiin, että vaikka komission toimek- siannosta laaditun riippumattoman` asiantuntijalausun- non mukaan Warnow Werftin uudistuotantokapasi- teetti tuskin ylittää 85 000 tasattua bruttotonnia, jonka Saksa oli ilmoittanut kyseisen telakan osuudeksi itäsak- salaisten telakoiden hyväksytystä 327 000 tasatun bruttotonnin kokonaiskapasiteetista, kapasiteettirajoi- tusten noudattamista on tarpeen valvoa investointioh- jelman ajan sen varmistamiseksi, että laivanrakennus- kapasiteettia todella vähennetään. Toinen päätös annettiin Saksalle tiedoksi 17 päivänä tammikuuta 1994 päivätyllä kirjeellä (N 692/J/91). Siihen sisältyivät samat määräykset kuin edellä mainit- tuun päätökseen erona se, että valvontaa on tarpeen jatkaa laivanrakennuskapasiteettia koskevan rajoituk- sen noudattamisen varmistamiseksi. Lisäksi Saksaa muistutettiin siitä, että mikäli kapasiteettirajoitusta ei noudateta, komission velvollisuutena on periä tuki takaisin kokonaisuudessaan. Myös kolmannessa päätöksessä, joka saatettiin Saksalle tiedoksi 20 päivänä helmikuuta 1995 päivätyllä kir- jeellä (N 1/95), todettiin, että kapasiteettirajoituksen noudattamista on edelleen valvottava. Lisäksi siinä huomautettiin Saksan taanneen, että telakka noudattaa kapasiteettirajoitusta. Saksaa muistutettiin toistamiseen siitä, että mikäli kapasiteettirajoitusta ei noudateta, komission velvollisuutena on periä tuki takaisin koko- naisuudessaan. Neljäs päätös saatettiin Saksalle tiedoksi 18 päivänä lokakuuta 1995 päivätyllä kirjeellä (N 637/95) ja viides päätös 11 päivänä joulukuuta 1995 päivätyllä kirjeellä (N 797/95). Kummassakin päätöksessä korostettiin, että valvontaa on jatkettava sen varmistamiseksi, että kapasiteettirajoitusta noudatetaan sekä tosiasiallisesti harjoitettavassa että suunnitellussa tuotannossa. Niissä toistettiin Saksan taanneen, että telakka noudattaa kapasiteettirajoitusta ja että laiminlyönnin seurauksena koko tuki voidaan periä takaisin. Komissio toteaa, että vuotuisen kapasiteetin rajoittami- nen 85 000 tasattuun bruttotonniin oli tärkein edelly- tys tuen hyväksymiselle. Tuki hyväksyttiin komissiolle ilmoitetun rakenneuudistuksen perusteella. Vuotuinen enimmäiskapasiteetti kirjattiin Warnow Werftin yksi- tyistämissopimukseen, jonka komissio on hyväksynyt osana rakenneuudistusohjelmaa. Lukuun ottamatta en- simmäistä, 3 päivänä maaliskuuta 1993 päivätyllä kir- jeellä ilmoitettua hyväksymispäätöstä kaikissa komis- sion päätöksissä edellytettiin selvästi 85 000 tasatun bruttotonnin kapasiteettirajoituksen noudattamista. Lisäksi päätöksissä korostetaan nimenomaisesti, että 60) 61) 62) 63) mikäli kapasiteettirajoitusta ei noudateta, komission on perittävä kaikki tuet takaisin. KWW:n tuotannoksi vuonna 1998 vahvistettiin 24 päivänä maaliskuuta 1999 tehdyllä telakkavierailul- la 122 414 tasattua bruttotonnia. Tasattuina brutto- tonneina laadittuun laskelmaan perustuvista tuotanto- luvuista keskusteltiin telakan johdon kanssa Saksan viranomaisten läsnä ollessa eikä kukaan osapuolista asettanut lukuja kyseenalaisiksi. Näin ollen lukuja pidetään vahvistettuina ja kiistämättöminä. Tämä mer- kitsee sitä, että KWW on vuonna 1998 ylittänyt 85 000 tasatun bruttotonnin suuruisen vuosikapasiteettinsa 37 414 tasatulla bruttotonnilla. Komissio toteaa, että direktiivin 90/684/ETY 10 a artiklassa itäsaksalaisten telakoiden kokonaiskapasi- teetti rajoitetaan 327 000 tasattuun bruttotonniin. Direktiivin 10 a artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaan kapasiteetin vähentämisen on oltava todellista ja pe- ruuttamatonta. Ensimmäisen oikeusasteen tuomiois- tuin vahvisti 22 päivänä lokakuuta 1996 antamassaan tuomiossa (9) komission esittämän käsitteen ’peruutta- maton’ tulkinnan ja määritteli sen siten, että kapasiteet- tia voidaan komission suostumuksella nostaa viiden vuoden kuluttua rakenneuudistuksen päättymisestä ja ilman komission suostumusta kymmenen vuoden ku- luttua siitä. Tuomioistuin totesi, että kyseistä käsitettä on 90/684/ETY muiden säännösten, esimerkiksi 7 artiklan perusteella. Koska rakenneuudistus on saatettu päätökseen vuonna 1995, kapasiteettirajoitus on voimassa vuoden 2000 tai vuo- den 2005 loppuun. direktiivin tulkittava Yhteensä 327 000 tasatun bruttotonnin kokonaiska- pasiteetti jaettiin viiden itäsaksalaisen telakan kesken bruttotonnia; seuraavasti: KWW 85 000 tasattua Volkswerft Stralsund 85 000 tasattua bruttotonnia; MTW-Schiffswerft 100 000 tasattua bruttotonnia; Peene-Werft 35 000 tasattua bruttotonnia ja Elbewerft Boizenburg 22 000 tasattua bruttotonnia. Vuonna 1998 Volkswerftin tuotanto on 22 päivänä helmikuuta 1999 päivätyn seurantaraportin mukaan 84 805 tasat- tua bruttotonnia ja MTW-Schiffswerftin tuotanto 99 997 PeeneWerftille 26 päivänä maaliskuuta 1999 tehdyllä vierailulla tela- kan tuotannon todettiin vuonna 1998 olleen 34 037 tasattua bruttotonnia. Elbewerft Boizenburg suljettiin vuonna 1997. Saksa ilmoitti komissiolle 17 päivänä marraskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, että rakenneuu- distustukea koskeva ilmoitus perutaan ja telakka sulje- taan lopullisesti. Näin ollen Elbewerft Boizenburgin tuotanto vuonna 1998 oli 0 tasattua bruttotonnia. KWW:tä lukuun ottamatta muiden telakoiden tuotanto vuonna 1998 oli siis 218 839 tasattua bruttotonnia. bruttotonnia. tasattua Komissio toteaa, että kapasiteettirajoitusten sallima, muilta telakoilta käyttämättä jäänyt kapasiteetti on yhteensä 23 161 tasattua bruttotonnia. KWW ylitti kuitenkin vuonna 1998 vuotuisen 85 000 tasatun bruttotonnin kapasiteettirajoituksensa 37 414 tasatulla bruttotonnilla. KWW:n huomattavan kapasiteetin yli- tyksen seurauksena 327 000 tasattuun bruttotonniin rajoitettu kaikkien itäsaksalaisten telakoiden kokonais- kapasiteetti ylitettiin 14 253 tasatulla bruttotonnilla vuonna 1998. (9) Katso alaviite 6. 23. 10. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 274/31 64) 65) 66) Kuten Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen yhdiste- tyissä asioissa C-356190 ja C-180/91 (Belgia v. komis- sio) 18 päivänä toukokuuta 1993 antamasta tuomios- ta (10) käy ilmi, EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan tukikiellosta myönnettävien poikkeuksien kriteereitä koskevien neuvoston direktiivin säännösten mukaisesti asetetun rajoituksen noudattaminen on olennainen edellytys sille, että laivanrakennusalalle myönnetyn tuen voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille. Mikäli rajoitus ylitetään, tukea pidetään automaattisesti yhteismarkkinoille soveltumattomana. Tässä yhtey- dessä komission tehtävänä on siis ainoastaan tutkia, täyttyykö mainittu edellytys. Komissio toteaa, että vuonna l998 yhtä tuen myöntä- misen olennaista edellytystä eli direktiivillä 92/68/ETY muutetun direktiivin 90/684/ETY mukaisissa komis- sion hyväksymispäätöksissä asetettua 85 000 tasatun bruttotonnin kapasiteettirajoitusta ei noudatettu. Lisäk- si komissio toteaa Saksan rikkoneen direktiivin jonka mukaan 90/684/ETY 10 a artiklan 2 kohtaa, kaikkia itäsaksalaisia telakoita koskeva kapasiteettira- joitus on edellytyksenä sille, että laivojen rakentami- seen ja muuntamiseen myönnettyjä toimintatukia voi- daan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina. Komissio toteaa, että tämä päätös koskee toisaalta yrityskohtaisen 85 000 tasatun bruttotonnin kapasi- teettirajoituksen rikkomista ja toisaalta yritysten yh- teenlasketun 327 000 tasatun bruttotonnin kapasiteet- tirajoituksen rikkomista. Komissio korostaa, että yritys- kohtainen 85 000 tasatun bruttotonnin vuotuinen kapasiteettirajoitus on vahvistettu viidessä tuen hyväk- symisestä tehdyssä komission päätöksessä edellytyk- seksi sille, että tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Kvaerner hyväksyi tämän vuotuisen enim- mäiskapasiteetin osana yksityistämissopimusta, ja sen noudattamista valvotaan komissiossa ja vaatimalla te- lakkaa esittämään vuosikertomus joka vuosi. Lisäksi komission kannalta tähän asiaan liittyvän tukioikeudel- lisen ongelman muodostavat juuri kyseisen tuen lailli- suus, jonka komissio hyväksyi viidellä päätöksellään edellyttäen vuotuisen kapasiteettirajoituksen noudatta- mista, sekä tuen kilpailua vääristävät vaikutukset lai- vanrakennusalalla. 67) Tämän vuoksi komissio pitää yksittäiselle telakalle asetetun 85 000 tasatun bruttotonnin vuotuisen kapa- siteettirajoituksen tämän huomattavaa päätöksen pääasiana, ja kapasiteetin ylityksen seurauk- sia selvitetään tämän perusteella. Vaikka yritysten yhteenlasketun kapasiteettirajoituksen ylitys onkin sinänsä vakava asia, se on syntynyt yrityskohtaisen rajoituksen rikkomisen sivuvaikutuksesta. ylitystä 68) Direktiivin 92/68/ETY tarkoituksena oli tarjota itäsak- salaisille telakoille mahdollisuus toteuttaa kiireellisesti 69) 70) perusteellinen rakenneuudistus kilpailukyvyn saavutta- miseksi. Tällöin asetettiin kapasiteettirajoituksia, joiden tarkoituksena oli tasapainottaa itäsaksalaisille telakoille myönnettävien valtiontukien kilpailua vääristävää vai- kutusta laivanrakennusalalla. Mikäli kompensoivana tekijänä ja tuen hyväksymisen olennaisena edellytyk- senä pidettävää ja yhteismarkkinoille soveltuvuuden varmistavaa kapasiteettirajoitusta ei noudateta, tukea ei voida enää pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. ja tuista Schiffswerft tehdyssä MTW-Schiffswerftille Stralsundille komission myönnettävistä päätöksessä (11) todettiin MTW:n ylittäneen kapasiteet- tirajoituksensa vähäisessä määrin vuonna 1996. Sen vuoksi sovittiin, että telakka vähentää tuotantoaan seuraavana vuonna kapasiteetin ylityksen verran ja että telakalle vuonna 1997 myönnettyjä toimintatukia leikataan kapasiteetin ylitystä vastaavalla määrällä. Ko- mission menetelmänä oli siis määritellä ylityksen seu- raukset vuositasolla siten, että ne määriteltiin myös liikatuotannon laajuuden perusteella, jolloin rikkomi- sen taloudelliset seuraukset todettiin sen vakavuuden eli ylityksen suuruuden perusteella. Viittaamalla tuen takaisinperintään hyväksymispäätök- sissä määrättyjen edellytysten laiminlyömisen seurauk- sena komissio muistuttaa tuensaajaa sen velvollisuu- desta täyttää mainitut edellytykset ja ilmaisee selvästi laiminlyömisen seuraukset. Tuen takaisinperinnän ta- voitteena ja tosiasiallisena vaikutuksena on aiemmin vallinneen tilanteen palauttaminen kumoamalla kilpai- luun kohdistuvat laittoman tuen haitalliset vaikutukset, lainvastaisuus johtuu tuen hyväksymiselle ja siten yhteismarkkinoille soveltuvuudelle asetettujen edelly- tysten laiminlyömisestä. Tarkasteltavana olevassa asias- sa edellytykseksi asetettua kapasiteettirajoitusta ei nou- datettu. MTW-Schiffswerftille ja Volkswerft Stralsundil- le myönnettäviä komission päätöksen (12) mukaan kapasiteetin ylityksen laajuus ilmaisee kilpailun vääristymisen laajuuden. koskevan tukia 71) Koska kapasiteetin ylityksen laajuus ilmaisee kilpailun vääristymisen laajuuden, kyseistä kapasiteetin ylitystä vastaavaa tukimäärää on komission mielestä pidettävä yhteismarkkinoille soveltumattomana. 72) Komissio toteaa, että yhteismarkkinoille soveltumaton tuki on perittävä takaisin. 73) Saksalle 17 päivänä tammikuuta 1994, 20 päivänä helmikuuta 1995, 18 päivänä lokakuuta 1995 ja 11 päivänä joulukuuta 1995 päivätyillä kirjeillä tiedok- si annetuissa päätöksissä korostetaan, että mikäli kapa- siteettirajoitusta ei noudateta, komission velvollisuute- na on periä tuki takaisin kokonaisuudessaan. (10) Kok. 1993, s. I-2323. (11) EYVL C 344, 14. 11. 1997, s. 2. (12) EYVL C 344, 14. 11. 1997, s. 2. L 274/32 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 23. 10. 1999 74) 75) 76) 77) 78) Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-140/95 (Ryanair v. komissio) 15 päivänä syyskuuta 1998 (13) antaman tuomion mukaisesti on tutkittava, poikkeaako komissio julistamalla yhteismarkkinoille soveltumattomaksi ja takaisin perittäväksi ainoastaan kapasiteetin ylitystä vastaavan tukimäärän aiemmista tuen hyväksymisestä tekemistään päätöksistä, joiden mukaan komission velvollisuutena on periä tuki takai- sin kokonaisuudessaan, jos kapasiteettirajoitusta ei noudateta. Tuen takaisinperinnän tavoitteena ja tosiasiallisena vaikutuksena on aiemmin vallinneen tilanteen palaut- taminen kumoamalla kilpailuun kohdistuvat laittomas- ta tuesta aiheutuneet haitalliset vaikutukset. MTW- Schiffswerftille ja Volkswerft Stralsundille myönnettä- vistä tuista tehdyn komission päätöksen (14) mukaan kapasiteetin ylityksen laajuus ilmaisee kilpailun vääris- tymisen laajuuden. Kapasiteetin ylitystä vastaava tukimäärä julistetaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi ja on näin ollen perittävätakaisin. Takaisinperinnän avulla on tarkoitus kumota kapasiteetin ylityksen haitalliset vaikutukset kilpailuun, jolloin takaisinperinnän tarkoitus ja tosi- asiallinen vaikutus on saavutettu. Komissio katsoa, että jos tarkasteltavana olevassa asias- sa kapasiteetin ylitystä vastaava tukimäärä julistetaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, tämä ei merkit- se poikkeamista aiemmissa päätöksissä määrätyistä edellytyksistä tavalla, joka vaikuttaisi haitallisesti niiden tavoitteeseen ja vaikutukseen eli kilpailuun kohdistu- vien haitallisten seurausten kumoamiseen. 17 päivänä tammikuuta Näin ollen komissio päättelee, että se osa Kvaerner Warnow Werftille myönnetystä ja komission neljässä erässä hyväksymästä (3 päivänä maaliskuuta 1993 (N 692/D/91), 1994 (N 692/J191), 20 päivänä helmikuuta 1995 (N 1/95), 18 päivänä lokakuuta 1995 (N 637/95) ja 11 päivänä päätökset) (N 797/95 joulukuuta 623,45 miljoonan euron (1246,9 miljoonan Saksan markan) tuesta, joka vastaa 85 000 tasatun bruttoton- nin vuotuisen kapasiteettirajoituksen ylitystä 37 414 tasatulla bruttotonnilla, ei ole enää EY:n perustamisso- pimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukainen ja on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 koh- dan nojalla yhteismarkkinoille soveltumaton. tehdyt 1995 79) Saksa ja KWW kiistävät huomautuksissaan komission toteamuksen, jonka mukaan vuotuisen kapasiteetin rajoittaminen 85 000 tasattuun bruttotonniin oli tärkein edellytys tuen hyväksymiselle. Niiden mukaan tuen hyväksymisen ainoa edellytys oli, että hyväksytyt ja tarkastetut tuotantolaitokset säilytetään rakenneuu- distus- ja investointisuunnitelmien mukaisina. 80) 81) 82) 83) Komissio toteaa, että sekä investointisuunnitelman säilyttäminen ennallaan että kapasiteettirajoituksen noudattaminen olivat edellytyksenä tuen hyväksymi- selle. Komission vakiintuneen käytännön mukaisesti kaikkien rakenneuudistustukien yhteydessä edelly- tetään investointisuunnitelman hyväksymistä ja val- vontaa. Tämä ei kuitenkaan muuta sitä, että tuen lisäksi hyväksymisen olennaisena edellytyksenä oli vuotuisen kapasiteettirajoituksen noudattaminen. Tuen kokonaismäärä hyväksyttiin viidellä erillisellä komis- sion päätöksellä, joista neljässä nimenomaisesti koros- tetaan, että valvontaa on tarpeen jatkaa kapasiteettira- joituksen noudattamisen varmistamiseksi. Neljässä näistä viidestä päätöksestä Saksaa lisäksi muistutetaan siitä, että mikäli kapasiteettirajoitusta ei noudateta, komission velvollisuutena on periä kyseinen tuki takai- sin kokonaisuudessaan. Kolmessa päätöksessä todetaan Saksan taanneen, että telakka noudattaa kapasiteettira- joitusta. Näin ollen on selvää, että 85 000 tasatun bruttotonnin kapasiteettirajoitus oli tuen hyväksymi- sen ja yhteismarkkinoille soveltumisen edellytys. Toisena perusteluna KWW esittää huomautuksissaan, että direktiivin 90/684/ETY 10 a artiklan 2 kohdan c alakohdan ja tuen hyväksymisestä tehtyjen komission päätösten mukaan telakoiden olisi voitava hyötyä komission asiantuntijan ennustaman, rakenneuudistus- kauden loppuun mennessä saavutettavan tuottavuusta- son ylittämiseen perustuvista kapasiteetin lisäyksistä. Kapasiteettirajoitus ja tuotantorajoitus ovat kaksi eri asiaa, ja KWW ei näe kyseistä rajoitusta tuotantorajoi- tuksena. Komissio toteaa, että KWW on antanut Saksan komis- siolle 16 päivänä elokuuta 1995 päivätyllä kirjeellä toimittaman vuoden 1995 alkupuoliskoa koskevan 3 seurantaraportin nimeksi ’Report on keeping the capacity limitation’. Vuotta 1996 koskeva raportti, jonka Saksa toimitti komissiolle 17 päivänä helmikuu- ta 1997, oli nimeltään ’Production limitation by EU- Commission’. Lisäksi komissio on, pyytänyt 18 ja 19 päivänä marraskuuta 1996 päivätyillä kirjeillään Saksaa ilmoittamaan telakoille, että kapasiteettirajoi- tuksia on noudatettava täsmällisesti vuonna 1996 ja sitä seuraavina vuosina. Saksalle osoittamassaan 3 päivänä maaliskuuta 1997 päivätyssä kirjeessä komissio ilmoitti, että KWW ylittää vuoden 1996 kapasiteettirajoituksensa vähäisessä määrin ja vuoden 1997 suunniteltu tuotanto on myös hyvin lähellä kapasiteettirajoitusta. Saksaa kehotettiin toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tilanteen korjaa- miseksi. Komissio toistamiseen kehotti 14 päivänä huhtikuuta 1997 päivätyllä kirjeellä huo- lehtimaan siitä, että telakka muuttaa tuotantosuunnitel- maansa kapasiteettirajoituksen noudattamiseksi. Saksaa (13) Kok. 1998, s. II-3327. (14) EYVL C 344, 14. 11. 1997, s. 2. 84) Komissiolle osoittamassaan 1 päivänä huhtikuuta 1997 päivätyssä kirjeessä Saksa totesi, että BvS oli 23. 10. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 274/33 kehottanut KWW:tä noudattamaan vuoden 1997 tuo- tantosuunnitelmassa 85 000 tasatun bruttotonnin ka- pasiteettirajoitusta. Tämän vuoksi KWW:n oli määrä esittää uusi vuotta 1997 koskeva tuotantosuunnitelma, jossa kapasiteettirajoitusta ei ylitetä. Saksa ilmoitti 6 päivänä kesäkuuta 1997 päivätyllä kirjeellä, että vuonna 1997 KWW:n kapasiteettia vähennetään vuon- na 1996 tapahtuneella vähäisellä kapasiteetin ylityk- sellä eli 92 tasatulla bruttotonnilla, joten vuonna 1997 sovelletaan alennettua kapasiteettirajoitusta. Tässä yh- teydessä Saksan hallitus korosti, että kyseessä on ainutkertainen tilanne ja että yleensä kapasiteettia ei voida jakaa useammalle vuodelle ylitysten tasoittami- seksi. Tämä tehtiin selväksi myös telakalle. Lisäksi Saksa ilmoitti telakalle, että tulevaisuudessa vähäistäkään kapasiteettirajoituksen ylitystä ei sallita ja että KWW on sitoutunut vähentämään vuoden 1997 kapasiteetista vuoden 1996 kapasiteettirajoituksen ylittämät 92 ta- sattua bruttotonnia. Tämän vuoksi komission mielestä on selvää, että KWW oli tietoinen sille asetetun 85 000 tasatun bruttotonnin kapasiteettirajoituksen luonteesta ja merkityksestä. Neljäntenä perusteluna KWW esittää, että tuotantora- joitukseksi tulkittua kapasiteettirajoitusta olisi tarkas- teltava useamman vuoden tuotannon keskiarvona. tarkoitus Komissio toteaa, että vuotuinen kapasiteettirajoitus oli tuen hyväksymisen olennainen edellytys. Koska tällä tasapainottaa tuen kilpailua tavoin oli vääristävää vaikutusta laivanrakennusalalla, sitä ei voida pitää vuotuisena keskiarvona, sillä se vesittäisi kapasiteettirajoituksen tarkoituksen ja vaikutuksen. Lisäksi vuotuinen kapasiteettirajoitus on kirjattu yksise- litteisesti telakan yksityistämissopimuksen 27 kohtaan jonka on suunniteltava tuotantonsa sen ja KWW, mukaisesti, on hyväksynyt sen. Kuten komissiolle osoitetusta 6 päivänä kesäkuuta 1997 päivätystä Sak- san kirjeestä käy ilmi, Saksan viranomaiset ovat tuoneet vuonna 1997 telakan tietoon selkeästi vuotuisen kapa- siteettirajoituksen noudattamisvelvollisuuden ja sen, että kapasiteettia ei voida jakaa useammalle vuodelle. Viimeisenä perustelunaan KWW esittää, että yksittäisiä telakoita koskevien kapasiteettirajoitusten määrittämi- selle ei ole olemassa oikeusperustaa. Komissio toteaa, että vuotuinen 85 000 tasatun brutto- tonnin kapasiteettirajoitus esitetään KWW:n raken- neuudistustuen hyväksymisestä tehdyissä komission päätöksissä tuen hyväksymisen edellytyksenä. Vakiin- tuneen käytäntönsä mukaisesti komissio liittää valtion- tukipäätökseen velvoitteita varmistaakseen, että kysei- nen perustamissopimuksen EY:n 87 artiklan mukaan yhteismarkkinoille. Tällöin komis- sio toimii noudattaen EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaa sekä tarkasteltavana olevassa asiassa laivanrakennusteollisuudelle myönnettävää tukea kos- kevia erikoismääräyksiä. soveltuu tuki 85) 86) 87) 88) 89) 90) 91) 92) 93) 94) 95) Saksa esittää huomautuksissaan, että tasattuina brutto- tonneina laadittu laskelma on riittämätön yksittäistä telakkaa koskevan kapasiteettirajoituksen ilmaisemi- seksi. Komissio toteaa, että itäsaksalaisten telakoiden kapasi- teetit ennen rakenneuudistusta määriteltiin tasattuina bruttotonneina laadittujen laskelmien avulla. Kun neu- vosto käsitteli direktiiviä 92/68/ETY koskevaa ehdotus- ta (15) vuonna 1992 ja kun itäsaksalaisten telakoiden koko rakenneuudistusta ja sen yksityiskohtia tarkastel- tiin seikkaperäisesti, kyseisten telakoiden kapasiteetti- rajoitukset määriteltiin myös tasattuina bruttotonneina laadittujen laskelmien avulla. Tämän vuoksi neuvosto vahvisti vuonna 1992 kyseisen laskentatavan kapasi- teettien määrittelyperusteeksi itäsaksalaisten telakoiden rakenneuudistuksen yhteydessä. Komissio toteaa lisäksi, että Saksa ja komissio ovat sopineet tasattuina bruttotonneina laadittujen laskel- mien käytöstä itäsaksalaisia telakoita koskevien kerto- musten perustana. Saksa vahvistaa tämän 12 päivänä heinäkuuta 1994 ja 3 päivänä huhtikuuta 1995 päivä- tyissä kirjeissään. Saksa ja komissio ovat 3 päivänä huhtikuuta 1995 päivätyn kirjeen mukaan sopineet, että tuotannon seurantaa harjoitetaan tasattuina brut- totonneina laadittujen laskelmien avulla ottaen huo- mioon ennen 1 päivää tammikuuta 1994 voimassa olleet kertoimet. Kyseistä menetelmää on käytetty rakenneuudistuksen alusta lähtien ja koko seurantakau- den ajan ja sitä on sovellettu kaikkiin kyseessä oleviin telakoihin. Saksa on suostunut käyttämään mene- telmää eikä ole asettanut sitä koskaan kyseenalaiseksi. Niinpä komissio ei näe syytä pohtia kyseisen mene- telmän riittämättömyyttä sen vuoksi, että yksi telakka ylittää kapasiteettirajoituksensa. Sekä Saksa että KWW esittävät huomautuksissaan, että kapasiteettirajoituksen ylittämisellä ei ole minkäänlai- sia haitallisia vaikutuksia kilpailuun. Komissio toteaa, että kapasiteettirajoituksen tosiasialli- sena tarkoituksena on tasapainottaa tuen kilpailua vääristäviä vaikutuksia Euroopan laivanrakennusalalla. Näin ollen jo rajoituksen ylittämiseen sisältyy kilpailun vääristymistä. Lisäksi komissio toteaa, että KWW toimii markkinoilla, joilla toimii muitakin eurooppalaisia telakoita. KWW vahvistaa tämän huomautuksissaan ja korostaa, että öljynporauslautan rakentamisen vuoksi telakka ei voi kahden vuoden aikana kilpailla Euroopan markkinoilla tilauksista, jotka kiinnostavat myös muita eurooppalai- sia telakoita. Rikkoessaan kapasiteettirajoitusta, jonka on määrä estää kilpailun vääristyminen, KWW on siis toiminut muiden tällä markkinasektorilla toimivien telakoiden kannalta haitallisella tavalla. (15) SEC(92) 991 lopullinen. L 274/34 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 23. 10. 1999 96) 97) 98) Muiden asianomaisten huomautukset tukevat komis- sion näkemystä. Niissä korostetaan, että KWW:n raken- tamia ja osittain kapasiteetin ylityksen aiheuttavia suuria konttialuksia valmistetaan muillakin eurooppa- laisilla telakoilla. Siten kapasiteetin ylitys vaikuttaa välittömästi markkinoihin, joilla toimii muita euroop- palaisia telakoita. Lisäksi huomautuksissa todetaan, että itäsaksalaisia telakoita koskevia kapasiteettirajoituksia käytetään muun muassa muiden telakoiden investointi- ja tuotantosuunnittelun lähtökohtana. Kapasiteettira- joitusten ylittäminen vaikuttaa siten myös muiden telakoiden suunnitelmiin. Saksa esittää huomautuksissaan viimeisenä seikkana, että KWW:lle myönnettiin 22 000 tasatun bruttoton- nin lisäkapasiteetti vuodelle 1998, joten kun otetaan huomioon laivanrakennusta koskeva sarjatuotannon vaikutus, vuodelle 1998 myönnetty 107 000 tasatun bruttotonnin kokonaiskapasiteetti ei ylity. bruttotonnin Komissio toteaa, että kapasiteettijaon muuttaminen edellyttäisi aina komission suostumusta, sillä kapasi- teettirajoitukset liittyvät yksittäisille telakoille myön- nettyyn rakenneuudistustukeen. Tarkasteltavana ole- vassa asiassa komissio ei ole hyväksynyt 22 000 tasa- tun lisäkapasiteetin myöntämistä KWW:lle vuodeksi 1998. Komissio ilmoitti Saksalle 4 päivänä joulukuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, että ElbeWerftille vuodeksi 1998 myönnettyä 22 000 tasa- tun bruttotonnin kapasiteettia ei voida jakaa uudelleen, koska kyseistä kapasiteettia ei voida jakaa uudelleen koko vuoden ajaksi vaan vasta 17 päivästä marraskuuta 1998 lähtien, jolloin tuki-ilmoitus peruttiin. Lisäksi komissio ei hyväksy takautuvaa kapasiteetin uudelleen jakamista. Tämä vahvistettiin myös asiaa koskevassa, 8 päivänä tammikuuta 1999 päivätyssä komission kirjeessä Saksalle. 99) Edellä mainituista syistä ja takautuvaa uudelleenjakoa koskevan oikeusperustan puuttuessa 22 000 tasatun bruttotonnin lisäkapasiteetin myöntämisellä KWW:lle ei ole oikeusvaikutusta eikä sillä ole merkitystä käyn- nissä olevan menettelyn kannalta. 100) Edellä 48–77 kohdassa esitetyistä syistä komissio päättelee, että se osa KWW:lle myönnetystä, komission neljässä erässä hyväksymästä (3 päivänä maaliskuuta 1993 (N 692/D/91), 17 päivänä tammikuuta 1994 (N 692/J/91), 20 päivänä helmikuuta 1995 (N 1/95), 18 päivänä lokakuuta 1995 (N 637/95) ja 11 päivänä joulukuuta 1995 (N 797/95) päivätyillä kirjeillä tiedok- si annetut päätökset) 623,45 miljoonan euron (1 246,9 miljoonan Saksan markan) vastaa 85 000 tasatun bruttotonnin vuotuisen kapasiteettira- joituksen ylitystä 37 414 tasatulla bruttotonnilla, ei ole enää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukainen. Koska muuta soveltuvuuspe- rustetta ei ole olemassa ja koska Saksa tai KWW ei tuesta, joka esittänyt tällaista perustetta, kyseinen osa tuesta ei EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan l kohdan nojalla sovellu yhteismarkkinoille. 101) Määrittäessään yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen määrää komissio on harkinnut useita vaihtoehtoja ja päätynyt seuraavaan lopputulokseen: 102) Komission lähtökohtana on, että KWW:tä koskeva 85 000 tasatun bruttotonnin vuotuinen kapasiteettira- joitus on voimassa kymmenen vuotta. Arvioitaessa kapasiteettirajoituksen ylitystä yhtenä vuotena eli tässä tapauksessa vuonna 1998, komissio olisi voinut määrittää sääntöjenvastaisen tuen määrän pelkästään ylityksen keston perusteella. Tällöin tuloksena olisi ollut, että kymmenesosaa rakenneuudistustuesta olisi pidetty yhteismarkkinoille soveltumattomana. Toisaal- ta olisi ollut myös mahdollista suhteuttaa 37 414 tasa- tun bruttotonnin suuruinen kapasiteetin ylitys kymme- nen vuoden yhteenlaskettuun kapasiteettirajoitukseen (850 000 tasattua bruttotonnia). Tällöin osuudeksi olisi saatu 4,4 prosenttia, jota vastaavaa osuutta tuesta olisi pidetty sääntöjenvastaisena. 103) Komissio päättelee, että molemmat edellä mainitut menetelmät ovat epätyydyttäviä sääntöjenvastaisen tuen määrän määrittämiseksi, koska niissä ei oteta riittävästi huomioon 85 000 tasatun bruttotonnin vuotuisen kapasiteettirajoituksen ylittävän määrän suh- teellista merkitystä. Tämän tekijän huomioon ottami- seksi komissio on laatinut oman laskelmansa yh- distämällä puhtaasti suhteellisen menetelmän ja lisä- osan, jossa otetaan huomioon vuotuisen kapasiteettira- joituksen aiheutuva kilpailun vääristyminen. huomattavasta ylittämisestä 104) Koska KWW:tä koskeva 85 000 tasatun bruttotonnin kapasiteettirajoitus on voimassa kymmenen vuotta, laskettiin 37 414 tasatun bruttotonnin suuruisen kapa- siteetin ylityksen osuus koko mainittua ajanjaksoa koskevasta kapasiteettirajoituksesta (850 000 tasattua bruttotonnia). Osuudeksi saadaan 4,4 prosenttia. Lisäk- si on otettava huomioon kapasiteettirajoituksen hyvin huomattava ylitys vuonna 1998, koska komission mielestä kilpailu vääristyy sitä enemmän, mitä suurem- kapasiteetin ylityksestä on kyse. Koska masta 37 414 tasatun bruttotonnin määrä ylittää vuotuisen kapasiteettirajoituksen yli 20 prosentilla, se on kilpai- lun vääristymisen laajuuteen kohdistuvan vaikutuk- sensa vuoksi otettava huomioon laskelmissa. Näin saatiin selville vuotuisen kapasiteettirajoituksen yli 20 prosentilla ylittävä määrä (20 414 tasattua brutto- tonnia), jonka osuus 850 000 tasatun bruttotonnin suuruisesta kapasiteetin kokonaisrajoituksesta on 2,4 prosenttia. 105) Näin ollen yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen määrä määritetään käyttämällä perusteina kokonaisyli- tyksen laajuutta ja lisäosaa, jossa otetaan huomioon vuotuisen kapasiteettirajoituksen yli 20 prosentin suu- ruisesta ylittämisestä aiheutuva kilpailun vääristyminen. 23. 10. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti L 274/35 Yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen määrä laske- taan suhteessa yhteensä 372,5 miljoonan euron (745 miljoonan Saksan markan) toimintatukeen ja yhteensä 237,45 miljoonan euron (474,9 miljoonan Saksan markan) investointitukeen eli 609,95 miljoonan euron (1 219,9 miljoonan Saksan markan) kokonaismäärään. Siten vuonna 1998 tapahtuneen KWW:n kapasiteetin ylityksen vuoksi yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen määrä on 41,5 miljoonaa euroa (83,0 miljoonaa Saksan markkaa). Tämä määrä on perittävä takaisin. bruttotonnilla vuonna 1998, ei ole enää EY:n perusta- missopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukainen eikä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla sovellu yhteismarkkinoille. 110) Näin ollen 41,5 miljoonan euron (83,0 miljoonan Saksan markan) suuruinen osa tuesta ei sovellu yhteis- markkinoille ja on perittävä takaisin. Perittävään tu- kimäärään lisätään korot, jotka lasketaan tuen maksa- mispäivästä aina tuen todelliseen takaisinmaksuun asti, 106) Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä (16) to- dettiin, että 3 päivänä maaliskuuta 1993 päivätyllä kirjeellä tiedoksi annetussa sulkemistuen hyväksy- mispäätöksessä myönnettiin 13,5 miljoonaa euroa (27 miljoonaa Saksan markkaa) käytettäväksi erorahoi- hin ja muihin entisten työntekijöiden hyväksi toteutet- taviin sosiaalitoimenpiteisiin. Koska telakka on suorit- tanut nämä maksut entisille työntekijöille, komissio ei peri takaisin kyseistä määrää. Tästä syystä sulkemistuki ei sisälly laskelmaan. 107) Komissio korostaa, että tuki peritään takaisin kansalli- sen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti mukaan lukien tuen maksamispäivästä aina tuen todelliseen takaisinmaksuun asti perittävä korko, joka lasketaan aluetukien nettoavustusekvivalentin laskennassa käyte- tyn korkokannan perusteella. VI Päätelmä 108) Komissio päättelee, että Kvaerner Warnow Werft GmbH on ylittänyt 85 000 tasatun bruttotonnin suu- ruisen vuotuisen kapasiteettirajoituksensa 37 414 tasa- tulla bruttotonnilla vuonna 1998. Komissio vahvisti 3 päivänä maaliskuuta 1993, 17 päivänä tammikuuta 1994, 20 päivänä helmikuuta 1995, 18 päivänä loka- kuuta 1995 ja 11 päivänä joulukuuta 1995 päivätyillä kirjeillä tiedoksi annetuissa päätöksissä, että kyseinen vuotuinen kapasiteettirajoitus on olennainen edellytys yhteensä 623,45 miljoonan euron (1 246,9 miljoonan Saksan markan) suuruisen tuen hyväksymiselle laivan- rakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun direktiivin 90/684/ETY ja laivanrakennusteollisuudelle myönnettävästä tuesta annetun direktiivin 90/684/ETY muuttamisesta annetun direktiivin 92/68/ETY mukai- sesti ja siten tuen soveltuvuudelle yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaisesti. 109) Koska komission mielestä kapasiteetin ylityksen laa- juus ilmaisee kilpailun vääristymisen laajuuden, tu- kimäärä, joka vastaa 85 000 tasatun bruttotonnin vuo- tuisen kapasiteettirajoituksen ylitystä 37 414 tasatulla ON TEHNYT TA¨ MA¨ N PA¨ A¨ TO¨ KSEN: 1 artikla Saksan Kvaerner Warnow Werft GmbH:lle myöntämä 41,5 miljoonan euron (83,0 miljoonan Saksan markan) suuruinen tuki ei sovellu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla. 2 artikla Saksan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1. 41,5 miljoonan euron (83,0 miljoonan Saksan markan) suurui- sen tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta. Takaisinperiminen on toteutettava viipymättä ja Saksan 2. kansallisen lainsäädännön menettelyjen mukaisesti, jos ne mahdollistavat komission päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen perustamissopimuksen 242 artik- lan nojalla antamien määräysten soveltamista. Tämän toteutta- miseksi, ja jos asia on jonkin kansallisen tuomioistuimen käsiteltävänä, Saksan on toteutettava kaikki oikeudellisessa toimenpiteet, mukaan järjestelmässään käytettävissä olevat lukien tilapäiset toimet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön lainsäädännön soveltamista (17). 3. Perittävään tukimäärään lisätään korot, jotka lasketaan tuen maksamispäivästä aina tuen todelliseen takaisinmaksuun asti aluetukien nettoavustusekvivalentin laskennassa käytetyn korkokannan perusteella. (16) EYVL C 41, 16. 2. 1999, s. 23. 83, 27. 3. 1999, s. 1. (17) Katso asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 3 kohta, EYVL L L 274/36 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 23. 10. 1999 3 artikla 4 artikla Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden ku- luessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattami- seksi toteuttamansa toimenpiteet. Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysselissä 8 päivänä heinäkuuta 1999. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission jäsen