title: 1999 m. liepos 12 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1599/1999 dėl importuojamos Indijos kilmės nerūdijančio plieno vielos, kurios skersmuo yra 1mm arba didesnis, apmokestinimo galutiniu kompensaciniu muitu ir nustatyto laikinojo muito galutinio surinkimo bei tyrimo dėl Korėjos Respublikos kilmės nerūdijančios vielos, kurios skersmuo yra 1 mm arba didesnis, importo nutraukimo

eurovoc_concepts:
India
South Korea
import
monetary compensatory amount
steel
wire

text: 11/32 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 31 31999R1599 L 189/1 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1999 7 22 TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1599/1999 1999 m. liepos 12 d. dėl importuojamos Indijos kilmės nerūdijančio plieno vielos, kurios skersmuo yra 1mm arba didesnis, apmokestinimo galutiniu kompensaciniu muitu ir nustatyto laikinojo muito galutinio surinkimo bei tyrimo dėl Korėjos Respublikos kilmės nerūdijančios vielos, kurios skersmuo yra 1 mm arba didesnis, importo nutraukimo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 14 ir 15 straips- nius, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą po konsultacijų su Patariamuoju komitetu, kadangi: (A) LAIKINOSIOS PRIEMONĖS Komisija, vadovaudamasi Reglamentu (EB) Nr. 618/1999 (2) (toliau – Laikinasis reglamentas), įvedė laikinuosius kom- pensacinius muitus importuojamai Indijos ir Korėjos Res- publikos (toliau – Korėja) kilmės nerūdijančio plieno vie- lai, kurios skersmuo 1 mm arba didesnis (toliau – stora NPV arba svarstoma prekė), klasifikuojamai KN kodu ex 7223 00 19, (B) TOLESNĖ PROCEDŪRA Paskelbus esminius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu buvo nuspręsta įvesti laikinąsias priemones importuojamai Indijos ir Korėjos kilmės storai NPV (toliau – paskelbimas), keletas suinteresuotų asmenų pateikė pastabas raštu. Asmenims, pareikalavusiems juos išklausyti, buvo suteikta galimybė savo nuomonę išsakyti žodžiu. Komisija ir toliau ieškojo bei tikrino visą informaciją, kuri buvo būtina galutinėms išvadoms. Visiems asmenims buvo pranešti esminiai faktai ir aplin- kybės, kurių pagrindu buvo ketinama rekomenduoti: (1) (2) (3) (4) (1) OL L 288, 1997 10 21, p. 1. (2) OL L 79, 1999 3 24, p. 25. i) įvesti galutinius kompensacinius muitus importui iš Indijos ir galutinai surinkti sumas, užtikrintas laikinai- siais šio importo muitais, ir ii) nutraukti tyrimą dėl importo iš Korėjos, neįvedant prie- monių. Jiems taip pat buvo suteiktas laikotarpis, per kurį jie po šio paskelbimo galėjo pateikti pareiškimus. (5) Buvo atsižvelgta į asmenų žodžiu ir raštu pateiktus argu- mentus ir, tam tikrais atvejais, buvo atitinkamai patikslin- tos laikinosios išvados. (6) (7) (8) (C) SVARSTOMA PREKĖ IR PANAŠIOS PREKĖS Svarstoma prekė yra stora NPV, kurios sudėtyje esantis nikelis sudaro ne mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus tą, kurios sudėtyje esantis nikelis sudaro ne mažiau kaip 28 %, bet ne daugiau kaip 31 % masės, o chromas – ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 22 % masės. Laikinajame tyrimo etape buvo nustatyta skirtumų tarp šiame tyrime nagrinėjamos NPV, t. y. tarp 1 mm ir dides- nio skersmens (stora viela), ir mažiau kaip 1 mm skers- mens NPV (plona viela) fizinių savybių ir panaudojimo. Dėl šių priežasčių atrodė, kad nebuvo jokios arba tik labai ribota galimybė tarpusavy pakeisti storą ir ploną vielas. Tačiau Laikinajame reglamente taip pat buvo nurodyta, kad klausimas, ar tarp šių dviejų prekių galima nubrėžti aiškią skiriamąją liniją, bus toliau svarstomas iki pat galu- tinio etapo. Remiantis informacija, vėliau surinkta iš suinteresuotų asmenų, daroma išvada, kad stora viela ir plona viela yra dvi skirtingos prekės, kadangi joms būdingos skirtingos fizinės savybės ir jų paskirtis yra skirtinga. Visų pirma, kal- bant apie fizines savybes, skiriasi storos ir plonos NPV įtempimo laipsnis, grūdėtoji struktūra ir danga. Antra, kal- bant apie įvairias šių dviejų prekių paskirtis, buvo 32 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/32 t. nustatyta, kad stora viela naudojama didesnio atsparumo mechanikos gaminiams, pvz. , sklendėms, sienų armatūros gaminiams, suvirinimo vielai ir t. t. Plona viela, priešingai, dažniausia naudojama tiksliosios paskirties gaminiams, pvz. , ekranams ir filtrams (vielos audinio) su mažomis ang- omis, skirtiems ypač mažoms arba smulkioms dalelėms fil- truoti (pavyzdžiui, dulkių filtrams ir cheminiams filtrams), taip pat medicinoje (chirurgijoje) ir pan. (13) Tačiau 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje numa- tyta šios bendros taisyklės išimtis, taikoma, inter alia, dro- beko ir pakaitinio drobeko schemoms, kurios atitinka griežtas taisykles, išdėstytas I priedo i punkte, II priede (drobeko apibrėžimas ir taisyklės) ir III priede (pakaitinio drobeko apibrėžimas ir taisyklės). (9) Remiantis tuo, daroma išvada, kad plona ir stora viela yra dvi skirtingos prekės, turinčios skirtingas savybes ir paskir- tį, ir kad NPV vartotojai jų negali pakeisti viena kita. (10) Kadangi nė viena iš suinteresuotų šalių daugiau pastabų dėl Komisijos laikinųjų išvadų dėl svarstomos prekės ir pana- šių prekių nepateikė, patvirtinami faktai ir išvados, nuro- dytos Laikinojo reglamento 7–12 konstatuojamosiose dalyse. (D) SUBSIDIJOS I. INDIJA 1. Leidimo-paso schema (LPS) ir muito tarifo sumažinimo leidimo schema (MTSLS) Indijos Vyriausybė (IV) ir devyni eksportuojantys gaminto- jai pareiškė, kad Komisija šias schemas, kurios yra apibū- dintos Laikinojo reglamento 14–25 ir 26–35 konstatuoja- mosiose dalyse, neteisingai įvertino subsidijos dydžio ir kompensacinės nuolaidos dydžio prasme. Jie visų pirma teigė, kad Komisija klaidingai įvertino išmokas pagal šias schemas, (EB) Nr. 2026/97 (toliau – Pagrindinis reglamentas) 2 straips- niu, tik perteklinis muitų drobekas gali būti laikomas sub- sidija. vadovaujantis Reglamento kadangi, (11) (12) (14) Komisijos analizė parodė, kad nei LPS, nei MTSLS nėra drobeko ar pakaitinio drobeko schemos. Šiose schemose nėra įpareigojimo importuoti tik tas prekes, kurios yra sunaudojamos eksportuojamų prekių gamybai (Pagrindi- nio reglamento II priedas). Be to, nėra jokios patikrinimo sistemos, kuri leistų patikrinti, ar importuotos prekės iš tik- rųjų sunaudojamos gamybos procese. Tai nėra ir pakaiti- nio drobeko schema, kadangi importuotos prekės nepri- valo būti tokių pačių kiekių ir savybių kaip ir vietoje įsigytos, kurios buvo panaudotos eksportuojamai produk- cijai gaminti (Pagrindinio reglamento III priedas). Galiau- siai, eksportuojantys gamintojai gali pasinaudoti LPS ir MTSLS nepriklausomai nuo to, ar jie iš viso importuoja kurias nors sąnaudas. Kad gautų išmoką, eksportuotojui pakanka tiesiog eksportuoti prekes neparodant, kad sąnau- dos iš tiesų buvo importuotos. Todėl eksportuojantys gamintojai, kurie visas sąnaudas patiria vietoje ir neimpor- tuoja jų, kurias galima panaudoti kaip sąnaudas, vis tiek turi teisę gauti nuolaidas pagal LPS ir MTSLS. Todėl LPS ir ši MTSLS neatitinka I–III priedų nuostatų. Kadangi 2 straipsnyje pateikta subsidijos apibrėžimo išimtis netai- koma, kompensacija yra atleidimas nuo visų importo mui- tų, kuriuos paprastai reikia mokėti už visas importuojamas prekes. (15) Remiantis išdėstytu, akivaizdu, kad šiuo atveju atleidimas nuo importo muitų yra pagrindas apskaičiuoti nuolaidos sumą tik bona fide drobeko ir pakaitinio drobeko schemų atveju. Kadangi nustatyta, kad LPS ir MTSLS nepriskirtinos nė vienai iš šių kategorijų, kompensacija yra absoliutus atleidimas nuo importo muitų, o ne tik atleidimas nuo muito mokesčio tariamo viršijimo. Siekdama nustatyti, ar LPS ir MTSLS yra kompensuotinos subsidijos, ir, jei taip, nuolaidos dydžiui apskaičiuoti, Komi- sija taikė šį metodą. Vadovaudamasi 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunkčiu, Komisija padarė išvadą, kad į šias schemas įeina IV finansiniai įnašai, kadangi nėra surenka- mos valstybės pajamos (t. y. importo muitai), kurios turėtų būti gaunamos. Gavėjas taip pat gauna nuolaidas, kadangi įprastų eksportuojantys gamintojai neturėjo mokėti importo muitų. (16) IV ir devyni eksportuojantys gamintojai teigė, kad šių schemų traktavimas neatitinka laikinųjų išvadų, padarytų lygiagrečiai atliekant antidempingo tyrimą, kadangi anti- dempingo tyrime Komisija darė nuolaidų dėl importo mui- tų, nesumokėtų pagal LPS ir MTSLS schemas už importuo- sunaudotos buvo tas eksportuotų prekių gamybai. sąnaudas, faktiškai kurios 11/32 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 33 (17) Tačiau vadovaujantis Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punktu, Reglamentu (EB) Nr. 384/96 (1), lei- džiama daryti nuolaidas tik tada, kai įrodoma, kad medžia- gos, už kurias buvo sumokėti importo muitai, buvo fiziš- kai įtrauktos į svarstomą prekę, parduotą vietinėje rinkoje, ir kad importo muitai nebuvo renkami arba grąžinami už į Bendriją eksportuotą prekę. Nors tokia nuolaida sumažins dempingo skirtumą, tai nėra svarbu atliekant antisubsidi- javimo tyrimą, kadangi remiantis Pagrindinio reglamento nuostatomis jau buvo nustatyta, kad nuolaidos pagal LPS ir MTSLS yra kompensuotinos dėl pirmiau nurodytų prie- žasčių. Kaip jau buvo paaiškinta, kai nustatoma, kad yra kompensuotina subsidija, gavėjo nuolaida yra visa ekspor- tuojančio gamintojo už visus importo sandorius nesumo- kėtų importo muitų suma. Šiuo atveju Komisija neprivalo atkurti LPS ir MTSLS tam, kad galėtų nustatyti, kurios pre- kės yra fiziškai įtrauktos, o kurios ne. Be to, reikėtų paste- bėti, kad schemos kompensuotinumo analizė ir atsižvelgi- mas į fiziškai įtrauktas sąnaudas yra visiškai skirtingi dalykai pagal jų tikslą, apskaičiavimo metodiką ir juridinį pagrindą. Antidempingo tyrimuose nuolaida yra tiriama tam, kad būtų galima patikslinti normaliąją vertę. Antisub- sidijavimo tyrime subsidijos kompensuotinumo tyrimu siekiama nustatyti, kokią nuolaidą pagal ją gavo eksportuo- tojas. Be to, antidempingo ir antisubsidijavimo tyrimuose taikomos skirtingos skaičiavimo metodikos. Antidem- pingo bylose nuolaida taikoma tik svarstomų prekių eks- portui į Bendriją, o antisubsidijavimo tyrime nuolaida tiriama visų prekių bendram eksportui į visas paskirties vietas, kaip numatyta Pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalyje ir „Gairėse dėl subsidijos sumos apskaičiavimo atliekant kompensacinių muitų tyrimus“ (toliau – „apskai- čiavimo gairės“) (2). (18) IV ir devyni eksportuojantys gamintojai toliau teigė, kad Komisija turėjo išnagrinėti, ar iš tikrųjų būta perteklinio importo mokesčių už gamybos procese patirtas sąnaudas grąžinimo. pagrindas apskaičiuoti nuolaidos sumą tik drobeko ir pakaitinio drobeko schemų atvejais. Šis argumentas nepriimtinas, kadangi perteklinio neapmuitinimo klausi- mas iškyla tik vertinant tinkamai sudarytas drobeko arba pakaitinio drobeko schemas, ir buvo nustatyta, kad LPS ir MTSLS nėra nei drobeko, nei pakaitinio drobeko schemos, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento I priedo i punkte bei II ir III prieduose. (20) IV ir devyni eksportuojantys gamintojai teigia, kad Komi- sija neišnagrinėjo, ar IV taiko sistemą arba tvarką, leidžian- čią patvirtinti, kurios sąnaudos patiriamos eksportuojamų prekių gamybos procese ir kokiais kiekiais. IV teigia, kad standartinės sąnaudų ir produkcijos normos sudaro tin- kamą patikrinimo sistemą. (21) Šis argumentas susijęs su klausimu, ar LPS ir MTSLS galima laikyti drobeko arba pakaitinio drobeko schemomis. Kadangi buvo nustatyta, kad LPS ir MTSLS nėra drobeko arba pakaitinio drobeko schemos, kaip apibrėžta Pagrindi- nio reglamento II ir III prieduose, nebūtina atlikti jokio papildomo tyrimo. Net jeigu LPS ir MTSLS atitiktų II ir III priedų kriterijus, turėtų būti daroma išvada, kad nėra pagrįstos patikrinimo sistemos. Sąnaudų ir produkcijos normos – tai sąrašas galimų prekių, kurias galima sunau- doti gamybos procese, nurodant galimus kiekius. Tačiau sąnaudų ir produkcijos normos nėra patikrinimo sistema, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento II priedo 5 pastrai- poje. Šios normos neleidžia patikrinti sąnaudų, kurios fak- tiškai patiriamos gamybos procese, ir neužtikrina patikri- nimo sistema nustatyti, ar šios sąnaudos iš tikrųjų buvo importuotos. (22) IV ir devyni eksportuojantys gamintojai teigė, kad Komi- sija vietoj grynosios vertės parduodant licenciją klaidingai kompensavo kredito sumos vertę MTSLS licencijoje. Viena įmonė pareiškė, kad pardavimo mokestis, kuris buvo sumokėtas pardavus licenciją, turėtų būti išskaičiuotas iš bendros subsidijos sumos. (19) Kaip jau buvo paaiškinta 12–15 konstatuojamosiose daly- se, II ir III prieduose pateiktos taisyklės, kaip nustatyti, ar schema laikytina muitų drobeko arba pakaitinio drobeko importo muitų grąžinimas yra schema. Perteklinis (23) (1) OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 905/98 (OL L 128, 1998 4 30, p. 18). (2) OL C 394, 1998 12 17, p. 6. Pagal dabartines MTSLS nuostatas, licencijas gavusi įmonė gali rinktis vieną iš dviejų galimybių: importuoti bet kurią prekę (išskyrus į neigiamąjį sąrašą įtrauktas prekes) naudo- jant kreditus taikomiems importo muitams padengti arba licenciją perleisti trečiajam asmeniui. Kaip numatyta Laiki- nojo reglamento 34 konstatuojamojoje dalyje, Komisija mano, kad „licencijos pardavimas už kainą, kuri yra mažesnė už nominalią vertę, yra tik komercinis sprendi- mas, kuris nepakeičia pagal schemą gaunamos nuolaidos“. 34 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/32 t. Be to, Pagrindinio reglamento 7 straipsnyje išvardyti ele- mentai, kuriuos galima išskaičiuoti iš subsidijos sumos. Iš subsidijos sumos galima išskaičiuoti paraiškos mokesčius ir kitas būtinas išlaidas, patirtas stengiantis patenkinti sub- sidijos suteikimo sąlygas arba gauti subsidiją. Mažesnės sumos už faktiškai suteiktą išmokos sumą perleidimas ir pardavimo mokestis negali būti laikomi pagrįstais atskai- tymais, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 7 straipsny- je, kadangi šie elementai nėra būtinos išlaidos, patirtos stengiantis patenkinti subsidijos suteikimo sąlygas arba gauti subsidiją. laikotarpiu. Kadangi negalima teigti, kad įmonė gavo sub- sidiją, kol ji nepasinaudojo kreditu, Komisija nusprendė, kad geriausiai tikrąją nuolaidą įmonei atspindi visas panau- dotas debetas. Todėl šis argumentas atmetamas. 2. Pagrindinių priemonių eksporto skatinimo schema (PPESS) (24) IV ir devyni eksportuojantys gamintojai teigė, kad Komi- sija du kartus kompensavo dalį išmokų pagal šias schemas dėl to, kad šis nagrinėjimas sutapo su tyrimu dėl poliruotų nerūdijančio plieno strypų. (28) Trys įmonės pateikė argumentą dėl Pagrindinių priemonių eksporto skatinimo schemos(PPESS), kuri apibūdinta Lai- kinojo reglamento 36–39 konstatuojamosiose dalyse. Tai susiję su nuolaidos paskirstymu įprastam ilgalaikio turto nusidėvėjimo laikotarpiui. (25) Komisija taikė tą pačią metodiką, kurią naudojo antibiotikų (1) ir nerūdijančio plieno strypų (2) bylose. Vadovaujantis Pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dali- mi, kompensuotinos subsidijos suma buvo nustatyta visos subsidijos vertę paskirstant viso eksporto lygiui. Kadangi eksporto subsidijos buvo susietos ne su svarstomos prekės eksportu, o su visu įmonių bendru eksportu, Komisija nus- prendė, kad tinkama taikyti šią metodiką. Taikant šią meto- diką nebuvo dvigubo nuolaidų, kurios jau buvo kompen- suojamos atlikus nerūdijančio plieno strypų tyrimą, skaičiavimo, kadangi subsidijos buvo paskirstytos visam eksportui. (26) Viena įmonė, Raajratna Metal Industries Ltd, ginčija Komi- sijos metodiką, taikytą apskaičiuoti nuolaidą pagal LPS ir MTSLS. Ji teigia, kad reikėtų atsižvelgti tik į kreditus, gau- tus už svarstomą prekę tyrimo laikotarpiu. Įmonė teigia, kad, siekiant apskaičiuoti nuolaidą, ši suma turėtų būti paskirstyta atitinkamai svarstomos prekės apyvartai. (29) Buvo teigiama, kad neatitiko paskelbimo rašte ir Laikina- jame reglamente nurodytas nusidėvėjimo laikotarpis. Komisija nustatė visų svarstomą prekę eksportuojančių ir gamintojų taikomų nusidėvėjimo laikotarpių vidurkį apskaičiavo, kad vidutinis nusidėvėjimo laikotarpis buvo 12 metų. Šis laikotarpis buvo naudojamas laikinojoje išva- doje ir bus patvirtintas galutiniame etape. Vadovaujantis Pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalimi, subsidijos suma pagal PPESS buvo paskirstyta 12 metų laikotarpiui. (30) Viena įmonė teigė, kad jos pagrindinės priemonės nuver- tėdavo per 21 metų laikotarpį ir kad vietoj 12 metų vidur- kio turėjo būti taikomas šis nusidėvėjimo laikotarpis. (27) Komisija mano, kad, jei ji sutiktų su šiuo argumentu, tuo- met ji turėtų taikyti išlyginamąsias priemones potencia- lioms, o ne faktinėms nuolaidoms, susikaupusioms tyrimo (1) OL L 273, 1998 10 9, p. 4. (2) OL L 202, 1998 7 18, p. 44. (31) Kaip jau buvo paaiškinta pirmiau, Komisijos tarnybos, rengdamos laikinąsias išvadas, nustatė įprastą pagrindinių prekių nusidėvėjimo laikotarpį, t. y. 12 metų, nerūdijančio plieno vielos pramonėje pagal vidutinį laikotarpį, taikomą bendradarbiaujančių Indijos eksportuojančių gamintojų. Tai atitinka Pagrindinio reglamento 7 straipsnio 3 dalies reikalavimus, kur nurodyta, kad, jei subsidiją galima susieti su ilgalaikio turto įsigijimu, kompensuotinos subsidijos suma apskaičiuojama paskirstant subsidiją per laikotarpį, kuris atspindi įprastą tokio turto nusidėvėjimą nagrinėja- moje pramonėje, reikalavimus. Atsižvelgiant į šią nuostatą, netikslinga naudoti konkrečios įmonės taikomą nusidėvė- jimo laikotarpį. Todėl šis reikalavimas atmetamas. 11/32 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 35 3. Atleidimo nuo pajamų mokesčio schema (32) Viena įmonė, Bhansali Ferromet Ltd, iki Komisijos nusta- tyto galutinio termino nepateikė savo pajamų mokesčio deklaracijos kopijos, todėl ji buvo laikoma nebendradar- biaujančia nagrinėjant atleidimą nuo pajamų mokesčio. Po paskelbimo ši įmonė pateikė savo pajamų mokesčio dekla- racijos kopiją, kuri parodė, kad pagal šią schemą ji negavo nuolaidos. Todėl įmonės Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd sub- sidijos skirtumas patikslinamas iki 18,5 %. (34) Atliekant patikrinimą buvo nustatyta, kad Isibars ir Isinox yra susijusios įmonės, kadangi jos turi bendrus akcininkus ir bendrą vadovybę. Antidempingo ir antisubsidijavimo tyrimuose Komisija visuomet rėmėsi tuo, kad dvi susijusios įmonės yra vienas ekonominis vienetas, kad tai padėtų išvengti priemonių apėjimo. Todėl šis reikalavimas negali būti patenkintas. Kalbant apie subsidijos skirtumo apskai- čiavimą, Komisija taikė svertinio vidurkio metodiką kaip labiausiai pagrįstą principą subsidijos skirtumui nustatyti. 4. Susijusios įmonės 5. Kompensuotinų subsidijų suma (33) Isibars Ltd ir Isinox Ltd teigė, kad Komisija neturėjo jų lai- kyti susijusiomis įmonėmis, nes tai yra atskiri juridiniai asmenys. Jeigu Komisija jas būtų traktavusi kaip susijusias įmones, ji būtų turėjusi taikyti kitokią metodiką bendram subsidijos skirtumui apskaičiuoti. (35) Atsižvelgiant į galutines išvadas, susijusias su įvairiomis pirmiau paaiškintomis schemomis, kompensuotinų subsi- dijų suma kiekvienam iš tirtų eksportuojančių gamintojų yra tokia: Bhansali Bright Bars Devidayal Indore Wire Isibars/Isinox Kei Industries Macro Bars Mukand Ltd LPS 4,1 % 0,0 % 7,7 % 4,2 % 0,0 % 9,6 % 7,5 % MTSLS 14,4 % 18,4 % 10,7 % 7,8 % 0,0 % 12,6 % 5,7 % Raajratna 23,3 % 13,7 % Triveni Shinton 0,0 % 0,0 % Venus Wire 19,8 % 14,3 % PPESS 0,0 % 0,0 % 0,9 % 1,2 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % Pajamų mokestis Viso 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 3,2 % 0,0 % 5,9 % 0,0 % 1,3 % 18,5 % 18,4 % 19,3 % 13,2 % 0,0 % 25,4 % 13,2 % 42,9 % 0,0 % 35,4 % (36) Subsidijų suma, galutinai nustatyta visoms Indijos įmonėms, išskyrus bendradarbiaujančias šiame tyrime, išreikšta kaip grynos, laisvos Bendrijos muitų teritorijoje kainos dalis procentais, yra 48,8 %, t. y. pagal kiekvieną schemą didžiausio bet kuriam bendradarbiaujančiam eksportuotojui suteikto dydžio suma. II. KORĖJA 1. Paskolų programos a) Etaloninės palūkanų normos apskaičiavimas (37) Korėjos Vyriausybė (KV) pareiškė, kad, apskaičiuojant subsidijų sumą paskolų atveju, vietoj nuolaidų gavėjui metodo turėjo būti taikomas Vyriausybės išlaidų metodas ir citavo Susitarimo dėl subsidijų ir išlyginamųjų priemonių (SSIP) 19 straipsnio 4 dalį, 6 straipsnio 1 dalies a punktą ir priedo k bei l punktus. 36 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/32 t. (38) Nustatyta, kad KV cituojamos nuostatos netaikytinos tiria- moms paskolų programoms. SSIP 19 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad kompensacinis muitas taikomas tik nevirši- jant nustatytos subsidijų sumos, apskaičiuotos remiantis suteikta nuolaida. Šios nuostatos buvo laikomasi, vadovau- jantis aiškiomis taisyklėmis dėl subsidijų paskolų atveju apskaičiavimo, t. y. Pagrindinio reglamento 5 straipsniu ir 6 straipsnio b punktu, į kurį įtrauktas SSIP 14 straipsnio b punktas. Šiose taisyklėse aiškiai nustatyta, kad subsidija turėtų būti apskaičiuojama kaip nuolaida, kuri yra paskolą gaunančios įmonės mokamos sumos ir sumos, kurią įmonė būtų sumokėjusi už palyginamą komercinę paskolą, skirtumas. SSIP 19 straipsnio 4 dalyje nenumatytas reika- lavimas subsidiją apskaičiuoti pagal Vyriausybės išlaidas. 6 straipsnio 1 dalies a punkte numatyta prielaida dėl dide- lės žalos atsiradimo tam tikromis aplinkybėmis, tačiau tai netaikytina kompensacinių muitų tyrimams. SSIP I priedo k punkte, kuris įtrauktas į Pagrindinio reglamento I priedą, numatytos specialios taisyklės eksporto kreditams, kurios yra bendrųjų taisyklių apskaičiuojant subsidijas paskolų atveju išimtys. Pačiame l punkte nėra nustatyta, kad Vyriau- sybės išlaidų metodas turėtų būti taikomas vietoj Pagrindi- nio reglamento 5 straipsnyje ir 6 straipsnio b punkte išdės- tytų aiškių taisyklių, ypač kadangi šis punktas jau buvo nurodytas eksporto subsidijų pavyzdiniame sąraše, patvir- tintame Tokijo raunde derybose dėl Bendrojo susitarimo „Dėl muitų tarifų ir prekybos“ (GATT), kai nuolaidos gavė- jui metodas dar nebuvo įtrauktas į PPO taisykles. (39) Be to, KV teigė, kad, lyginant palūkanas, mokamas pagal Vyriausybės paskolų programą, su palūkanomis už komer- cinę paskolą, būtų daroma klaidinga prielaida, kad visų ūkio paskolų palūkanos būtų vienodos. (40) Komisija nedaro prielaidos, kad visos paskolos yra lygios. Ji jas naudojo kaip etalonines paskolas, kurios buvo laiko- mos palyginamomis pagal paskolos grąžinimo laikotarpį, pagrindinę sumą ir paskirtį, kaip reikalaujama pagal Pagrin- dinio reglamento 6 straipsnio b punktą. (41) Galiausiai KV pareiškė, kad tinkama etalonine palūkanų norma turėtų būti laikoma palyginamos paskolos, suteik- tos tuo pat metu kaip ir nagrinėjamoji paskola, norma, o ne tyrimo laikotarpiu vyraujančios palūkanų normos, kadangi dėl finansinės krizės tyrimo laikotarpiu palūkanų norma buvo neįprastai didelė. laikotarpiu būtų taikomos tokios pat palūkanų normos nepriklausomai nuo to, ar paskolos buvo suteiktos tuo pat metu kaip ir Vyriausybės paskola. Taigi, Komisija nenu- kryptų nuo savo įprastos praktikos, kuri įtvirtinta Pagrin- diniame reglamente ir apskaičiavimo gairėse. Todėl šis rei- kalavimas atmetamas. (43) Du Korėjos eksportuojantys gamintojai pareiškė, kad Komisijos taikytas paskolų suskirstymas į penkias katego- rijas pagal jų pagrindinę sumą yra pasirenkamas ir neati- tinka įprastos Korėjos bankų praktikos, todėl palūkanų normos nustatymas pagal paskolos sumą nėra tinkama metodika etaloninei palūkanų normai nustatyti. Vienas Korėjos eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad Komisija turėtų taikyti gamintojo faktinę vidutinę palūkanų už komercines paskolas normą, kadangi Korėjos bankai pas- kolos sumos nelaiko veiksniu, nulemiančiu palūkanų normą. Du Korėjos eksportuojantys gamintojai taip pat pareiškė, kad Komisija turėtų taikyti prekybos paskolų palūkanų normas kaip etaloninę EXIM-SM paskolų palū- kanų normą. (44) Atsakant į šiuos argumentus nustatyta, kad Pagrindinio reglamento 6 straipsnio b punkte aiškiai nurodyta, kad subsidijos apskaičiavimo etalonas yra palyginama komer- cinė paskola, kurią įmonė galėtų faktiškai gauti rinkoje. Todėl Bendrijos praktika šioje srityje, kaip nurodyta apskai- čiavimo gairėse, yra palyginti panašios sumos, paskirties ir panašaus grąžinimo laikotarpio paskolas. Korėjos ekspor- tuojančių gamintojų gautos prekybos paskolos (t. y. trum- palaikės veiklos paskolos) nuo nagrinėjamų EXIM-SM paskolų skiriasi savo paskirtimi (žr. Laikinojo reglamento 126 konstatuojamąją dalį) ir paskolos laikotarpiu, todėl jos nėra palyginamosios paskolos. Todėl šie reikalavimai atme- tami. (45) Du Korėjos eksportuojantys gamintojai toliau teigė, kad Komisija taikė neįprastai dideles palūkanų normas, kurios atsirado dėl finansinės krizės Korėjoje, kaip etaloną pasko- lų, kurios baigėsi iki krizės, subsidijai apskaičiuoti. (42) Atliekant tyrimą buvo nustatyta, kad komerciniu principu suteiktų paskolų palūkanų normos, kurios laikui bėgant keičiasi, atspindi rinkos sąlygas. Šioms paskoloms tyrimo (46) Pagrindinio reglamento 6 straipsnio b punkte nurodyta, kad nuolaida apskaičiuojama lyginant Vyriausybės paskolų palūkanų normas ir palyginamų komercinių paskolų palū- kanų normas. Šiuo tikslu vidutinės Vyriausybės paskolų palūkanų normos buvo palygintos su palyginamų komer- cinių paskolų vidutinėmis palūkanų normomis tyrimo lai- kotarpiu. Todėl šis reikalavimas atmetamas. 11/32 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 37 b) Žvejybos tinklų gamybos paskola (ŽTGP) neviršijo tam tikro pardavimų eksportui lygio. Todėl KV argumentas atmetamas. (47) KV teigė, kad ši paskola, kuri buvo konkrečiai skirta žve- jybos tinklų pramonei, nesuteikė nuolaidos nerūdijančio plieno vielos eksportuotojui ir ji nebuvo individualiai skirta nerūdijančio plieno pramonei. Be to, tiek žvejybos tinklus, tiek ir nerūdijančio plieno vielą gaminanti įmonė finansų išteklių ir jų apskaitą tvarkytų atskirai. (48) Atliekant tyrimą buvo nustatyta, kad nerūdijančio plieno vielos eksportuotojai gavo tokią paskolą, kuri yra kompen- suotina, kadangi, kaip pripažino KV, ji yra konkrečiai skirta žvejybos tinklų pramonei. Manoma, kad visiškai nesvarbu, ar nagrinėjama schema nėra konkrečiai skirta svarstomą prekę gaminančiai pramonei, jeigu pati programa yra indi- viduali, o jos nuolaidą galima susieti su svarstomos prekės gamyba. Pastaroji nuostata taikytina šiuo atveju, kadangi subsidijuota paskola sumažino bendras gamintojo finansa- vimo išlaidas, dėl ko svarstoma prekė irgi gavo nuolaidą. Nebuvo pateikta įrodymų, kad atitinkami eksportuojantys gamintojai finansinius išteklius valdė taip, kad bendrų įmo- nės finansinių išlaidų nepaveiktų paskolos suteikimas. Todėl šis argumentas atmetamas. c) MVĮ kūrimo ir skatinimo fondo paskolos (MVĮ-KSFP) (49) KV teigė, kad C tipo paskolos, suteiktos pagal Pusano did- miesčio paramos fondo steigimo ir veiklos įstatus, neprik- lausė nuo eksporto veiklos, kadangi aštuoni pagrindiniai ir dvylika papildomų šios paskolos reikalavimų atitikimo kri- terijų yra objektyvūs ir neutralūs. Vienintelis su eksportu susijęs elementas yra tai, kad MVĮ, kurių pardavimai eks- portui sudaro daugiau kaip 20 % visos apyvartos, yra ski- riamas papildomas dėmesys. Šia schema siekiama eksporto dalį naudoti kaip netiesioginį technologijų plėtotės veiklos rodiklį, o ne ja skatinti eksportą. d) Technologijų plėtotės verslo paskola (TPVP) ir Mokslo ir technologijų skatinimo fondas (MTSF) (51) KV pareiškė, kad pagal šias programas teikiama parama mokslo tyrimų veiklai, kaip numatyta SSIP 8 straipsnio 2 dalies a punkte, ir todėl prieš jas negalima imtis priemo- nių ir jų kompensuoti. Be to, technologijų plėtotė bei mokslo ir technologijų skatinimas yra objektyvūs ir neut- ralūs kriterijai, kaip apibrėžta SSIP 2 straipsnio 1 dalies b punkte, o programomis dažniausia gali naudotis visos pramonės įmonės, kurios investuoja į technologijų plėto- tės projektus, todėl šios programos nėra individualios. KV toliau pareiškė, kad MTSF veiklos atveju Mokslo ir techno- logijų ministerija taiko skaidrius ir objektyvius kriterijus bei neturi veiksmų laisvės nustatyti, kuriems projektams ski- riama pirmenybė, ir kad Komisija nepateikė jokių įrodymų savo išvadai, kad buvo naudojamasi tokia veiksmų laisve, pagrįsti. (52) Argumentas dėl to, kad abiejų programų atžvilgiu nega- lima imtis veiksmų, atmetamas dėl tų pačių priežasčių, kurios išvardytos konstatuojamosiose dalyse 75–77 toliau. Nebuvo pateikta įrodymų, kurie leistų suabejoti laikinąja išvada, kad TPVP buvo individualiai skirta tam tikroms pra- monės įmonėms, investuojančioms į tam tikrus projektus, kaip nustatyta Prekybos ir pramonės ministerijos. Taip pat kalbant apie MTSF, nebuvo pateikta informacijos apie kri- terijus, kuriuos taikė Prekybos ir pramonės ministerija. Atliekant tyrimą buvo patvirtinta, kad Mokslo ir technolo- gijų ministerija iš tiesų kartais priimdavo spendimus dėl prioritetinių projektų. Laikoma, kad šių įrodymų pakanka nustatyti, kad MTSF yra de facto individuali, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies c punkte. Todėl argumentas, kad schemos nėra individualios, atme- tamas. (50) Nustatyta, kad schema priklauso nuo eksporto veiklos ir todėl yra individuali, net jeigu sąlyga, susijusi su eksporto veikla, yra vienintelė tarp keleto kriterijų. Tai yra aiškiai nustatyta Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte, kuriame teigiama, kad individualiomis subsidijo- mis laikomos subsidijos, kurių suteikimo vienintelė sąlyga (arba viena iš sąlygų), nustatyta įstatymu ar taikoma faktiš- kai, yra eksporto veiklos lygis. Kadangi vienas iš elementų, į kurį turi atsižvelgti suteikiančioji institucija, yra minima- lios eksporto dalies visoje apyvartoje užtikrinimas, šis pri- klausymo nuo eksporto veiklos reikalavimas yra patenki- namas, kadangi įmonės negalėjo gauti nuolaidų, kol jos e) Eksporto finansavimo paskolos (53) Vienas Korėjos eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad Komisija neatsižvelgė į tam tikrą patvirtintą informaciją ir padarė klaidą skaičiavimuose nustatydama EXIM-SM paskolų nuolaidas. (54) Laikoma, kad šis argumentas yra pagrįstas. Buvo atitinka- mai patikslinta subsidijos suma atitinkamai įmonei. 38 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/32 t. (55) KV pareiškė, kad, kadangi EXIM-EB (iki išsiuntimo), EXIM-SM ir EXIM-FIC paskolos buvo suteiktos už palūka- nas, kurios buvo didesnės už EXIM paprastai mokamas palūkanas už lėšas, EXIM-EB, EXIM-SM ir EXIM-FIC pasko- los nėra kompensuotinos. Be to, SSIP 3 straipsnio 1 dalies a punkto 5 išnašoje nurodyta, kad I priede minimos prie- monės, kurios nelaikytinos eksporto subsidijomis, neturėtų būti draudžiamos pagal šią arba bet kurią kitą SSIP nuo- statą. (56) Nustatyta, kad šie argumentai gali būti taikomi tik „eks- porto kreditui“, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento I priedo k punkte. Kaip jau buvo paaiškinta Laikinojo regla- mento 129–130 konstatuojamosiose dalyse, EXIM-EB (iki išsiuntimo), EXIM-SM ir EXIM-FIC paskolos nėra laikomos „eksporto kreditu“ ir joms netaikytinas Pagrindinio regla- mento I priedo k punktas. Todėl šie argumentai atmetami. nėra nei muitų drobeko schema, nei pakaitinio drobeko schema, kaip apibrėžta SSIP I priedo i punkte bei II ir III prieduose. Iš tiesų Korėjos nustatytos sumos grąžina- mųjų išmokų sistema atitinka bendrąjį subsidijos apibrė- žimą pagal Pagrindinio reglamento 2 straipsnį, į kurį įtrauktas SSIP 1 straipsnis. Tai yra subsidija, kadangi KV teikia finansinę paramą dotacijų pavidalu pagal eksportuo- jamų prekių FOB vertę ir gavėjas dėl to gauna tiesioginę nuolaidą. Tai subsidija, teisiškai priklausanti nuo eksporto ir todėl, vadovaujantis Pagrindinio reglamento veiklos, 3 straipsnio 4 dalies a punktu, ji laikoma individualia. Taigi neiškyla perteklinio importo muitų grąžinimo klausimas, minimas Pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, kadangi, vadovaujantis Pagrindi- nio reglamento I–III priedais, jis taikytinas tik drobeko ir pakaitinio drobeko schemų atveju. Todėl šie argumentai atmetami. (57) KV teigė, kad EXIM-FIC nepriklauso nei nuo eksporto veik- los, nei nuo vietinių prekių naudojimo vietoj importuotų- jų, kaip apibrėžta SSIP 3 straipsnio 1 dalyje. KV taip pat pareiškia, kad EXIM-FIC nėra individuali, kadangi ja gali ir pasinaudoti pačios kadangi užsienio investicijų kriterijus yra objektyvus ir neutralus, kaip apibrėžta SSIP 2 straipsnio 1 dalies b punkte. įvairiausios pramonės įmonės (58) Atsakydama į šiuos argumentus, Komisija padarė išvadą, kad EXIM-FIC paskolomis gali pasinaudoti tik tos įmonės, kurios investuoja užsienyje, ir todėl jos yra individualios, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies b punkte, kadangi jos nėra pagrįstos neutraliais kriterijais, kaip toliau paaiškinta 80–84 konstatuojamosiose dalyse. Buvo laikoma, kad EXIM-FIC nepriklauso nei nuo eksporto veiklos, nei nuo vietinių prekių naudojimo vietoj impor- tuotų, kaip apibrėžta SSIP 3 straipsnio 1 dalyje. 2. Nustatytos sumos grąžinamųjų išmokų sistema (59) KV teigė, kad ši schema yra drobeko sistema, kaip api- brėžta SSIP I priedo i punkte bei II ir III prieduose, ir toliau teigė, kad importo mokesčių grąžinimas neviršija muitų, kuriais apmuitinamos importuojamos sąnaudos, sunaudo- jamos eksportuojamos prekės gamyboje, atsižvelgiant į atliekas. (60) Atsakant į šiuos argumentus konstatuojama, kad, nesant įpareigojimo importuoti sąnaudas eksportuojamos prekės gamybai, nustatytos sumos grąžinamųjų išmokų schema (61) KV pareiškė, kad, vadovaujantis SSIP II priedo II dalies 2 pastraipa, nesant sistemos arba tvarkos, leidžiančios nustatyti, ar buvo perteklinis mokėjimas, ir jeigu tiriančio- sios institucijos laiko tai būtina, tolesnis tyrimas atliekamas vadovaujantis II priedo II dalies 1 pastraipa. KV teigė, kad, Komisijai neištyrus, ar buvo perteklinis importo mokesčių už eksportuojamos prekės gamybai sunaudotas sąnaudas grąžinimas, nėra pagrindo daryti išvadą, kad Korėjos nustatytos sumos grąžinamųjų išmokų sistema yra indivi- duali subsidija, kaip nustatyta Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punkte. (62) Laikoma, kad šis argumentas nepriimtinas, kadangi SSIP II priedo II dalies 2 pastraipa susijusi su muitų drobeko schema, tačiau nagrinėjama programa, kaip jau buvo paaiš- kinta, nėra tokia schema. Tačiau bet kuriuo atveju, net jeigu ji ir būtų muitų drobeko schema, Pagrindinio reglamento II priedo II dalies 5 pastraipoje ir III priedo II dalies 3 pastraipoje numatyta, kad tokį tyrimą faktinių sandorių pagrindu turi atlikti eksportuojančios šalies Vyriausybė. KV tokio tyrimo neatliko. Todėl Komisija neištyrė, ar iš tiesų būta perteklinio importo mokesčių už eksportuojamos prekės gamyboje patirtų sąnaudų grąžinimą. (63) Vienas Korėjos eksportuojantis gamintojas pareiškė, kad Komisijos argumentas dėl sistemos arba tvarkos, leidžian- čios patvirtinti, kurios sąnaudos sunaudojamos eksportuo- jamai prekei gaminti ir kokiais kiekiais, nebuvimo yra nepagrįstas, kadangi muitų grąžinamoji išmoka suteikiama tik už sąnaudas, faktiškai sunaudotas eksportuotų prekių gamybai ir tik už faktiškai sumokėtą importo muitą. 11/32 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 39 (64) Atsakant į šiuos argumentus konstatuojama, kad pagal nustatytos sumos grąžinamųjų išmokų sistemą gaunamų dotacijų suma neskaičiuojama pagal gamybos procese fak- tiškai patirtas sąnaudas arba faktiškai sumokėtą importo muitą, o skaičiuojamos kaip vienkartinė išmoka pagal bendrą importą. Todėl šie argumentai atmetami. — 25 straipsnis (Mokesčių kreditas investicijoms į pro- duktyvumo didinimo įrangą), — 27 straipsnis (Laikinųjų investicijų mokesčių kreditas). (65) Vienas Korėjos eksportuojantis gamintojas toliau aiškino, kad jis negavo jokios nuolaidos pagal šią sistemą, ir teigė, kad jis sumokėjo importo muitą už žaliavas, patirtas svars- tomos prekės gamyboje, eksportavo svarstomą prekę, o grąžinto muito suma yra mažesnė už sumą, kurią jis būtų gavęs, jeigu būti naudojama individuali sistema. KV toliau teigė, kad Korėjos eksportuojantis gamintojas, kuris nau- dojosi nustatytos sumos muitų drobeko sistema, Komisijai pateikė įrodymų, kad jam grąžinti importo mokesčiai yra daug mažesni už mokesčius, kuriais tyrimo laikotarpiu buvo apmuitintos eksportuotos prekės gamybai sunaudo- tos importuotos žaliavos. (66) Atsakant į šiuos argumentus konstatuojama, kad dėl pir- miau paaiškintų priežasčių mokėjimai pagal nustatytos sumos grąžinamųjų išmokų sistemą yra dotacijos, kurios yra pagrįstos eksporto veikla ir todėl yra individualios bei kompensuotinos vadovaujantis Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies a punktu. Be to, visiškai nesvarbu, ar teisėtos muitų drobeko sistemos taikymas būtų naudinges- nis eksportuojančiam gamintojui, kadangi jis pasirinko išmokas gauti pagal schemą, kuri yra kompensuotina sub- sidija. Todėl šie argumentai atmetami. 3. Mokesčių programos (68) KV pareiškė, kad šie straipsniai nėra individualūs, kaip api- brėžta SSIP 2 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose, ir todėl nėra kompensuotini (šios SSIP pastraipos yra pateiktos Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a, b ir c punk- tuose), kadangi jų nuostatos praktiškai taikomos itin įvai- rioms pramonės šakoms ir įmonėms. KV ypač akcentavo tai, kad „gamybos pramonės“ sąvoka yra labai plačiai api- brėžta ir praktiškai į ją įtraukta dešimtys tūkstančių įmo- nių pogrupių. (69) Pagrindinis individualumo principas yra tai, kad subsidijai, kuri iškreipia išteklių paskirstymą ūkyje teikiant pirmenybę tam tikroms įmonėms kitų įmonių atžvilgiu, turėtų būti taikomos išlyginamosios priemonės, jeigu ji daro žalos. Jeigu ūkyje galimybės gauti subsidijų yra ribojamos taikant tokiu būdu atsiranda išteklių ne neutralius kriterijus, paskirstymo iškreipimas. Šiuo principu pagrįstos SSIP 2 straipsnio 1 dalies a punkto ir Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punkto nuostatos, kuriose numatyta, kad subsidija yra individuali, jeigu suteikiančioji institucija arba teisės aktai, kuriais vadovaudamasi veikia suteikian- čioji institucija, aiškiai riboja tam tikrų įmonių galimybes gauti subsidiją. Šiuo atveju, nors sąvoka „gamybos pramo- nė“ yra labai plačiai apibrėžta, pirmiau minėtųjų AMMKĮ straipsnių nuostatos skirtos dar labiau apriboti tam tikrų įmonių galimybes, kadangi reikalavimų atitikimas pri- klauso nuo kitų kriterijų, kurie nėra neutralūs, pvz. , inves- ticijos į tam tikrų tipų auštųjų technologijų prekes arba investicijos užsienyje. a) Riboto taikymo gamybos pramonei neindividualus pobūdis (67) Rengdama laikinąsias išvadas, Komisija nustatė, kad tam tikri Atleidimo nuo mokesčių ir jų mažinimo kontrolės įstatymo (AMMKĮ) straipsniai buvo kompensuotini, kadan- gi, vadovaujantis Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktu, jie buvo individualūs, nes buvo taikomi tik tam tikroms įmonėms, įskaitant gamybos pramonės įmones. Šie straipsniai yra: — 7 straipsnis (Specialus sumažinimas ir atleidimas nuo mokesčių sumos mažoms ir vidutinėms gamybos įmo- nėms ir t. t. ), — 8 straipsnis (Rezervas technologijų plėtotei), — 9 straipsnis (Mokesčių kreditas technologijų ir darbo jėgos plėtotės išlaidoms), (70) KV teigė, kad šie kriterijai yra neutralūs, kadangi visos įmo- nės turi lygias galimybes pasinaudoti subsidijomis. Pavyz- džiui, teigiama, kad subsidija užsienyje investuojančioms įmonėms nėra individuali, kadangi visos įmonės gali inves- tuoti užsienyje. Tačiau, vadovaujantis šiuo argumentu, tik tekstilės sektoriaus įmonėms skirta subsidija nėra indivi- duali, kadangi visos įmonės „gali“ pradėti gaminti ir teksti- lės gaminius. Jeigu vadovaujamasi SSIP apibrėžtu indivi- dualumu, jis turi būti taikomas tada, kai Vyriausybės iš anksto apie tai žinodamos subsidijas teikia taikydamos tokias sąlygas, kurios aiškiai itin riboja įmonių, kurios gali dėl jų kreiptis, skaičių. Skiriant šias subsidijas, tam tikroms įmonėms teikiama pirmenybė kitų įmonių atžvilgiu. Todėl KV kriterijai, pagal kuriuos paskiriami gavėjai, nėra „neut- ralūs“ ir, kaip paaiškinta toliau, nėra taikomi horizontaliai, kaip to reikalaujama pagal Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies b punktą. Todėl buvo nustatyta, kad subsidijos pagal šiuos AMMKĮ straipsnius yra individualios. Išsamesnės priežastys konkrečių schemų atveju yra pateik- tos toliau. 40 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/32 t. b) Netinkamas procesas įtarimų dėl subsidijų), daroma išvada, kad Komisija turi teisę jas nagrinėti ir, prireikus, rekomenduoti imtis išlygi- namųjų veiksmų. (71) KV pareiškė, kad į tam tikrų AMMKĮ straipsnių nuostatas neturėtų būti atsižvelgiama rengiant šio nagrinėjimo išva- das, kadangi skundo pateikėjas šiame nagrinėjime nepa- teikė jokių kaltinimų dėl jų. Kalbama apie šiuos straipsnius: — 5 straipsnis (Specialusis mokesčių kreditas MVĮ), c) AMMKĮ 8 straipsnis (Rezervas technologijų plėtotei) — 7 straipsnis (Specialus sumažinimas ir atleidimas nuo mokesčių sumos mažoms ir vidutinėms gamybos įmo- nėms ir t. t. ), — 27 straipsnis (Laikinųjų investicijų mokesčių kreditas). (75) Be KV argumentų dėl šio straipsnio nuostatų neindividua- laus pobūdžio, KV teigė, kad šis straipsnis yra nekompen- suotina tyrimų ir taikomosios veiklos subsidija, kaip api- brėžta SSIP 8 straipsnio 2 dalies a punkte (ši SSIP pastraipa pateikta Pagrindinio reglamento 4 straipsnio 2 dalyje). (72) KV visų pirma teigia, kad: (76) i) SSIP 11 straipsnyje (Pagrindinio reglamento 10 straips- nyje) išvardyta informacija, kuri turi būti pateikta skun- de, įskaitant subsidijų buvimo įrodymus bei nagrinėja- mos subsidijos sumą ir pobūdį; ii) SSIP 12 straipsnio 1 dalyje (Pagrindinio reglamento 11 straipsnyje) nurodyta, kad kompensacinių muitų tyrimo suinteresuotiems nariams ir visiems suintere- suotiems asmenims pranešama apie informaciją, kurios reikalauja institucijos; iii) SSIP VI priedo 7 pastraipoje (Pagrindinio reglamento 26 straipsnio 3 dalyje) nurodyta, kad, vadovaujantis standartine praktika, suinteresuotoms įmonėms prane- šama apie informacijos, kuri bus tikrinama lankantis, pobūdį ir apie bet kurią kitą informaciją, kurią reikės pateikti tokių (patikrinimo) apsilankymų metu. (73) KV teigia, kad šios SSIP nuostatos buvo ignoruojamos įtraukiant programas, dėl kurių nebuvo pateikta kaltinimų, į tyrimą ir kad KV bei kai kurie bendradarbiaujantys eks- portuojantys gamintojai neturėjo galimybės tinkamai gin- tis. Pažymėtina, kad tyrimas dėl tyrimų ir taikomosios veiklos subsidijų negali būti pradėtas, jeigu apie šias subsidijas, ati- tinkančias SSIP 8 straipsnio 2 dalies a punkto reikalavimus, pranešama PPO vadovaujantis šio Susitarimo 8 straipsnio 3 dalies nuostatomis. Dėl AMMKĮ 8 straipsnio buvo paste- bėta, kad Korėja apie šią nuostatą nepranešė PPO, kaip to reikalaujama pagal SSIP 8 straipsnio 3 dalį. Todėl Komisija turėjo teisę pradėti šios AMMKĮ nuostatos tyrimą. Atsakant į KV teiginį, kad ši nuostata yra tinkama ir atitinkamai sau- goma nuo išlyginamųjų priemonių, tokį tinkamumą turėjo įrodyti pati KV. Komisija jai suteikė tokią galimybę įrodyti tyrimo pradžioje, tačiau KV to nepadarė. Esant tokioms aplinkybėms, pagal šį straipsnį gaunamai nuolaidai galima įvesti išlyginamąsias priemones. (77) Kalbant apie KV pareiškimus dėl neindividualaus pobū- džio, ši schema nėra neutrali, kadangi yra daromas skirtu- mas tarp įprastų ir daug technologijų naudojančių įmonių. Pastarosios gauna didesnes išmokas. Toks skirtumas rodo, kad kriterijai nėra neutralūs ir riboja daugelio įmonių, kurioms tokia technologijų plėtotė nebūtina, galimybes. Dėl šių ir 67–70 konstatuojamosiose dalyse išvardytų prie- žasčių daroma išvada, kad AMMKĮ 8 straipsnis yra indivi- dualus ir tinkamas kompensacijos pagrindas. (74) Atsakant į KV argumentus, pateikdami skundą pareiškėjai negalėjo žinoti visos informacijos apie tariamas subsidijų programas trečiojoje šalyje. Šiuo atveju pareiškėjas nurodė daug kaltinimų dėl mokesčių subsidijų, suteiktų pagal AMMKĮ. Vėliau tyrimas nustatė kitas mokesčių subsidijas, suteiktas pagal tam tikras AMMKĮ nuostatas, kurios nebuvo konkrečiai nurodytos skunde, bet turėjo itin panašų poveikį kaip ir nurodytos schemos. Atsižvelgiant į šių sub- sidijų pobūdį ir ypač į tai, kad jos suteikiamos bendru AMMKĮ pagrindu (dėl kurio pareiškėjas įvardijo daugybę d) AMMKĮ 9 straipsnis (Mokesčių kreditas technologijų ir darbo jėgos plėtotės išlaidoms) (78) Be KV bendrojo argumento dėl šio straipsnio nuostatų neindividualaus pobūdžio, KV pareiškė, kad technologijų ir darbo jėgos plėtotės kriterijus yra objektyvus ir neutralus, kaip apibrėžta SSIP 2 straipsnio 1 dalies b punkte. Nustatyta, kad šis kriterijus nėra neutralus, kaip apibrėžta šiame SSIP straipsnyje ar Pagrindinio reglamento 3 straips- straipsnį nio 2 dalies b punkte. Pagal pastarąjį 11/32 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 41 reikalaujama, kad objektyvūs kriterijai arba sąlygos būtų neutralios, ekonominio pobūdžio ir horizontaliai taiko- mos. Šio AMMKĮ straipsnio nuostatos nelaikomos hori- zontaliomis, kadangi akivaizdu, jog tam tikrų pramonės sektorių įmonės yra labiau orientuotos į technologijas nei kitų sektorių įmonės, todėl labiau tikėtina, kad jos pasinau- dos šia nuostata. Įtvirtindama šią AMMKĮ nuostatą, KV tam tikrų pramonės sektorių įmonėms suteikė neproporcingas nuolaidas. (79) Manoma, kad ši schema yra individuali, kadangi ja gali pasinaudoti tik tam tikros įmonės (žr. 67–70 konstatuoja- mąsias dalis), ir todėl ji yra kompensuotina. Schema taip pat yra individuali pagal Pagrindinio reglamento 3 straips- nio 2 dalies b punktą ir todėl yra kompensuotina. (83) KV taip pat pareiškė, kad investicijų užsienyje kriterijus yra objektyvus ir neutralus, kaip apibrėžta SSIP 2 straipsnio 1 dalies b punkte. Nustatyta, kad šis kriterijus nėra neutra- lus, kaip apibrėžta šiame SSIP straipsnyje ar Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies b punkte. Pagal pastarąjį straipsnį reikalaujama, kad objektyvūs kriterijai arba sąly- gos būtų neutralios, ekonominio pobūdžio ir horizontaliai taikomos. Šio AMMKĮ straipsnio nuostatos nelaikomos objektyviomis, kadangi iš anksto žinoma, kad užsienyje neinvestuojančios įmonės negalės gauti atitinkamų nuolai- dų. Todėl šis kriterijus nėra nei neutralus, nei horizontaliai taikomas. Įtvirtindama šią AMMKĮ nuostatą, KV nuolaidas suteikė tik ribotam skaičiui įmonių, kurios turi interesų užsienyje. (84) Todėl laikoma, kad ši AMMKĮ nuostata yra individuali vadovaujantis Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies b punktu ir todėl yra kompensuotina. e) AMMKĮ 23 straipsnis nuostoliams) (Rezervas investicijų užsienyje (80) KV atkreipė dėmesį, kad šio straipsnio nuostatos negalioja nuo 1998 m. sausio 1 d. KV taip pat pareiškė, kad šio straipsnio nuostatomis gali pasinaudoti pačios įvairiausios įmonės ir kad užsienio investicijų kriterijus yra objektyvus ir neutralus, kaip apibrėžta SSIP 2 straipsnio 1 dalies b punkte. (81) Šios nuostatos esmė yra tokia, kad po dviejų metų atidė- jimo laikotarpio įmonės mokesčių bazei atidėti mokesčiai lygiomis dalimis paskirstomi trejų metų laikotarpiui. Ati- tinkamai, už mokesčius, atidėtus per paskutinius reikala- vimų atitikimo metus (1997 m. mokestiniai metai), tyrimo laikotarpiu (nuo 1997 m. balandžio 1 d. iki 1998 m. kovo 31 d. ) toliau kaupėsi nuolaidos, kurios ir toliau kaupsis keletą metų įmonėms, kurios pasinaudojo šia mokesčių nuostata. f) AMMKĮ 25 straipsnis (Mokesčių kreditas investicijoms į produktyvumo didinimo įrangą) (85) Be KV argumento dėl šio straipsnio nuostatų neindividua- laus pobūdžio, KV nurodė, kad šio straipsnio nuostata dėl vietinės įrangos preferencinio traktavimo importuotos įrangos atžvilgiu buvo išbraukta 1996 metų pabaigoje, t. y. dar iki tyrimo laikotarpio. Laikinosiose išvadose Komisija iš tiesų paminėjo, kad 1996 metų pabaigoje buvo išbraukta šio straipsnio nuostata dėl galiojančių skirtingų normų, tai- komų importuotai (3 % kreditas) ir vietoje įsigytai (10 % kreditas) įrangai. Tačiau, kadangi įmonės, iki 1996 metų pabaigos pradėjusios investicinius projektus, kurie buvo tęsiami ir po šios dienos, gali pasirinktinai pasinaudoti iki tos dienos galiojusiais tarifais, tyrimo laikotarpiu ir toliau buvo gaunamos nuolaidos. (82) Kalbant apie KV argumentą, kad šio straipsnio nuostato- mis gali pasinaudoti pačios įvairiausios įmonės, prime- nama, kad savo laikinosiose išvadose Komisija nustatė, kad šio straipsnio nuostatos buvo taikomos tik toms Korėjos įmonėms, kurios investavo užsienyje. Naujos informacijos, kuri tai paneigtų, pateikta nebuvo. Panašiai kaip ir ankstes- nio KV argumento, kad apribojimas gamybos pramonei nėra individualumas (žr. 67–70 konstatuojamąsias dalis), atveju, nustatyta, kad AMMKĮ 23 straipsnio nuostatos nuo- laidas teikia tik tam tikroms įmonėms. Todėl, vadovaujan- tis Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktu, ši nuostata yra individuali ir todėl kompensuotina. (86) Kalbant apie skirtingas tarifus, galiojusius importuotai ir vietoje įsigytai įrangai iki 1996 metų pabaigos, jau buvo nustatyta, kad schema yra individuali vadovaujantis Pagrin- dinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies b punktu. Atsakant į bendrąjį argumentą dėl neindividualaus pobūdžio, ši schema yra individuali, kadangi ja gali pasinaudoti tik tam tikros įmonės (žr. 67–70 konstatuojamąsias dalis), ir todėl ji yra kompensuotina. Yra žinoma iš anksto, kad tam tik- ros įmonės turės daugiau galimybių pasinaudoti produk- tyvumo gerinimo mokestiniais privalumais vien dėl to, kad jos verčiasi atitinkamos rūšies veikla. Todėl išmokos pagal šią schemą neišvengiamai labiau tiks vieniems sektoriams nei kitiems. 42 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/32 t. g) AMMKĮ 27 straipsnis (Laikinųjų investicijų mokesčių kreditas) (87) Be KV argumento dėl šio straipsnio nuostatų neindividualaus pobūdžio, KV nurodė, kad nuostata dėl vietinės įrangos preferencinio traktavimo importuotos įrangos atžvilgiu buvo panaikinta 1996 metų pabaigoje. Laikinosiose išvadose Komisija teigė, kad pagal šį straipsnį kaupiama nuolaida turėtų būti kompensuojama, kadangi įmonės gali pasirinktinai taikyti iki 1996 metų pabaigos galiojusius skirtingus tarifus, įrengimams investiciniuose projektuose, kurie buvo pradėti iki tos dienos. Todėl atitinkamai tyrimo laikotarpiu ir toliau buvo gaunamos nuolaidos. taikomas importuotiems (3 % kreditas) ir vietoje įsigytiems (10 % kreditas) (88) Laikoma, kad ši schema yra individuali, kadangi ja pasinaudoti gali tik tam tikros įmonės (žr. 67–70 konstatuojamąsias dalis), ir todėl ji yra kompensuotina. Kalbant apie skirtingus tarifus, galiojusius iki 1996 metų pabaigos, schema yra individuali pagal Pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies b punktą. Kalbant apie bendrąjį argumentą dėl neindividualaus pobūdžio, kaip ir 25 straipsnio atveju, šia schema gali pasinaudoti tik tos įmonės, kurios investuoja į produktyvumą gerinančią įrangą. Atsižvelgiant į šios sąlygos pobūdį, neišvengiama, kad tam tikros įmonės turės daugiau galimybių ja pasinaudoti nei kitos. 4. Kompensuotinų subsidijų suma (89) Atsižvelgiant į galutines išvadas dėl įvairių schemų, kaip išdėstyta pirmiau, kiekvieno eksportuojančio gamintojo kompensuotinų subsidijų suma yra tokia: Paskolos (eksporto) Paskolos (kitos) Mokesčiai (eksporto) Mokesčiai (kiti) Muitų dro- bekas Bendra subsi- dija Korea Welding Shine Metal Products Dae Sung Rope Mfg Co. , Ltd Korea Sangsa Co. Ltd/ Myung Jin Co. , Ltd Kowel Special Steel Wire Co. SeAH Metal Products Co. , Ltd 0,47 1,63 0,09 0,17 0,88 2,31 0,06 0 0,15 0 0 0,18 0,34 0 0,06 0,15 0 0,02 0,08 0 0,55 0,25 0,03 0 0 1,09 0 0 0 0 0,95 2,72 0,85 0,57 0,91 2,51 (90) Svertinio vidurkio visos šalies subsidijos skirtumas visiems tirtiems eksportuojantiems gamintojams, kurie atitinka visą nagrinėjamo Korėjos kilmės prekės eksportą į Bendriją, išreikštas kaip CIF kainos Bendrijos pasienyje dalis procentais, yra de minimis lygio, t. y. mažesnis kaip 1 %. Esant tokioms aplinkybėms, vadovaujantis Pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalimi, Korėjos subsidijos skirtumas turi būti laikomas nežymiu. (E) ŽALA 1. Įžanginė pastaba (91) Remiantis pirmiau pateiktomis išvadomis dėl Korėjos, t. y. tuo, kad šios šalies svertinio vidurkio visos šalies subsidijos skirtumas yra mažesnis už de minimis lygį, Korėjos kilmės storos NPV importas nebelaikomas subsidijuotu importu. Todėl priešingai išvadoms, išdėstytoms Laikinajame reglamente, toliau pateiktame žalos įvertinime atsižvelgiama tik į Indijos kilmės importą. 2. Bendrijos pramonė (92) Nesant naujų įrodymų arba papildomų pagrįstų argumentų, kuriuos būtų pateikęs kuris nors iš suinteresuotų asmenų, patvirtinami ir išvados, pateiktos Laikinojo reglamento 207 ir 208 konstatuojamosiose dalyse, t. y. skundą pateikę Bendrijos gamintojai, kurių produkcija apima daugiau kaip 65 % visos storos NPV Bendrijos gamybos, sudaro Bendrijos pramonę, kaip nurodyta Pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje. faktai 11/32 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 43 3. Konkurencijos aspektai 6. Subsidijuoto importo kainos (93) (94) (95) Po paskelbimo pateiktose pastabose Indijos eksportuojan- tys gamintojai pakartojo savo teiginį, kad visi šiame tyrime Bendrijos pramonės pateikti duomenys yra dirbtinai padi- dinti dėl vienodo „lydinio priemokos“ sistemos taikymo ir kad todėl neįmanoma atlikti tikslios žalos analizės antisub- sidijavimo tyrime. Tačiau, kadangi nė vienas suinteresuo- tas asmuo nepateikė naujų argumentų ir kadangi buvo pri- imtas galutinis skundą byloje Nr. IV/E-1/36 930 dėl poliruotų nerūdijančio plieno stry- pų, kurie priklauso tai pačiai prekių kategorijai kaip ir NPV, patvirtinamos išvados, išdėstytos Laikinojo reglamento 209–216 konstatuojamosiose dalyse. sprendimas atmesti 4. Suvartojimas Bendrijoje Po paskelbimo keli suinteresuoti asmenys teigė, kad meto- dika, kurios buvo laikomasi siekiant nustatyti suvartojimą Bendrijoje, ypač vertinant nebendradarbiaujančių Bendri- jos gamintojų pardavimus ir trečiųjų šalių importą, buvo netinkama. šalies bendradarbiaujančius Šiuo atžvilgiu derėtų priminti, kad išsamūs ir patvirtinti duomenys yra žinomi tik apie Bendrijos pramonę ir atitin- kamos eksportuojančius gamintojus. Todėl laikantis nuoseklios Bendrijos įstaigų praktikos buvo naudojamasi Komisijai žinoma informa- cija, o ypač nepriklausomais statistikos šaltiniais. Nė vie- nas iš suinteresuotų asmenų nepateikė informacijos, kuri parodytų, kad Bendrijos institucijų taikytas metodas buvo nepagrįstas ir jo nepateisino šios bylos aplinkybės. (96) Todėl patvirtinamos išvados, išdėstytos Laikinojo regla- mento 217 ir 218 konstatuojamosiose dalyse. 5. Importo apimtis ir subsidijuoto importo rinkos dalys (97) Indijos kilmės importo raida buvo tokia: 1994 m. – 952 t, 1995 m. – 4 513 t, 1996 m. – 6 951 t, 1997 m. – 8 719 t ir 9 166 t tyrimo laikotarpiu. Taigi importas palaipsniui didėjo ir nagrinėjamu laikotarpiu ypač išaugo, t. y. maž- daug 850 %. (98) Indijos kilmės subsidijuoto importo rinkos dalis nuolat augo nuo 1,4 % 1994 m. iki 5,6 % 1995 m. , nuo 9,9 % 1996 m. iki 11,1 % 1997. Augimas tyrimo laikotarpiu išliko stabilus ir buvo 11,1 %. a) Kainų raida (99) Nuo 1994 iki 1995 metų vidutinės Indijos kilmės impor- tuotų prekių kilogramo pardavimo kainos (ekiu) padidėjo - nuo 1,88 iki 2,44,- tačiau nuo 1995 m. palaipsniui mažėjo (1996 m. – 2,32, 1997 m. – 2,10 ir 2,05 – tyrimo laikotarpiu). b) Kainų sumažinimas (100) Kalbant apie metodiką, kuri buvo taikoma siekiant apskai- čiuoti kainų sumažinimo skirtumus, kai kurie suinteresuoti asmenys ginčijo Komisijos laikinuoju etapu taikytą meto- diką. Jie teigė, kad šie skirtumai buvo per dideli, kadangi bet kuri neigiama suma, kuria eksportuojančio gamintojo kainos sumažino Bendrijos pramonės kainas, nebuvo balansuojama teigiamomis sumomis. (101) Reikėtų pastebėti, kad Laikinojo reglamento 226 ir 227 konstatuojamosiose dalyse apibūdintoje metodikoje, skir- toje kainų sumažinimo skirtumams apskaičiuoti, kiekvieno modelio atveju buvo lyginamos subsidijuoto importo sver- tinio vidurkio grynosios pardavimų kainos ir vidutinės gry- nosios pardavimų kainos pagal kiekvieną Bendrijos pramo- nės modelį Bendrijos rinkoje. Todėl ši metodika leido kiekvieno konkretaus sandorio atveju atsižvelgti į sumą, kuria vieno modelio eksportuojančių gamintojų kainos vir- šijo Bendrijos pramonės kainą. (102) Todėl patvirtinamos išvados dėl bendrosios taikytos meto- dikos, išdėstytos Laikinojo reglamento 226–227 konsta- tuojamosiose dalyse. (103) Nesant papildomų pastabų, patvirtinami Indijos kilmės importo faktinių kainų sumažinimo skirtumai, nurodyti Laikinojo reglamento 228 konstatuojamojoje dalyje. 7. Bendrijos pramonės padėtis (104) Kadangi nė vienas iš suinteresuotų asmenų nepateikė argu- mentų dėl laikinųjų išvadų apie ekonominius rodiklius, susijusius su Bendrijos pramonės padėtimi, patvirtinamos išvados, išdėstytos Laikinojo reglamento 229–238 konsta- tuojamosiose dalyse. (105) Kai kurie suinteresuoti asmenys teigė, kad Bendrijos pra- monės ekonominiai rodikliai neleidžia daryti išvados, kad šiai pramonei buvo padaryta žymi žala. Jie teigė, kad nagri- nėjamu laikotarpiu Bendrijos pramonės padėtis išliko gana stabili ir net rodė pagerėjimo ženklų gamybos, pardavimų apimties ir investicijų atžvilgiu. Pelningumo mažėjimo ten- denciją būtų galima paaiškinti Bendrijos pramonės spren- dimu sutelkti dėmesį į prekes, kurių gamybos sąnaudos yra didesnės. 44 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/32 t. (106) Kaip išdėstyta Laikinojo reglamento 237 ir 238 konstatuo- jamosiose dalyse, primenama, kad išvada dėl žymios žalos Bendrijos pramonei buvo pagrįsta tuo, kad Bendrijos pra- monė, susidūrusi su subsidijuotu importu, negalėjo sekti rinkos augimo tendencija, taip ir neatgavo savo padėties rinkoje ir sugebėjo išlaikyti savo pardavimų apimtį stabilia tik aukodama pelningumą, kuris dėl mažesnių pardavimo kainų itin sumažėjo. Iš tiesų nuo 1994 metų iki tyrimo lai- kotarpio Bendrijos pramonės pardavimų apimtis padidėjo tik 5 %, o Bendrijos rinka per tą patį laikotarpį išaugo 20 %. Be to, nedidelis gamybos ir investicijų padidėjimas buvo tik dėl to, kad Bendrijos pramonė stengėsi išlaikyti savo rin- kos dalį. Todėl jos pelningumo mažėjimo tendencija nėra susijusi vien tik su tuo, kad Bendrijos pramonė taip pat pradėjo gaminti modelius, kurių atžvilgiu buvo mažiau konkurencijos dėl subsidijuoto importo. (107) Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad Bendrijos pramonė patiria žymią žalą, kaip išdėstyta Laiki- nojo reglamento 237 ir 238 konstatuojamosiose dalyse. (F) PRIEŽASTINIS RYŠYS (108) Vadovaudamosi Pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 ir 7 dalimis, Komisijos tarnybos išnagrinėjo, ar Indijos kilmės importas padarė žymią žalą. Buvo išnagrinėtas ne tik sub- sidijuotas importas, bet ir kiti žinomi veiksniai, kurie tuo pat metu galėjo daryti žalą Bendrijos pramonei, siekiant užtikrinti, kad galima šių veiksnių padaryta žala nėra pri- skiriama subsidijuotam importui. a) Subsidijuoto importo poveikis (111) Nuo 1997 metų rinkos augimo tendencija įtakojo nuo- laidų kaupimą subsidijuotam importui. Bendrijos pramo- nės pardavimų apimtis nedidėjo kartu su rinkos augimo tendencija, o pardavimo kainos net nepasiekė savo anks- tesnio lygio. Priešingai, Bendrijos pramonė patyrė kainų spaudimą ir didelį kainų mažėjimą, ką rodo nustatytas kainų sumažinimas. Šią padėtį atspindi sumažėjęs pelnin- gumas ir darbo vietų sumažėjimas. (112) Susidūrusi su Indijos kilmės importu žemomis kainomis, Bendrijos pramonė galėjo arba išlaikyti savo kainas ir rizi- kuoti prarasti pardavimų apimtis, arba derintis prie mažų subsidijuoto importo kainų, nepriklausomai nuo jų povei- kio pelningumui. Abi strategijos tiesiogiai (mažesnės kai- nos) arba netiesiogiai (dėl didesnių kainų sumažėjo parda- vimų apimtis, o dėl to padidėjo vienos tonos gamybos sąnaudos) neigiamai paveikė pelningumą. Nuo 1996 metų visi Bendrijos gamintojai ypač sumažino savo pardavimo kainas, kas vėlgi neigiamai paveikė jų pelningumą, nors jie į tam tikras rinkos nišas, kad stengėsi dėmesį sutelkti išvengtų didesnio subsidijuoto importo poveikio. Tai aiš- kiai parodo rinkos jautrumą kainoms ir svarbų kainų suma- žinimo, kurį naudojo Indijos eksportuojantys gamintojai, poveikį. b) Kitų veiksnių poveikis (113) Vadovaudamosi Pagrindinio reglamento 8 straipsnio 7 dalimi, Komisijos tarnybos išnagrinėjo, ar kiti faktoriai, išskyrus subsidijuotą importą iš Indijos, galėjo neigiamai paveikti Bendrijos pramonės padėtį, ypač atsižvelgdamos į kitų tyrime nebendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų vaidmenį ir į importą iš kitų trečiųjų šalių. (109) Nuo 1994 metų iki tyrimo laikotarpio nustatytas itin dide- lis subsidijuoto importo pardavimų apimties (maždaug 850 %) ir rinkos dalių (nuo 1,4 iki 11,1 %) padidėjimas bei itin didelis kainų sumažinimas sutapo su Bendrijos pramo- nės padėties pablogėjimu, jai prarandant dalį rinkos, maži- nant kainas bei gaunant mažesnį pelną. i) Kiti Bendrijos gamintojai (110) 1996 metais nuolatinis subsidijuoto importo didėjimas darė neigiamos įtakos Bendrijos pramonei bendrai prastė- jant rinkos sąlygoms po stipraus augimo 1995 metais. Iš tiesų, tais metais itin padaugėjo būtent Indijos kilmės sub- sidijuoto importo. (114) Patvirtinus Laikinąjį reglamentą, kai kurie suinteresuoti asmenys suabejojo, ar Bendrijos pramonės patirtą žalą sukėlė subsidijuotas importas. Visų pirma buvo teigiama, kad žalą sukėlė kiti veiksniai, ypač kiti Bendrijos gaminto- jai. Buvo teigiama, kad, atsižvelgiant į Bendrijos gamintojų ribotą bendradarbiavimą, nebendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų pardavimų poveikio įvertinimas nebuvo visiš- kai patikimas. 11/32 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 45 (115) Reikėtų priminti, kad išsamūs ir patvirtinti duomenys yra žinomi tik apie Bendrijos pramonę. Atsižvelgiant į itin gerą Bendrijos pramonės bendradarbiavimą, užtikrinantį pavyzdines išvadas, skaidrumą ir NPV rinkos jautrumą kainoms Bendrijoje, pagrįstai daroma išvada, kad kiti Bendrijos gamintojai laikėsi tendencijos, panašios į Bendrijos pramonės tendenciją, visų pirma dėl kainų. Be to, nė vienas suinteresuotas asmuo nepateikė tokios informacijos, kuri rodytų, kad nebendradarbiaujantys gamintojai veikė labiau teigiamoje aplinkoje. ii) Importas iš trečiųjų šalių (116) Importo iš trečiųjų šalių rinkos dalis yra tokia: Korėja Šveicarija Kitos šalys Kitas importas,viso 1994 1995 1996 1997 0,4 6,6 1,4 8,4 0,6 6,3 2,8 9,7 1,0 5,5 2,5 9,0 1,1 6,7 1,7 9,6 (% apimties) TL 1,5 6,9 2,2 10,6 (117) Nuo 1994 metų iki tyrimo laikotarpio trečiųjų šalių kilmės storos NPV importo rinkos dalis padidėjo tik 2,2 procen- tiniais punktais, tuo tarpu per tą patį laikotarpį Indijos kil- mės subsidijuoto importo padaugėjo 9,7 procentiniais punktais. Kalbant apie kainas, tyrimo eigoje nebuvo nustatyta, kad Bendrijos pramonės pardavimo kainas mažintų importo iš trečiųjų šalių kainos. sumažėjimas, vartojimo modelių pasikeitimas, technolo- gijų raida ir Bendrijos pramonės eksporto veikla bei pro- duktyvumas, galėjo prisidėti prie Bendrijos pramonės patir- tos žalos. Todėl patvirtinamos Laikinojo reglamento 247–250 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos išvados. Korėja (118) Atliekant šį tyrimą buvo nagrinėjamas Korėjos kilmės importas ir buvo padaryta išvada, kad svertinio vidurkio visos šalies subsidijos skirtumas yra mažesnis už de mini- mis lygį. Remiantis šio importo raida, nurodyta pirmiau, daroma išvada, kad jų didėjimo tendencija ne tokia ryški kaip Indijos kilmės importo, tačiau vis tiek nėra nežymi. (119) Remiantis pirmiau nurodytais rezultatais daroma išvada, kad importas iš trečiųjų šalių galėjo prisidėti prie Bendrijos pramonės patirtos žalos, tačiau vien to nepakako paneigti priežastinį ryšį, nustatytą tarp subsidijuoto importo iš Indi- jos ir Bendrijos pramonės patirtos žymios žalos, ypač atsiž- velgiant į šių trečiųjų šalių rinkos dalies raidą nagrinėjamu laikotarpiu. iii) Kita (120) Nė vienas suinteresuotas asmuo nepateikė naujų argu- mentų dėl to, ar kiti veiksniai, visų pirma paklausos c. Išvada dėl priežastinio ryšio (121) Taigi, nors kiti veiksniai, išskyrus Indijos kilmės subsidi- juotą importą, ir galėjo prisidėti prie Bendrijos pramonės patirtos žalos, jų nepakako priežastinio ryšio tarp Indijos kilmės subsidijuoto importo ir dėl to Bendrijos pramonės patirtos žymios žalos paneigimui. (122) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad šis Indijos kilmės subsidijuotas importas padarė esmi- nės žalos Bendrijos pramonei. (G) BENDRIJOS INTERESAS (123) Patvirtinus Laikinąjį reglamentą, vartotojai pateikė pasta- bas dėl galimo muitų poveikio. (124) Kalbant apie Bendrijos pramonę ir kitus Bendrijos gamin- tojus, negavus papildomų pareiškimų dėl muitų įtakos jų padėčiai, patvirtinama išvada, kad priemonių įvedimas leis Bendrijos pramonei vėl pradėti dirbti gaunant pakankamai pelno, išlaikyti ir toliau plėtoti veiklą Bendrijoje, užtikri- nant darbo vietas ir investicijas. 46 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/32 t. (H) GALUTINĖ VEIKSMŲ EIGA Raajratna Metal Industries Ltd, Mumbajus (125) Negavus atsiliepimų iš nesusijusių importuotojų ir tiekėjų, patvirtinamos Laikinojo reglamento 257–261 konstatuo- jamosiose dalyse išdėstytos išvados. (126) Kalbant apie vartotojus, kai kurios įmonės teigė, kad prie- monių įvedimas turėtų tiesioginį poveikį jų ekonominei padėčiai, kadangi dėl to padidėtų jų žaliavų kaina. Tačiau jos taip pat teigė, kad žaliavas galėtų įsigyti iš kitų šalių. Be to, atsižvelgiant į bendrą mažą muitų dydį, kainų padidi- nimo poveikis būtų ribotas. (127) Kiti vartotojai vadovavosi Bendrijos pramonės prekių kokybe ir patikimumu bei teigė, kad priemonių įvedimas nepaveiks jų padėties. (128) Todėl patvirtinamos Laikinojo reglamento 252–268 kon- statuojamosiose dalyse išdėstytos išvados, kad nėra jokių svarių priežasčių neįvesti kompensacinių muitų. 1. Korėja (129) Atsižvelgiant į pirmiau pateiktas išvadas, kad Korėjos kil- mės svertinio vidurkio visos šalies subsidijos skirtumas yra de minimis, šis nagrinėjimas turėtų būti nutrauktas vado- vaujantis Pagrindinio reglamento 14 straipsnio 3 dalimi. 2. Indija (130) Remiantis pirmiau pateiktomis išvadomis, padarytomis dėl subsidijų, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos intereso, buvo svarstoma, kokio pavidalo ir dydžio išlyginamųjų priemonių reikėtų imtis, kad būtų pašalintas prekybą iškreipiantis žalingas subsidijų poveikis ir atstatytos veiks- mingos konkurencijos sąlygos Bendrijos storos NPV rinkoje. (131) Atitinkamai, kaip numatyta Laikinojo reglamento 271 konstatuojamojoje dalyje, nežalingas kainų dydis buvo apskaičiuotas padengiant Bendrijos pramonės gamybos išlaidas ir leidžiant gauti pagrįstą pardavimo pelną. (133) Vadovaujantis Pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dali- mi, muito tarifas turėtų atitikti subsidijos sumą, nebent žalos skirtumas yra mažesnis. Taip buvo gautos toliau nurodyti muitų tarifai bendradarbiaujantiems Indijos eks- portuojantiems gamintojams: Įmonė Siūlomas kom- pensacinis mui- tas, % Bhansali Bright Bars Pvt Ltd Devidayal Ltd, Mumbajus Indore Wire Ltd, Indora Isibars/Isinox Ltd, Mumbajus Kei Industries Ltd, Delis Macro Bars and Wires Pvt Ltd, Mumbajus Mukand Ltd, Mumbajus Triveni Shinton, Mumbajus Venus Wire Indora 18,5 18,4 19,3 13,2 0 25,4 13,2 28,6 0 35,4 (134) Siekiant išvengti nenoro bendradarbiauti skatinimo, buvo laikoma tikslinga nebendradarbiaujančioms įmonėms nustatyti toki muito tarifą, kuris būtų lygus didžiausiam bendradarbiaujančioms įmonėms pagal atskirą subsidijų programą nustatytam lygiui, t. y. nebendradarbiaujančioms įmonėms Indijoje nustatomas 48,8 % muito tarifas. (135) Atskiri muito tarifai, nurodyti šiame reglamente, buvo nustatyti remiantis šio antisubsidijavimo tyrimo išvadomis, todėl jie atspindi padėtį, nustatytą tyrimo metu. Todėl šie muito tarifai taikomi tik prekių, kurių kilmės šalis yra nagrinėjama šalis ir kuriuos pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys, importui. Importuotos prekės, kurias pagamino bet kuri kita įmonė, konkrečiai nenurodyta šio reglamento vykdomojoje dalyje, įskaitant susijusius subjek- tus, negali pasinaudoti šiais tarifais ir joms taikomas likęs muito tarifas. (132) Palyginus nežalingų kainų dydžius ir gamintojų eksporto kainą, buvo nustatytas žalos skirtumas, kuris, išskyrus vieną eksportuojantį gamintoją, visais atvejais buvo lygus arba didesnis už subsidijų sumas, nustatytas bendradar- biaujantiems eksportuojantiems gamintojams. (136) Bet kuris reikalavimas taikyti šiuos atskirus muito tarifus (pvz. , pasikeitus subjekto pavadinimui) turėtų būti nedel- siant adresuojamas Komisijai su visa reikiama informacija, visų pirma apie pasikeitimus įmonės veikloje, susijusius su gamyba, vidinius pardavimus ir pardavimus eksportui, susijusius su tuo pavadinimo pasikeitimu. 11/32 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 47 (J) LAIKINOJO MUITO SURINKIMAS (137) Atsižvelgiant į kompensuotinų subsidijų sumą, nustatytą eksportuojantiems gamintojams, esantiems Indijoje, ir atsižvelgiant į Bendrijos pramonei padarytos žalos dydį, daroma išvada, kad būtina galutinai surinkti sumas, užtikrintas laikinaisiais kompensaciniais muitais Indijos kilmės importui pagal Reglamentą (EB) Nr. 618/1999 iki įvedamų galutinių muitų tarifų lygio, nebent laikinųjų muitų tarifai yra mažesni, o tokiu atveju taikomi pastarieji tarifai. (138) Sumos, užtikrintos laikinaisiais kompensaciniais muitais Korėjos kilmės importui, turėtų būti grąžintos, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis 1. Nerūdijančio plieno vielos, kurios skersmuo 1 mm arba didesnis, kurios sudėtyje esantis nikelis sudaro ne mažiau kaip 2,5 % masės, išskyrus tą, kurios sudėtyje esantis nikelis sudaro ne mažiau kaip 28 %, bet ne daugiau kaip 31 % masės, o chromas – ne mažiau kaip 20 %, bet ne daugiau kaip 22 % masės, kuri klasifikuojama KN kodu ex 7223 00 19 (TARIC kodas 7223 00 19 90) ir kurios kilmės šalis yra Indija, importui įvedamas galutinis kompensacinis muitas. 2. Galutinio kompensacinio muito, taikomo grynai laisvai Bendrijos pasienyje kainai, tarifas yra: Įmonė Muito tarifas (%) Papildomas Taric kodas – Bhansali Bright Bars Pvt Ltd, C-8/3, T. T. C. Industrial Area, Village – Pawne Opposite 18,5 A009 P. I. L. , Thane – Belapur Road, Navi Mumbajus 400 705, Indija – Devidayal Industries Ltd, Gupta Mills Estate, Reay Road, Mumbajus 400 010, Indija – Indore Wire Company Ltd, Near Fort, Indora 452 006(M. P. ), Indija – Isinox Steels Ltd Indiasteel Complex, Railway Gate No 4, Antop Hill, Wadala, Mumbajus 400 037, Indija 18,4 19,3 13,2 A010 A004 A002 – Isibars Ltd Indiasteel Complex, Railway Gate No 4, Antop Hill, Wadala, Mumbajus 13,2 A011 400 037, Indija – Mukand Ltd, L. B. S. Marg, Kurla, Mumbajus 400 070, Indija – Raajratna Metal Industries Ltd, 909, Sakar - III, Nr Income Tax, Ahmedabad 380 014, Gujaratas, Indija 13,2 28,6 A003 A005 – Venus Wire Industries Ltd, Block No 19, Raghuvanshi Mill Compound, Senapati Bapat 35,4 A006 Marg, Lower Parel, Mumbai 400 013, Indija – Macro Bars and Wires Pvt. Ltd, 702 Bombay Market Building Taredo Road, Mumbai 25,4 A008 400 032, Indija – Kei Industries Ltd, D-90, Okhla Industrial Area Phase-1, New Delhi, Indija – Triveni Shinton International Ltd. , Kanti Mansion, 6 Murai Mohalla Indora, 400 001, (M. P. ), Indija – Visos kitos įmonės 0 0 A020 A012 48,8 A999 48 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/32 t. 3. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios nuostatos dėl muitų mokesčių. 4. Atskiri muito tarifai (priešingai kitoms įmonėms taikomiems visos šalies muitams), nurodyti šiame reglamente, taikomi tik prekių, kurias pagamino konkretūs nurodyti juridiniai asmenys ir kurių kilmės šalis yra nagrinėjama šalis, importui. Importuotos prekės, kurias pagamino bet kuri kita įmonė, konkrečiu pavadinimu nenurodyta šio reglamento vykdomojoje dalyje, negali pasinaudoti šiais tarifais. Bet kuris reikalavimas taikyti šiuos atskirus muito tarifus (pvz. , pasikeitus subjekto pavadinimui) turėtų būti nedelsiant adresuojamas Komisijai su visa reikiama informacija, visų pirma apie pasikeitimus įmonės veikloje dėl keičiamo pavadinimo, susijusius su gamyba, vidaus ir eksporto pardavimais. Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, atitinkamai iš dalies pakeis reglamentą, atnaujindama sąrašą įmonių, kurioms taikomi atskiri muito tarifai. 2 straipsnis 1. Sumos, užtikrintos laikinaisiais kompensaciniais muitais Indijos kilmės importui, įvestais Reglamentu (EB) Nr. 618/1999,, surenkamos taikant galutinai įvestą muitų tarifą. Gautos sumos, kurios viršija galutinį kompensacinių muitų tarifą, grąžinamos. 2. 1 straipsnio 4 dalies nuostatos taikomos ir galutiniam sumų, užtikrintų laikinaisiais kompensaciniais muitais, surinkimui. 3 straipsnis Nagrinėjimas dėl Korėjos kilmės nerūdijančio plieno vielos, kurios skersmuo 1 mm arba didesnis, importo nutraukiamas. Sumos, laikinai užtikrintos laikinaisiais kompensaciniais muitais Korėjos kilmės importui pagal Reglamentą (EB) Nr. 618/1999, grąžinamos. 4 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1999 m. liepos 12 d. Tarybos vardu Tarybos pirmininkas S. NIINISTÖ