title: Neuvoston asetus (EY) N:o 1599/1999, annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan, läpimitaltaan vähintään 1 mm:n ruostumattoman teräslangan tuonnissa, kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta sekä Korean tasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan vähintään 1 mm:n ruostumattoman teräslangan tuontia koskevan menettelyn päättämisestä

eurovoc_concepts:
India
South Korea
import
monetary compensatory amount
steel
wire

text: 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 189/1 I (Säädökset, jotka on julkaistava) NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1599/1999, annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan, läpimitaltaan vähintään 1 mm:n ruostumattoman teräslangan tuonnissa, kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta sekä Korean tasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan vähintään 1 mm:n ruostumattoman teräslangan tuontia koskevan menettelyn päättämisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä loka- kuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (1) ja erityisesti sen 14 ja 15 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, jonka komissio on sekä katsoo seuraavaa: A) VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET 1) 2) 3) 4) Komissio otti asetuksella (EY) N:o 618/1999 (2), jäljem- pänä 'väliaikaista tullia koskeva asetus', ' käyttöön väliai- kaiset tasoitustullit Intiasta ja Korean tasavallasta, jäljem- pänä CN-koodiin 'Korea', läpimitaltaan vähintään 1 ex 7223 00 19 kuuluvan, jäljempänä 'paksu mm:n ruostumattoman teräslangan, tuonnissa. teräslanka' 'tarkasteltavana oleva tuote', peräisin olevan, tai B) MYÖHEMPI MENETTELY Sen jälkeen, kun oli annettu ilmoitus niistä olennaisista joiden perusteella aiottiin tosiasioista ja huomioista, ottaa käyttöön väliaikaiset ja Koreasta peräisin olevan paksun teräslangan tuonnissa, jäljempänä 'ilmoitus', useat asianomaiset osapuolet esit- tivät kirjallisia huomautuksia. Komissio antoi kuulemista pyytäneille osapuolille mahdollisuuden tähän. toimenpiteet Intiasta jatkoi Komissio kannalta tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkista- mista. lopullisten päätelmiensä Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista tosi- asioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suosi- tella: i) lopullisten Intiasta peräisin olevassa tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöönottoa tasoitustullien (1) EYVL L 288, 21. 10. 1997, s. 1. (2) EYVL L 79, 24. 3. 1999, s. 25. väliaikaisten tullien vakuutena olleiden määrien lopullista kantamista sekä ii) Koreasta peräisin olevaa tuontia koskevan menettelyn päättämistä ilman toimenpiteiden käyttöönottoa. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja alustavia päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden perusteella. C) TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKAL- TAINEN TUOTE Tarkasteltavana oleva tuote on paksu teräslanka, jossa on vähintään 2,5 painoprosenttia nikkeliä; tämä tuote on muu kuin lanka, jossa on vähintään 28, mutta enin- tään 31 painoprosenttia nikkeliä ja vähintään 20, mutta enintään 22 painoprosenttia kromia. Tutkimuksen alkuvaiheessa todettiin, että tarkasteltavana läpimitaltaan vähintään 1 mm:n olevat teräslangat eli ruostumaton teräslanka (paksu teräslanka) ja alle 1 mm:n ruostumaton teräslanka (ohut teräslanka) eroavat toisistaan fyysisiltä ominaisuuksiltaan ja käyttötarkoituk- siltaan. Näin ollen vaikutti siltä, että ohuet ja paksut langat ovat hyvin rajoitetusti tai eivät ollenkaan keske- nään vaihdettavissa. Väliaikaista tullia koskevassa asetuk- sessa todettiin kuitenkin myös, että tutkimuksen lopul- varten tutkittaisiin edelleen, onko lisia päätelmiä mahdollista erottaa kyseiset kaksi tuotetta toisistaan selkeästi. Asianomaisilta osapuolilta saatujen lisätietojen perus- teella päätellään, että paksu ja ohut teräslanka ovat kaksi eri tuotetta, koska niiden fyysiset ominaispiirteet ja käyt- tötarkoitukset ovat erilaiset. Fyysisiltä ominaispiirteiltään paksut ja ohuet langat eroavat toisistaan vetolujuuden, rakeisuuden ja päällysteen osalta. Kyseisten kahden tuot- teen eri käyttötarkoitusten osalta on todettu, että paksua 5) 6) 7) 8) L 189/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 7. 1999 lankaa käytetään teknisen alan raskaampiin sovelluksiin, kuten kiinnikkeisiin, seinien tukirakenteisiin, hitsauslan- koihin jne. Sen sijaan ohutta lankaa käytetään tarkkuus- sovelluksiin kuten pieniaukkoisiin sihteihin ja suodatti- miin (kudottu teräslankakangas), joilla suodatetaan erit- ja täin pieniä hiukkasia (esimerkiksi pölysuodattimet kemialliset suodattimet), sekä lääkinnällisiin ja kirurgisiin sovelluksiin. Edellä todetun perusteella päätellään, että ohuet ja paksut teräslangat ovat kaksi eri tuotetta, joiden fyysiset ominaispiirteet erilaiset, eivätkä ne ole keskenään vaihdettavissa teräslangan käyt- täjien kannalta. käyttötarkoitukset ovat ja Koska asianomaiset osapuolet eivät esittäneet väitteitä tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevista komission tuotetta sekä alustavista päätelmistä koskevista huomioista, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 7—12 kappaleessa esitetyt tosiasiat ja päätelmät. samankaltaista D) TUET I. INTIA 1) Passbook-järjestelmä (Passbook Scheme, PBS) ja tuontitullien hyvitystä koskeva Passbook-järjes- telmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPB) Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuot- tajaa väittivät, että komissio arvioi kyseisiä järjestelmiä, joita kuvaillaan yksityiskohtaisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 14—25 ja 26—35 kappaleessa, virheellisesti tukien laajuuden ja tasoitustoi- menpiteiden käyttöönoton mahdollistavien etuuksien osalta. Erityisesti ne väittivät, että komission arvio kyseisten järjestelmien etuuksista oli virheellinen, koska pitää ainoastaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97, jäljempänä 'perusasetus', 2 artiklassa tarkoitettuna tukena. tullinpalautusjärjestelmää voidaan Komissio sovelsi seuraavaa menetelmää vahvistaakseen, ovatko PBS- ja DEPB-järjestelmät tasoitustullin käyttöön- oton mahdollistavia tukia ja jos näin on, laskeakseen etuuksien määrän. Asetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti komissio päätteli, että järjestelmiin sisältyy Intian valtion taloudellinen tuki, koska valtio jättää kantamatta valtiontulon (eli tuonti- tullit), joka muutoin kannettaisiin. Edunsaaja hyötyy, koska vientiä harjoittavien tuottajien ei tarvitse maksaa tavanomaisia tuontitulleja. 9) 10) 11) 12) 13) 14) 15) 16) Asetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakoh- dassa säädetään kuitenkin poikkeuksesta tähän yleispe- riaatteeseen esimerkiksi sellaisten tullinpalautusjärjestel- mien ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjeste- lyjen osalta, jotka ovat asetuksen liitteessä I olevan i kohdan, liitteen II (tullinpalautusjärjestelmien määrittely ja sitä koskevat ohjeet) ja liitteen III (korvaavien tuotan- topanosten sitä ja koskevat ohjeet) tarkkojen edellytysten mukaisia. palautusjärjestelyjen määrittely kotimaasta käytettyjen Järjestelmiin ilmi, että PBS- tai DEPB- Komission arvioinnista kävi järjestelmä ei ole tullinpalautusjärjestelmä tai korvaavien tuotantopanosten ei palautusjärjestely. sisälly niiden olennaisena osana velvollisuutta tuoda maahan ainoastaan tuotteita, joita käytetään vientituot- II). Lisäksi teiden tuotannossa (perusasetuksen liite käytössä ei ole järjestelmää, jolla tarkasteltaisiin, että tuontitavaroita tosiasiallisesti käytetään tuotantoproses- sissa. Kyseessä ei myöskään ole korvaavien tuotantopa- nosten palautusjärjestely, koska tuontitavaroiden määrän ja ominaispiirteiden ei tarvitse vastata vientituotteiden valmistukseen hankittujen tuotantopanosten määrää ja ominaispiirteitä (perusase- tuksen liite III). Vientiä harjoittavat tuottajat voivat myös saada PBS- ja DEPB-järjestelmien etuuksia huolimatta siitä, tuovatko ne maahan tuotantopanoksia lainkaan. Viejä voi saada etuuden pelkästään viemällä tuotteita tarvitsematta esittää näyttöä siitä, että tuotantopanoksia on tuotu maahan; näin ollen vientiä harjoittavat tuot- jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa koti- tajat, maasta eivätkä tuo maahan tavaraa, jota voitaisiin käyttää tuotantopanoksena, voivat saada PBS- ja DEPB- järjestelmien etuuksia. Näin ollen PBS ja DEPB eivät ole asetuksen liitteiden I—III mukaisia järjestelyjä. Koska asetuksen 2 artiklassa säädettyä tukien määritelmän poikkeusta ei siis sovelleta, tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava etuus on kaikkien tuonnissa tavanomai- sesti kannettavien tullien peruuttaminen. Edellä selostetusta seuraa se, että tuontitullien liiallisen määrän peruuttaminen on perusta etuuden määrän laskemiselle ainoastaan tosiasiallisten tullinpalautusjärjes- telmien ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjeste- lyjen tapauksessa. Koska on todettu, että PBS ja DEPB eivät kuulu kumpaankaan näistä kahdesta järjestelyistä, etuus on kaikkien tuonnissa kannettavien tullien peruut- taminen, ei oletettu liiallisen määrän peruuttaminen. Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuot- tajaa väittivät, että järjestelmien kohtelu ei ole yhdenmu- kainen rinnakkaisen polkumyyntitutkimuksen alustavien päätelmien kanssa, koska komissio teki polkumyyntitut- kimuksessa oikaisun sellaisten tuontitullien huomioon ottamiseksi, joita ei makseta PBS- ja DEPB järjestelmistä vientituotteiden valmistuksessa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 189/3 17) 18) 19) Polkumyynnin perusasetuksen eli asetuksen (EY) N:o 384/96 (1) 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaisesti oikaisu tehtiin kuitenkin ainoastaan, jos pystyttiin osoit- tamaan, että materiaalit, joista tuontitulleja maksettiin, sisältyivät fyysisesti kyseiseen kotimarkkinoilla myytyyn tuotteeseen ja että näitä tuontitulleja ei kannettu tai ne palautettiin yhteisöön viedyn tuotteen osalta. Tällainen oikaisu alentaa lopulta polkumyyntimarginaaleja, mutta sillä ei ole merkitystä tukien vastaisessa tutkimuksessa, koska PBS:n ja DEPB:n on jo todettu olevan vastatoi- edellä meen oikeuttavia perusasetuksen mukaisesti mainituista syistä. Kuten edellä selostettiin, jos todetaan tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen olemas- saolo, edunsaajan saama etuus on sen tuontitullin täysi- jota vientiä harjoittava tuottaja ei määräinen määrä, maksa kaikista tuontitoimistaan. Tältä osin komissiolla ei ole mahdollisuutta analysoida PBS- ja DEPB-järjes- telmiä määritelläkseen, mitkä materiaalit sisältyvät tuot- teeseen fyysisesti ja mitkä eivät. Lisäksi olisi korostettava sitä, että arvio siitä, mahdollistaako tietty järjestelmä tasoitustullin käyttöönoton, sekä arvio oikaisun tekemi- sestä tuotteeseen fyysisesti sisällytettyjen tuotantopa- nosten huomioon ottamiseksi eroavat toisistaan täysin niin tarkoituksensa, laskentamenetelmiensä kuin oikeus- perustansakin osalta. Polkumyyntitutkimuksissa oikai- sujen tarkastelun tavoitteena on normaaliarvojen oikaise- minen. Kun tukien vastaisessa tutkimuksessa tarkastel- laan, oikeuttavatko järjestelmät vastatoimia, tavoitteena on viejän kyseiseltä järjestelmästä saamien etuuksien tukien määrittäminen. vastaisten eroavat toisistaan. Polkumyyntitutkimuksissa oikaisu tehdään ainoastaan tarkasteltavina olevien tuotteiden yhteisöön suuntautuvan viennin osalta, kun taas tukien vastaisissa tutkimuksissa etuuksia tarkastellaan ottaen huomioon kaikkien tuotteiden kaikkiin määräpaikkoihin suuntau- tuva kokonaisvienti perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan sekä tiedonannon ohjeet tuen määrän laskemiseksi tasoi- tustulleja jäljempänä 'laskentaohjeet', mukaisesti. polkumyynnin ja laskentamenetelmät Lisäksi tutkimusten tutkimuksissa (2), koskevissa Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuot- tajaa väittivät myös, että komission olisi pitänyt tutkia, oliko tuotantoprosessissa käytettyjen tuotantopanosten tuonnista aiheutuvia maksuja tosiasiallisesti palautettu liikaa. Kuten johdanto-osan 12—15 kappaleessa selostettiin, perusasetuksen liitteisiin II ja III sisältyvien sääntöjen perusteella vahvistetaan, onko tietty järjestelmä tullinpa- lautusjärjestelmä tai korvaavien tuotantopanosten palau- tusjärjestely. Tuontitullien liiallisen määrän peruutta- minen on perustana etuuden määrän laskemiselle aino- (1) EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98 (EYVL L 128, 30. 4. 1998, s. 18). (2) EYVL C 394, 17. 12. 1998, s. 6. astaan tullinpalautusjärjestelmien ja korvaavien tuotanto- panosten palautusjärjestelyjen tapauksessa. Tätä väitettä ei voida hyväksyä, koska kysymys liiallisen määrän peruuttamisesta tulee esille ainoastaan arvioitaessa tosi- asiallisia tullinpalautusjärjestelmiä tai korvaavien tuotan- lisäksi on todettu, että topanosten palautusjärjestelyjä; PBS ja DEPB eivät ole perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitettuja tullinpalautus- järjestelmiä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjär- jestelyjä. Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuot- tajaa väittivät, että komissio ei tarkastellut, olivatko Intian viranomaiset ottaneet käyttöön järjestelyn tai menettelyn sen tarkistamiseksi, mitä tuotantopanoksia käytetään vientituotteen tuotannossa ja missä määrin. Intian viranomaiset väittävät, että tuotantopanoksia ja tuotoksia koskevat vakionormit muodostavat asianmu- kaisen tarkastusjärjestelmän. tuotantopanosten Väite liittyy myös kysymykseen siitä, voidaanko PBS- ja DEPB-järjestelmiä pitää tullinpalautusjärjestelminä tai korvaavien palautusjärjestelyinä. Koska vahvistettiin, että PBS ja DEPB eivät ole perusase- tuksen liitteissä II ja III tarkoitettuja tullinpalautusjärjes- telmiä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjeste- lyjä, lisätutkimuksia ei tarvita. Vaikka PBS ja DEPB olisi- vatkin liitteiden II ja III mukaisia, olisi pääteltävä, että ei ole olemassa kohtuullista tarkastusjärjestelmää. Tuotan- topanoksia ja tuotoksia koskevat vakionormit ovat luet- telo mahdollisista panoksista, joita voidaan kuluttaa tuotantoprosessissa, sekä näiden määristä. Tuotantopa- noksia ja tuotoksia koskevat vakionormit eivät kuiten- kaan muodosta perusasetuksen liitteessä II olevassa 5 kohdassa tarkastusjärjestelmää. Normien perusteella ei voida tarkastaa tuotantoprosessissa tosi- asiallisesti kulutettavia tuotantopanoksia eikä sitä, onko kyseiset tuotantopanokset tosiasiallisesti tuotu maahan. tarkoitettua Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuot- tajia väittivät, että komissio on ottanut tasoitustullin käyttöön virheellisesti DEPB-lisenssin hyvitysmäärän arvon perusteella eikä lisenssin myynnin nettoarvon joka perusteella. Eräs yritys väitti, että myyntivero, maksettiin lisenssin myynnin yhteydessä, olisi vähennet- tävä tuen kokonaismäärästä. nykyisten sääntöjen mukaisesti DEPB:n lisenssin saaneella yrityksellä on kaksi vaihtoehtoa: se voi tuoda maahan mitä tahansa tuotteita (paitsi kiellettyjen tuonti- tavaroiden luetteloon sisältyviä tuotteita) käyttäen hyvi- tystä sovellettavien tuontitullien kuittaamiseen tai siirtää lisenssin kolmannelle osapuolelle. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 34 kappaleessa todettiin, ”lisenssin myynti nimellisarvoa alhaisempaan hintaan on puhtaasti kaupallinen päätös, joka ei muuta 20) 21) 22) 23) L 189/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 7. 1999 tuen määrästä. Tuen määrästä järjestelmästä saadun hyödyn määrää”. Lisäksi perusase- jotka voidaan tuksen 7 artiklassa luetellaan osuudet, voidaan vähentää vähentää käsittelymaksut ja muut kustannukset, jotka olivat välttämättömiä tukikelpoisuuden tai itse tuen saamisen kannalta. Tosiasiallisesti myönnettyä tukea alhaisemman määrän siirtämistä ja myyntiveroa ei voida pitää perusasetuksen 7 artiklassa tarkoitettuina oikeutet- tuina vähennyksinä, koska kyseessä eivät ole kustan- nukset, jotka olisivat välttämättömiä tukikelpoisuuden tai itse tuen saamisen kannalta. 27) Komissio katsoo, että tällaisen menettelyn tuloksena olisi se, että tasoitustullin perusteena olisivat mahdolliset etuudet eivätkä tutkimusajanjaksona kertyneet tosiasial- liset etuudet. Koska yritys ei kuitenkaan voi saada tukea ennen hyvityksen käyttämistä, komissio on päättänyt, että käytettyjen veloitusten kokonaismäärä kuvastaa parhaiten yrityksen saamaa etua: Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. 24) Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuot- tajia väittivät, että komissio otti tasoitustullin käyttöön- oton yhteydessä osan etuuksista huomioon kahteen kertaan, koska kyseessä oleva menettely ja ruostumatto- terästankoja koskeva teräksestä valmistettuja masta tutkimus olivat osittain päällekkäiset. 25) 26) Komissio käytti samaa menetelmää kuin tarkastellessaan antibioottien (1) ja ruostumattomasta teräksestä valmis- tettujen tankojen (2) tuontia. Perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tasoitustullin käyttöönoton mahdol- listava tuki määriteltiin jakamalla tuen kokonaismäärä kokonaisviennille. Koska vientituki sidottu tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin vaan kyseisten yritysten kaikkeen vientiin, komissio piti tämän mene- telmän käyttöä aiheellisena. Tätä menetelmää käytet- täessä ei laskettu kahteen kertaan etuuksia, jotka otettiin huomioon ruostumattomasta teräksestävalmistettuihin tankoihin käyttöönoton yhteydessä, koska tuen määrä jaettiin kokonaisviennille. sovellettavan tasoitustullin ei ollut Eräs yritys, Raajratna Metal Industries Ltd, kiisti laskenta- menetelmät, joita komissio käytti PBS- ja DEPB-järjestel- mistä saatavien etuuksien arvioinnissa. Yritys väittää, että ainoastaan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta tutki- musajanjaksona otettava huomioon. Yrityksen mukaan etuuksien laskemiseksi määrä olisi jaettava tarkasteltavana olevan tuotteen viennin liikevaihdolle. hyvitykset saadut olisi (1) EYVL L 273, 9. 10. 1998, s. 4. (2) EYVL L 202, 18. 7. 1998, s. 44. 2) Tuotantohyödykkeiden etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS) tuonti 28) 29) Kolme yritystä esitti väitteitä EPCGS-järjestelmästä, jota kuvataan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto- osan 36—39 kappaleessa. Väitteet koskevat etuuksien jakamista kiinteän omaisuuden tavanomaiselle poistoa- jalle. joita kaikki Kirjallisen ilmoituksen ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen väitettiin poikkeavan toisistaan sovelletun poistoajan osalta. Komission määrittämä keskiarvo pois- toajoille, tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavat tuottajat sovelsivat, oli 12 vuotta. Tätä ajanjaksoa käytettiin väliaikaisissa päätelmissä ja se vahvistetaan lopullisessa vaiheessa. EPCGS-järjestelmästä saatavan tuen määrä jaettiin 12 vuodelle perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 30) Eräs yritys väitti, että sen tuotantohyödykkeiden poisto- ja tätä aikaa olisi pitänyt käyttää aika oli 21 vuotta, keskimääräisen 12 vuoden sijasta. 31) Kuten edellä selostettiin, komission yksiköt määrittivät alustavia päätelmiään tehdessään ruostumattoman teräs- langan tuotannonalan tuotantohyödykkeiden tavanomai- seksi poistoajaksi 12 vuotta yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien käyttämän keskimääräisen poistoajan perusteella. Menettely on perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukainen; kyseisessä kohdassa sääde- tään, että jos tuen myöntäminen voidaan liittää käyttö- omaisuuden hankintaan, tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä lasketaan jakamalla tuki ajanjaksolle, joka vastaa tämän omaisuuden tavanomaista poistoaikaa kyseisellä tuotantoalalla. Säännöksen mukaan ei siis ole aiheellista käyttää yrityskohtaista poistoaikaa. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 189/5 3) Vapautus tuloverosta (Income Tax Exemption 34) Scheme, ITES) 32) Eräs yritys, Bhansali Ferromet Ltd, ei toimittanut jäljen- nöstä tuloveroilmoituksestaan komission asettamassa ja sen katsottiin näin ollen kieltäytyneen määräajassa, yhteistyöstä tuloverovapautuksen osalta. Komission ilmoituksen jälkeen yritys toimitti jäljennöksen tulove- roilmoituksestaan, josta ilmeni, että yritys ei ollut saanut etuuksia kyseisen ohjelman perusteella. Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd:n tukimarginaali mukautetaan näin ollen 18,5 prosentiksi. Tarkastuksessa vahvistettiin, että Isibars and Isinox ovat etuyhteydessä olevia yrityksiä, koska niillä on samat osakkaat ja yhteinen johto. Komissio on polkumyynnin ja tukien vastaisissa tutkimuksissa aina pitänyt kahta etuyhteydessä olevaa yritystä yhtenä taloudellisena yksik- jotta vältettäisiin toimenpiteiden kiertämisen könä, mahdollisuus. Väitettä ei tämän vuoksi voida hyväksyä. Tukimarginaalin laskennassa komissio piti soveltuvim- pana laskentaperustana painotetun keskiarvon mene- telmää. 4) Etuyhteydessä olevat yritykset 5) Tasoitustullin tukien määrä käyttöönoton mahdollistavien 33) Isibars Ltd ja Isinox Ltd väittivät, että komission ei olisi pitänyt pitää niitä etuyhteydessä olevina yrityksinä, Jos komissio koska ne ovat erillisiä oikeussubjekteja. haluaisi pitää niitä etuyhteydessä olevina yrityksinä, sen olisi pitänyt soveltaa eri menetelmää yhden ainoan tuki- marginaalin laskemiseksi. 35) tukijärjestelmiä Ottaen huomioon edellä esitetyt eri koskevat päätelmät tasoitustullin käyttöönoton mahdol- listavien tukien määrät vahvistetaan kunkin tutkitun vientiä harjoittavan tuottajan osalta seuraavasti: Passbook DEPB EPCGS Tulovero Yhteensä Bhansali Bright Bars Devidayal Indore Wire Isibars/Isinox Kei Industries Macro Bars Mukand Ltd Raajratna Triveni Shinton Venus Wire 4,1 % 0,0 % 7,7 % 4,2 % 0,0 % 9,6 % 7,5 % 23,3 % 0,0 % 19,8 % 14,4 % 18,4 % 10,7 % 7,8 % 0,0 % 12,6 % 5,7 % 13,7 % 0,0 % 14,3 % 0,0 % 0,0 % 0,9 % 1,2 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 3,2 % 0,0 % 5,9 % 0,0 % 1,3 % 18,5 % 18,4 % 19,3 % 13,2 % 0,0 % 25,4 % 13,2 % 42,9 % 0,0 % 35,4 % 36) Muiden intialaisten yritysten, jotka eivät toimineet yhteistyössä tässä tutkimuksessa, osalta lopullisesti vahvistettu tuen määrä prosentteina vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnasta on 48,8 prosenttia, joka on yksittäiselle yhteistyössä toimineelle viejälle kustakin järjestelmästä myön- netyn korkeimman tuen yhteismäärä. II. KOREA 1) Luotto-ohjelmat a) Koron vertailuarvon laskeminen 37) Korean viranomaiset väittivät, että tuen määrän laskemisessa luottojen osalta perustana olisi valtiolle aiheutuvien kustannusten sijaan pitänyt käyttää edunsaajalle aiheutuvaa hyötyä, vedoten WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 19 artiklan 4 kohdan ja 6 artiklan 1 kohdan a alakohdan sekä sen liitteessä I olevan k ja 1 kohdan määräyksiin. L 189/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 7. 1999 38) Korean viranomaisten mainitsemien määräysten ei voida katsoa soveltuvan tutkittuihin luottoohjelmiin. Sopi- muksen 19 artiklan 4 kohdassa määrätään, että tasoitus- tullia ei tule kantaa enempää kuin määrä, jonka suurui- seksi tuki on määritelty saadun tuen perusteella. Määräys otettiin huomioon samalla, kun noudatettiin sääntöjä tuen määrän laskemisesta luottojen osalta eli perusase- tuksen 5 artiklan ja 6 artiklan b kohdan säännöksiä, joihin on sisällytetty mainitun sopimuksen 14 artiklan b kohdan määräykset. Säännöissä vahvistetaan selvästi, että tuen määrä olisi laskettava yrityksen luotosta maksa- mien luottokustannusten määrän ja vastaavasta kaupalli- sesta luotosta maksettavien luottokustannusten määrän erotuksesta syntyvän edun perusteella. Sopimuksen 19 artiklan 4 kohdan ei voida katsoa edellyttävän, että tuen määrä laskettaisiin valtiolle aiheutuvien kustannusten perusteella. Sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan a alakohta koskee vakavaa vahinkoa, eikä sitä voida soveltaa tasoitustullia koske- jonka sisältö vaan menettelyyn. Sopimuksen liitteen I, toistetaan myös perusasetuksen liitteessä I, k kohdassa määrätään vientiluotoista, jotka ovat poikkeus tukien laskemista koskeviin yleisiin sääntöihin luottojen tapauk- sessa. Liitteen 1 kohdassa ei määrätä, että perusasetuksen 5 artiklan ja 6 artiklan b kohdan säännösten sijaan olisi sovellettava valtiolle aiheutuviin kustannuksiin perus- tuvaa laskutapaa, erityisesti koska kyseinen kohta sisältyi jo vientitukia joka hyväksyttiin GATT-neuvottelujen Tokion kierroksella; tällöin WTO:n sääntöihin ei ollut vielä sisällytetty edun- saajalle aiheutuvaan hyötyyn perustuvan laskutavan periaatetta. koskevaan esimerkkiluetteloon, olosuhteissa aiheutuvan tietyissä 39) Korean viranomaiset väittivät lisäksi, että valtion luotto- järjestelmästä myönnettyjen luottojen ja kaupallisten luottojen korkojen vertailu perustuisi virheelliseen oletukseen, että talousjärjestelmän kaikkien luottojen korot olisivat tasavertaiset. 40) Komissio ei oteta, että kaikki luotot olisivat tasavertaisia, joita pidettiin mutta se käytti vertailukohtana luottoja, vertailukelpoisina pääoman takaisinmaksuajan, suuruuden ja luoton käyttötarkoituksen perusteella peru- sasetuksen 6 artiklan b kohdan mukaisesti. 41) Korean viranomaiset väittivät myös, että vertailukoron pitäisi olla sellaisen vertailukelpoisen luoton korko, joka on myönnetty samaan aikaan kuin tarkasteltavana oleva luotto, sen sijaan, että käytettäisiin tutkimusajanjaksona hallitsevia luottokorkoja, koska luottojen korot olivat tutkimusajanjaksona epätavallisen korkeat rahoitusalan kriisin vuoksi. 42) 43) 44) 45) 46) että todettiin, kaupallisin perustein Tutkimuksessa myönnettävien luottojen korot seuraavat markkinaolo- suhteiden muutoksia niin, että ne vaihtelevat eri aikoina. Tällaisten luottojen korot olisivat olleet samat tutkimus- ajanjaksona siitä, oliko ne myönnetty samaan vai eri aikaan kuin valtion luotot. Komissio ei siis aio poiketa tavanomaisesta käytännöstään, joka perustuu perusasetuksen ja laskentaohjeiden säännök- siin. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. riippumatta yhteen pankkien korealaisten Kaksi korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, että komission tekemä luottojen luokittelu viiteen luokkaan pääoman suuruuden perusteella on mielivaltainen eikä se sovi tavanomaisen käytännön kanssa, ja että näin ollen luottokoron määrit- tely luoton suuruuden perusteella ei ole vertailukoron määrittämiseen soveltuva menetelmä. Yksi korealainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että koska korealaiset pankit eivät ota huomioon luoton suuruutta määrittäes- sään sen korkoa, komission olisi käytettävä ainoana vertailukohtana tuottajan tosiasiallista keskimääräistä korkoa kaupallisissa luotoissa. Kaksi korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, että komission olisi käytet- tävä tuotannonalan luottojen korkoa ns. EXIM-SM-luot- tojen vertailukorkona. Näiden väitteiden vastineeksi on todettava, että perusase- tuksen 6 artiklan b alakohdasta käy selvästi ilmi, että tuen laskennan vertailukohtana on vastaava kaupallinen luotto, jonka yritys voisi saada markkinoilta. Näin ollen yhteisön käytäntö tässä suhteessa on laskentaohjeiden joiden mukaisesti vertailu sellaisten luottojen kesken, pääoma, käyttötarkoitus takaisinmaksuaika ovat ja samanlaiset. Korealaisten vientiä harjoittavien tuottajien saamat tuotannonalan luotot (lyhytaikaiset, toimintaan tarkoitetut luotot) eroavat tarkasteltavina olevista EXIM- SM-luotoista käyttötakoituksensa (katso väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 126 kappale) ja luot- toaikansa osalta, eivätkä ne näin ollen ole vertailukel- poisia. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. Kyseiset kaksi korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa väittivät lisäksi, että komissio käytti vertailukohtana korkoja, jotka olivat erittäin korkeat Korean rahoitusalan kriisin vuoksi, laskiessaan ennen kyseistä kriisiä myön- nettyjen luottojen korkoon liittyvää tukea. Perusasetuksen 6 artiklan b alakohdan mukaisesti etuus lasketaan vertaamalla valtiolta saatujen luottojen ja vastaavien kaupallisten luottojen korkoja. Tätä varten vertailtiin valtion luottojen ja vastaavien kaupallisten luottojen keskimääräisiä korkoja tutkimusajanjaksona. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 189/7 47) 48) 49) 50) b) Kalastusverkkojen tuotantoon myönnettävä luotto (Fishing Net Production Loan, FNPL) Korean viranomaiset väittivät, että koska kyseinen luotto on suunnattu erityisesti kalastusverkkojen tuotannon- alalle, siitä ei aiheudu etua ruostumattoman teräslangan viejille eikä se ole terästeollisuudelle suunnattu luotto. Sekä kalastusverkkoja että ruostumatonta teräslankaa tuottava yritys hoitaisi lisäksi varojaan ja kirjanpitoaan erikseen eri tuotteiden osalta. Tutkimuksessa määritettiin, että ruostumattoman teräs- langan vientiä harjoittavat tuottajat saivat kyseisiä luot- toja, jotka mahdollistavat tasoitustoimenpiteiden käyt- töönoton, koska kuten Korean viranomaiset myönsivät, kyseessä on erityisesti kalastusverkkojen tuotannonalalle suunnattu luotto. Sillä, että kyseistä järjestelmää ei ole erityisesti suunnattu tarkasteltavina olevaa tuotetta tuot- jos kerran tavalle tuotannonalalle, ei ole merkitystä, kyseessä on erityinen ohjelma, jonka etuudet voivat liittyä tarkasteltavina olevan tuotteen tuotantoon. Ehto toteutuu, koska tuettu luotto alensi tuottajan yleiskus- tannuksia, mistä aiheutuu etua myös tarkasteltavina olevan tuotteen valmistukselle. Mitään näyttöä ei toimi- tettu siitä, että asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat olisivat hallinnoineet varojaan niin, että luoton myöntä- minen ei olisi vaikuttanut yrityksen yleisiin rahoituskus- tannuksiin. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. c) Pk yritysten perustamiseen ja tukemiseen tarkoitetusta rahastosta myönnetyt luotot (SMEs Start-up and Promo- tion Fund Loans, SME-SPFL) Korean viranomaiset väittivät, että Pusanin kaupungin pienten ja keskisuurten yritysten tukirahaston perustami- sesta ja toiminnasta annetun lain nojalla myönnetyt nk. C-lajin luotot eivät ole sidoksissa vientitulokseen, koska luottokelpoisuuden arvioinnissa käytettävät kahdeksan keskeistä ja kaksitoista täydentävää arviointiperustetta ovat objektiivisia ja puolueettomia. Ainoa vientiin liit- tyvä tekijä on täydentävä peruste, jonka mukaan otetaan erityisesti huomioon pk-yritykset, joiden kokonaisliike- vaihdosta yli 20 prosenttia tulee vientiin suuntautuvasta myynnistä. Järjestelmän tarkoituksena ei ole edistää vientiä vaan käyttää viennin osuutta teknologian kehittä- mistoimien välillisenä osoittimena. 51) 52) jänä huomioon sen, että kokonaisliikevaihdosta vähin- tään tietty osuus tulee viennistä, vientitulokseen sidok- sissa olemisen edellytys täyttyy, sillä yritykset eivät olisi voineet saada etuuksia, jos niiden vienti ei olisi ylittänyt tiettyä määrää. Näin ollen Korean viranomaisten väitettä ei voida hyväksyä. d) Teknologian kehittämisluotot (Technology Development Business Loan, TDBL) / Tieteen ja teknologian edistämis- rahasto (Science and Technology Promotion Fund, STPF) ja puolueettomia Korean viranomaiset väittivät, että kyseisillä ohjelmilla tuetaan tutkimustoimintaa WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 8 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti ja että ne ovat näin ollen riitauttamattomia eivätkä oikeuta vastatoimiin. Lisäksi teknologian kehittä- minen sekä tieteen ja teknologian edistäminen ovat sopi- muksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja objektiivisia ja jotka ohjelmat on suunnattu kaikille tuotannonaloille, investoivat teknologian kehittämishankkeisiin, eivätkä ne näin ollen ole erityisiä. STPF:n osalta Korean viran- omaiset väittivät lisäksi, että koska tiede- ja teknologia- ministeriö soveltaa objektiivisia ja puolueettomia arvi- ointiperusteita, se ei voi käyttää omaa harkintavaltaansa päättäessään ensisijaisista hankkeista, ja että komissio ei ole esittänyt näyttöä tukeakseen päätelmiään siitä, että tällaista harkintavaltaa olisi käytetty. arviointiperusteita, Väite riitauttamattomuudesta hylätään molempien ohjel- mien osalta samoista syistä kuin mitä jäljempänä johdanto-osan 75—77 kappaleessa esitetään. Ei esitetty mitään näyttöä, jolla olisi saatettu kyseenalaisiksi alus- tavat päätelmät siitä, että TDBL olisi suunnattu kauppa- ja teollisuusministeriön määrittämiin tiettyihin hankkei- siin investoiville tietyille tuotannonaloille. Myöskään STPF:n osalta ei toimitettu tietoja tiede- ja teknologiami- nisteriön soveltamista arviointiperusteista. Tutkimuk- sessa todennettiin, että tiede- ja teknologiaministeriö tosiasiallisesti toisinaan päätti hankkeiden ensisijaisuu- desta. Tätä näyttöä pidetään riittävänä vahvistamaan, että STPF on tosiasiallisesti perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu erityinen tukijärjestely. Väite siitä, että järjestelyt eivät ole erityisiä, on näin ollen hylättävä. Vaikka vientitulokseen liittyvä tekijä on ainoastaan yksi luoton arviointiperusteista, on järjestelmän useista katsottava olevan sidoksissa vientitulokseen eli järjes- telmä on näin ollen erityinen. Asiasta säädetään selvästi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa, jonka mukaan erityisinä tukina pidetään joko oikeudellisesti tai tosiasiallisesti tai yhdessä muiden edellytysten kanssa riippuvia tukia. Koska luoton myöntävä viranomainen ottaa yhtenä teki- vientituloksesta pelkästään joko e) Vientirahoitusluotot 53) Yksi korealainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komissio ei ottanut huomioon eräitä todennettuja tietoja laskuvirheen määrittäessään EXIM-SM- ja että se teki luotoista saatavia etuuksia. 54) Väitettä on pidettävä perusteltuna. Asianmukaiset oikaisut on tehty kyseisen yrityksen tuen määrään. L 189/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 7. 1999 55) 56) 57) 58) 59) 60) Korean viranomaiset väittivät, että koska ennen tava- roiden lähettämistä, sovellettavasta EXIM-EC järjestel- mästä sekä EXIM-SM- ja EXIM-FIC-järjestelmistä myön- nettävien luottojen korot olivat korkeammat kuin mitä EXIM tosiasiallisesti rahastoihin maksoi, EXIM EC-, EXIM-SM- ja EXIM-FIC-luotot eivät oikeuta vastatoimiin. Lisäksi väitetään, että tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan 5 alaviit- teen mukaan liitteessä I tarkoitettuja toimenpiteitä, jotka eivät ole vientitukea, ei saa kieltää sopimuksen minkään määräyksen perusteella. Näiden väitteiden katsotaan soveltuvan ainoastaan pe- rusasetuksen liitteessä I olevassa k kohdassa määritel- tyihin vientiluottoihin. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 129 ja 130 kappaleessa selos- tettiin, ennen tavaroiden lähettämistä sovellettavasta EXIM-EC järjestelmästä sekä EXIM-SM- ja EXIM-FIC- järjestelmistä myönnettäviä luottoja ei pidetä vientiluot- toina eivätkä ne kuulu perusasetuksen liitteessä I olevan k alakohdan soveltamisalaan. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. Korean viranomaiset väittivät, että EXIM-FIC-luotot eivät ole sidoksissa vientitulokseen eivätkä kotimaisten tava- roiden käyttöön tuontitavaroiden sijasta sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Korean viran- omaiset väittävät myös, että koska EXIM-FIC-luottoja voidaan myöntää monille eri tuotannonaloille ja koska ulkomaisten sijoitusten peruste on sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla objektiivinen ja puolueeton, EXIM-FIC-järjestelmä ei ole erityinen järjestely. jotka investoivat ulkomaille, Vastauksena näihin väitteisiin komissio totesi EXIM-FIC- luotoista, että niitä voidaan myöntää ainoastaan sellai- sille yrityksille, joten ne ovat näin ollen perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja erityisiä järjestelyjä, koska ne eivät perustu puolueettomiin perusteisiin jäljempänä johdanto-osan 80—84 kappaleessa selostetulla tavalla. EXIM-FIC-luottojen ei katsota olevan sidoksissa vientitu- lokseen eikä kotimaisten tavaroiden käyttöön tuontita- varoiden sijasta sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. 2) Kiinteämääräinen palautusjärjestelmä Korean viranomaiset väittivät, että järjestelmä on tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen liitteessä I olevassa i kohdassa sekä liitteessä II ja III tarkoitettu tullinpalautus- järjestelmä ja että tuontimaksuja ei palauteta enempää kuin mitä kannetaan maahantuoduista tuotantopanok- sista, jotka käytetään vientituotteen tuotannossa, ottaen huomioon myös tavanomainen hävikki. Vastauksena näihin väitteisiin todetaan, että koska ei ole olemassa velvoitetta tuoda maahan tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa käytettäväksi, kiinteämää- räinen palautusjärjestelmä ei ole sopimuksen liitteessä I ja III tarkoitettu olevassa i kohdassa sekä liitteissä II tai palautusjärjestely. Korean korvaavien tuotantopa- tullinpalautusjärjestelmä nosten kiinteämääräinen palautusjärjestelmä kuuluu itse asiassa tuen yleisen määritelmän soveltamisalaan perusasetuksen 2 artiklan, jossa toistetaan sopimuksen 1 artiklan määräysten sisältö, mukaisesti. Kyseessä on tuki, koska Korean valtio myöntää taloudellista tukea avustuksina, jotka perus- tuvat vientituotteiden vapaasti laivassa -arvoon ja joista koituu välitöntä etua niiden saajille. Se on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva tuki ja sen vuoksi se katsotaan erityiseksi tueksi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. Näin ollen ei herää kysymystä perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitetusta tuontitullien liiallisen määrän peruuttamisesta, koska tämä koskee ainoastaan tullinpa- lautusjärjestelmien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen tapauksia perusasetuksen liitteiden I—III mukaisesti. Väitteitä ei näin ollen voida hyväksyä. korvaavien ja 61) 62) Korean viranomaiset väittivät, että sopimuksen liitteessä II (II) olevan 2 kohdan mukaisesti on suoritettava liit- teessä II (II) olevan 1 kohdan mukaisia lisätutkimuksia, jos käytössä ei ole järjestelmää tai menettelyä sen määrit- tämiseksi, onko maksuja palautettu liikaa, mikäli tutki- tutkimukset muksen tekevät viranomaiset tarpeellisiksi. Korean viranomaiset katsoivat, että koska komissio ei tarkastellut, oliko vientituotteen tuotannossa käytettyjen aiheutuvia maksuja tosiasiallisesti palautettu liikaa, ei ole perusteita päätelmille, että Korean kiinteämääräinen palautusjärjes- telmä on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakoh- dassa tarkoitettu erityinen tuki. tuotantopanosten tuonnista arvioivat Tätä väitettä pidetään merkityksettömänä, koska sopi- muksen liitteessä II (II) oleva 2 kohta koskee tullinpalau- tusjärjestelmiä, jollainen tarkasteltavina oleva ohjelma ei ole, kuten edellä todettiin. Vaikka se olisikin tullinpalau- tusjärjestelmä, perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 alakohdan ja liitteessä III olevan II kohdan 3 alakohdan mukaan viejämaan viranomaisten on tehtävä kyseinen tosiasiallisten maksusuoritusten perusteella. Korean viranomaiset eivät tehneet kyseistä tutkimusta. Tämän vuoksi komissiokaan ei tutkinut, oliko vientituotteen tuotannossa käytettyjen tuotantopa- nosten tuonnista aiheutuneita maksuja tosiasiallisesti palautettu liikaa. tutkimus 63) Yksi korealainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komission väite siitä, ettei käytössä ole järjestelyä tai menettelyä sen tarkistamiseksi, mitä tuotantopanoksia käytetään missäkin määrin vientituotteen tuotannossa, ei pidä paikkaansa, koska tullinpalautus myönnetään aino- astaan sellaisten tuotantopanosten osalta, jotka tosiasial- lisesti käytetään vientituotteiden tuotannossa, sekä tosi- asiallisesti maksetuista tuontitulleista. 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 189/9 68) 69) 70) 64) 65) 66) Näiden väitteiden vastineeksi on todettava, että kiinteä- määräisessä palautusjärjestelmässä saatujen avustusten määrää ei lasketa suhteessa tuotannossa tosiasiallisesti käytettäviin tuotantopanoksiin tai tosiasiallisesti makset- tuun tuontitulliin, vaan kyseessä on kokonaisvientiin perustuva kiinteä määrä. Väitteitä ei näin ollen voida hyväksyä. Yksi korealainen vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, ettei se saanut etuuksia kyseisen järjestelmän käytöstä, koska se maksoi tuontitullin tarkasteltavana olevan tuot- teen tuotannosta käytettävistä raaka-aineista, vei tarkas- teltavana olevan tuotteen ja tullinpalautuksen määrä oli pienempi kuin määrä, joka olisi saatu käyttämällä yksi- löllistä järjestelmää. Korean viranomaiset väittivät myös, että korealainen vientiä harjoittava tuottaja, joka käytti kiinteämääräistä palautusjärjestelmää, toimitti komis- siolle näyttöä siitä, että sen tuontimaksujen palautukset joita kannettiin ovat paljon pienemmät kuin määrät, vientituotteiden tutkimusajanjaksona valmistuksessa käytetyistä maahantuoduista tuotantopanoksista. että edellä Vastauksena näihin väitteisiin todetaan, mainituista syistä kiinteämääräisestä palautusjärjestel- mästä myönnetyt maksut ovat avustuksia, jotka perus- tuvat vientitulokseen ja ovat näin ollen erityisiä tukia, jotka mahdollistavat tasoitustullien käyttöönoton perus- asetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. Lisäksi ei ole merkitystä sillä, olisiko hyväksyttävän tullinpalautusjärjestelmän käyttö edullisempaa ollut tuottajalle, koska tämä valitsi vientiä harjoittavalle josta saatavat etuudet sellaisen järjestelmän etuudet, katsotaan tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdol- listavaksi tämän vuoksi voida hyväksyä. tueksi. Väitteitä ei 3) Verojärjestelmät a) Teollisuuteen rajoitetun tuen erityisluonne 67) Komissio katsoi alustavassa määritelmässään, että verot- tomuuden ja verohelpotusten valvonnasta annetun lain (Tax Exemption and Reduction Control Law, TERCL) tietyt artiklat oikeuttavat vastatoimiin, sillä kyseessä on perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu erityinen tuki, koska tuki on suunnattu yksin- omaan tietyille muun muassa teollisuudessa toimiville yrityksille. Kyseessä ovat seuraavat artiklat: — 7 artikla (pk-teollisuusyrityksille myönnettävät erityiset verohelpotukset ja -vapautukset) — 8 artikla (varaus teknologian kehittämistä varten) — 9 artikla (verohyvitys teknologian ja henkilöstön kehittämiskustannuksista) — 25 artikla (verohyvitys tuottavuutta lisäävistä inves- toinneista) — 27 artikla (väliaikainen verohyvitys investoinneista). Korean viranomaiset väittivät, että koska artiklojen sään- nöksiä voidaan käytännössä soveltaa moniin eri tuotan- nonaloihin ja yrityksiin ne eivät ole WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuja erityisiä tukia eivätkä näin ollen mahdollista tasoitustullien käyttöönottoa (sopimuksen kyseisten kohtien sisältö toistetaan myös perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a—c alakohdassa). Korean viranomaiset korostivat erityisesti, että teolli- suuden käsitteen määritelmä on erittäin laaja ja että siihen sisältyy käytännössä kymmeniä tuhansia teolli- suuden alaluokkia. että tuki, joka Erityisyyden perusperiaatteena on, vääristää talousjärjestelmän varojen jakaantumista suosi- malla tiettyjä yrityksiä, oikeuttaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton, jos se aiheuttaa vahinkoa. Jos tuen saanti- kelpoisuutta rajoitetaan talousjärjestelmässä puolueellisin perustein, katsotaan kyseessä olevan tällainen varojen jakaantumisen vääristymä. Tämä periaate on tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan perusteena; artikloissa säädetään, että tuki on erityistä, lainsää- jos tuen myöntävä viranomainen tai däntö, jonka perusteella myöntävä viranomainen toimii, rajoittaa mahdollisuuden saada tukea nimenomaisesti tiettyihin yrityksiin. Tässä tapauksessa katsotaan, että vaikka teollisuuden käsitteen määritelmä onkin erittäin laaja, on totta, että TERCL:n edellä mainittujen artiklojen säännösten tarkoituksena on rajoittaa edelleen niiden perusteella myönnettäviä etuuksia tiettyihin yrityksiin, koska tukikelpoisuus sidotaan muihin, puolueellisiin arviointiperusteisiin, kuten investointiin tietyntyyppisiin korkean teknologian tuotteisiin tai ulkomaisiin inves- tointeihin. Korean viranomaiset väittivät, että kyseiset arviointipe- rusteet ovat puolueettomia, koska kaikki yritykset voivat tasapuolisesti hyötyä kyseisistä tuista. Esimerkiksi väite- tään, että ulkomaisia investointeja tekeville yrityksille annettava tuki ei ole erityistä tukea, koska kaikki yritykset voivat tehdä investointeja ulkomaille. Väitteen mukaan kuitenkin esimerkiksi yksinomaan tekstiilialan yrityksille suunnattu tuki ei ole erityistä tukea, koska kaikkien yritysten väitetään voivan monipuolistaa tuotantoaan tekstiilialalle. Jotta tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen mukaisella erityisyyden käsitteeltä olisi merkitystä, sen on koskettava tilanteita, joissa valtio joiden se ennakolta tietää antaa tukea edellytyksin, huomattavasti yritysten määrää; tällaisten tukien tarkoituksena on suosia tiettyjä yrityksiä. Tästä syystä Korean viranomaisten soveltamat edunsaajien valintaperusteet eivät ole puolueettomia, ja kuten jäljempänä selostetaan, niitä ei sovelleta laajalti, kuten perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa edellytetään. Näin ollen todetaan, että TERCL:n kyseisten artiklojen perusteella myönnettävät tuet ovat erityisiä tukia; tarkemmat ohjelmakohtaiset perustelut esitetään jäljempänä. tukikelpoisten rajoittavan L 189/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 7. 1999 b) Aiheeton tutkimus niitä ja suosittaa tarpeen mukaan tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa. 71) Korean viranomaiset väittivät, että koska menettelyssä valituksen tehnyt osapuoli ei esittänyt väitteitä TERCL:n tiettyjen artiklojen verosäännöksistä, niitä ei olisi otet- tava huomioon missään tämän menettelyn yhteydessä tehdyssä määrityksessä. Kyseessä ovat seuraavat artiklat: — 5 artikla (pk-yrityksille myönnettävä erityinen vero- hyvitys) — 7 artikla (pk-teollisuusyrityksille myönnettävät erityiset verovähennykset ja -vapautukset) — 27 artikla (väliaikainen verohyvitys investoinneista). 72) Erityisesti Korean viranomaiset väittävät seuraavaa: i) Tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 11 artiklassa (perusasetuksen 10 artiklassa) luetellaan jotka valituksessa on mainittava, mukaan tiedot, lukien näyttö tuen olemassaolosta sekä sen määrästä ja laadusta. ii) Sopimuksen 12 artiklan 1 kohdan (perusasetuksen 11 artiklan) mukaan asianomaisille WTO:n jäsenille ja kaikille tasoitustullitutkimuksen asianomaisille osapuolille on ilmoitettava, mitä tietoja viranomaiset tarvitsevat. iii) Sopimuksen liitteessä VI olevan 7 kohdan (perusase- tuksen 26 artiklan 3 kohdan) mukaan vakiokäytän- tönä olisi oltava, että tarkastuskäyntien kohteena oleville yrityksille ilmoitetaan etukäteen tarkistetta- vien tietojen luonne ja muut tiedot, jotka on annet- tava näiden käymien aikana. 75) 76) 77) että väittävät, viranomaiset Korean sopimuksen määräyksiä ei ole noudatettu, koska määritykseen on sisällytetty ohjelmia, joiden suhteen ei ollut esitetty vali- tuksia, ja koska lisäksi Korean viranomaisille ja eräille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille ei ollut annettu mahdollisuutta puolustautua asianmukai- sesti. 73) 74) c) TERCL:n 8 artikla (varaus teknologian kehittämistä varten) Korean viranomaiset väittivät, että 8 artiklan säännökset eivät koskeneet erityistä tukea, ja että kyseisen artiklan mukainen tuki on riitauttamatonta tutkimus- ja kehitys- toimintaan (T&K) josta määrätään tarkoitettua tukea, tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 8 artiklan 2 kohdan a alakohdassa, jonka sisältö toistetaan myös perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdassa. Huomattakoon, että jos sopimuksen 8 artiklan 2 kohdan a alakohdan edellytykset täyttävistä T&K -tuista ilmoite- taan WTO:lle sopimuksen 8 artiklan 3 kohdan mukai- sesti, kyseisten tukien suhteen ei voida edes panna vireille tutkimusta. TERCL:n 8 artiklan osalta todetta- koon, että Korea ei ole ilmoittanut asiasta WTO:lle sopi- muksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Komissiolla oli näin ollen oikeus panna vireille TERCL:n kyseistä sään- nöstä koskeva tutkimus. Koska Korean viranomaiset ei voida säännösten mukaisia väittivät, riitauttaa eivätkä ne näin ollen oikeuta tasoitustoimenpi- teiden käyttöönottoa, niiden olisi osoitettava riitautta- mattomuus. Komissio antoi Korealle mahdollisuuden osoittaa riitauttamattomuus tutkimuksen alkuvaiheessa, mutta tämä ei ole tehnyt sitä. Näissä olosuhteissa voidaan ottaa käyttöön tasoitustoimenpiteet kyseisen artiklan mukaisesti myönnettävien tukien osalta. tukia että välillä. yritysten Korean viranomaisten väitteisiin siitä, että tuki ei ole erityistä, voidaan vastata toteamalla, että järjestely ei ole puolueeton, koska siinä tehdään ero tavanomaisten ja teknologiapainotteisten Viimeksi mainitut saavat korkeampia tukia. Tästä erosta ilmenee, että arviointiperusteet eivät ole puolueettomat, ja niitä jätetään väistämättä soveltamatta moniin yrityksiin, joille tällainen teknologinen kehittäminen ei ole tarpeellista. Näistä ja edellä johdanto-osan 67—70 kappaleessa mainituista syistä katsotaan, että TERCL:n 8 artiklan mukainen tuki on erityistä ja näin ollen tasoitustoimen- piteiden käyttöönoton mahdollistavaa. esitti useita valituksen tekijä Korean viranomaisten väitteiden suhteen on todettava, ettei voida odottaa, että valituksen tekijät valitusta tehdessään tuntisivat kolmannen maan väitetyt tukioh- jelmat niiden jokaista yksityiskohtaa myöten. Tässä väitteitä tapauksessa TERCL:n mukaisesti myönnetyistä veroetuuksista. Tutki- muksessa tuli tämän jälkeen ilmi muitakin TERCL:n tiet- tyjen säännösten mukaisesti myönnettäviä veroetuuksia, joita ei ollut erityisesti mainittu valituksessa, mutta joiden vaikutukset ovat hyvin samanlaiset kuin vali- tuksen kohteena olleiden järjestelyjen vaikutukset. Ottaen huomioon tukien luonne ja erityisesti se, että niiden yleisenä myöntämisperusteena on TERCL (jonka suhteen valituksen tekijä esitti useita tukia koskevia väit- teitä), on päätettävä, että komissiolla on oikeus tutkia d) TERCL:n 9 artikla (verohyvitys teknologian ja henkilöstön kehittämiskustannuksista) 78) Korean viranomaiset väittivät, että kyseisen artiklan nojalla myönnettävä tuki ei ole erityistä tukea, ja että teknologian ja henkilöstön kehittäminen on tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu objektiivinen ja puolueeton arviointiperuste. Arviointiperustetta ei kuitenkaan voida pitää puolueettomana sopimuksen kyseisessä artiklassa tai perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 189/11 83) tarkoitetulla tavalla. Viimeksi mainitussa artiklassa edel- lytetään, että objektiivisten arviointiperusteiden tai edel- lytysten on oltava puolueettomia sekä luonteeltaan ta- loudellisia ja laajalti sovellettavia. TERCL:n mainitun artiklan säännöksiä ei pidetä laajalti sovellettavina, koska tietyillä tuotannonaloilla toimivat yritykset ovat selvästi muiden alojen yrityksiä teknologiapainotteisempia, joten ne voivat todennäköisemmin saada etuuksia kyseisen säännöksen nojalla. Korean viranomaiset ovat TECRL:n kyseistä säännöstä soveltaessaan antaneet suhteettoman suuria etuja tiettyjen tuotannonalojen yrityksille. 79) Järjestelyä pidetään erityisenä, koska se rajoittuu tiet- tyihin yrityksiin (katso johdanto-osan 67—70 kappale), ja näin ollen se mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. Järjestely on erityinen myös perusase- tuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti ja mahdollistaa näin ollen tasoitustoimenpiteiden käyttöön- oton. Korean viranomaiset väittivät myös, että ulkomaisten investointien arviointiperuste on sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu objektiivinen ja puolueeton peruste. Arviointiperustetta ei kuitenkaan voida pitää puolueettomana sopimuksen kyseisessä artiklassa tai perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Viimeksi mainitussa artiklassa edellytetään, että objektiivisten arviointiperus- teiden tai edellytysten on oltava puolueettomia sekä luonteeltaan taloudellisia ja laajalti sovellettavia. TERCL:n kyseisen artiklan säännöksiä ei voida pitää objektiivisena, koska etukäteen tiedetään, että yritykset, jotka eivät investoi ulkomaille, eivät voi saada tukea. Peruste ei siis ole puolueeton eikä sitä sovelleta laajalti. TERCL:n kyseistä säännöstä soveltaessaan Korean viranomaiset myöntävät siis etuja rajoitetulle määrälle yrityksiä, joilla on toimintaa ulkomailla. 84) Tämän vuoksi katsotaan, että TERCL:n kyseisen sään- nöksen mukainen järjestely on erityinen perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla ja näin ollen se mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyt- töönoton. 80) 81) 82) e) TERCL:n 23 artikla (varaus ulkomaisista investoinneista aiheutuvia menetyksiä varten) Korean viranomaiset huomauttivat, että kyseisen artiklan säännösten soveltaminen on päättynyt 1 päivänä tammi- kuuta 1998. Korean viranomaiset väittivät myös, että monet eri saada tukea tämän artiklan nojalla ja että ulkomaisten investointien arvioin- tiperuste on tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu objektii- vinen ja puolueeton arviointiperuste. tuotannonalat voivat 85) jossa Säännöksessä on kyse veronlykkäysjärjestelystä, kannettava vero lisätään yrityksen veropohjaan kahden vapaavuoden jälkeen tasasuuruisina kolmen vuoden ajan. Näin ollen säännöksen viimeisenä sovelta- misvuonna (verovuosi 1997) myönnetystä veronlyk- tutkimusajanjaksona etua myös käyksestä (1. 4. 1997—31. 3. 1998), ja veroedun saaneet yritykset saavat siitä etua vielä tulevinakin vuosina. koitui erinä f) TERCL:n 25 artikla (verohyvitys tuottavuutta lisäävistä investoinneista) totesikin Korean hallitus väitti, etteivät kyseisen artiklan nojalla myönnetyt tuet ole erityisiä, ja huomautti, että siihen sisältynyt säännös kotimarkkinoilta hankittujen väli- neiden suosimisesta maahantuotujen sijaan kumottiin vuoden 1996 lopussa eli ennen tutkimusajanjaksoa. Komissio että alustavissa kyseisen artiklan säännös siitä, että verohyvitysten määrä vaihtelee sen mukaan, onko välineet tuotu maahan (3 prosentin hyvitys) vai hankittu kotimaasta (10 prosentin hyvitys), kumottiin vuoden 1996 lopussa. Koska kuitenkin yritykset, joiden investointihankkeet alkoivat ennen vuoden 1996 loppua ja jatkuivat tämän jälkeen, saattoivat edelleen valita, että niihin sovelletaan ennen kyseistä hyvityksiä, etuuksia saatiin edelleen myös tutkimusajanjaksona. päätelmissään, päivämäärää voimassa olleita Korean viranomaiset väittivät, että eri tuotannonalojen yritykset voivat hakea tukea artiklan nojalla, mutta komissio totesi alustavissa päätelmissään, että artiklan säännökset koskevat ainoastaan ulkomaille investoivia korealaisia yrityksiä. Sen todistamiseksi, että näin ei olisi, ei ole toimitettu uusia tietoja. Korean viranomaisten väit- teitä voidaan verrata edellä selostettuihin väitteisiin siitä, että teollisuuteen rajoitettu tuki ei ole erityistä (katso johdanto-osan 67—70 kappale); TERCL:n 23 artiklan säännösten mukainen tuki on kuitenkin tosiasiallisesti rajoitettu tietyille yrityksille. Säännöksen mukainen järjestely on näin ollen erityinen perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti ja näin ollen se mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. esittäneet yleisen väitteen, 86) Maahantuotujen ja kotimaasta hankittujen välineiden kohtelun eroista ennen vuotta 1996 on jo todettu, että kyseessä on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukainen erityinen tukijärjestely. Korean ettei viranomaiset ovat kyseessä ole erityinen tuki, mutta järjestelyä on pidettävä erityisenä, koska se rajoittuu tiettyihin yrityksiin (katso johdanto-osan 67—70 kappale), ja näin ollen se mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. On toisia etukäteen tiedossa, että tietyt yritykset voivat todennäköisemmin hyötyä tuottavuuden lisäämisestä saatavista veroetuuksista ainoastaan niiden yrityksen lajin perusteella. Näin ollen järjestelystä saatavilla etuuk- silla on väistämättä suurempi merkitys tietyille aloille kuin eräille muille aloille. L 189/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 7. 1999 87) 88) 89) 90) 91) 92) g) TERCL:n 27 artikla (väliaikainen verohyvitys investoinneista) Korean hallitus väitti, etteivät kyseisen artiklan mukaiset tuet ole erityisiä, ja huomautti, että säännös kotimaisten välineiden suosimisesta maahantuotujen sijaan kumottiin vuoden 1996 lopussa. Komissio totesi alustavissa päätelmissään, että kyseisen artiklan nojalla saatavat etuudet oikeuttavat tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton, koska yritykset voivat valita, saavatko ne etua verohyvitysten vaihtelusta sen mukaan, onko koneet tuotu maahan (3 prosentin hyvitys) vai hankittu kotimarkki- noilta (10 prosentin hyvitys), ennen vuoden 199 loppua tätä ennen aloitettujen investointihank- keiden osalta. Etuuksia saatiin siis edelleen myös tutkimusajanjaksona. Järjestelyä pidetään erityisenä, koska se rajoittuu tiettyihin yrityksiin (katso johdanto-osan 67—70 kappale), ja näin ollen se mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. Vuoden 1996 loppuun asti voimassa olleiden hyvitysten eroavuuksista todettakoon, että järjestely on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukainen erityinen tukijärjestely. Samoin kuin TERCL:n 25 artiklan osalta, Korean viranomaiset ovat esittäneet yleisen väitteen, ettei kyseessä ole erityinen tuki, mutta järjestelystä voidaan kuitenkin myöntää tukea ainoastaan yrityksille, jotka investoivat tuottavuutta lisääviin välineisiin. Tämän edellytyksen vuoksi tietyt yritykset voivat väistämättä saada järjestelystä etuuksia todennäköisemmin kuin jotkut muut yritykset. 4) Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä tasoitustullin Ottaen huomioon edellä esitetyt eri käyttöönoton mahdollistavien tukien määrät vahvistetaan kunkin tutkitun vientiä harjoittavan tuot- tajan osalta seuraavasti: tukijärjestelmiä koskevat lopulliset päätelmät Luotot (vienti) Luotot (muut) Verot (vienti) Verot (muut) Tullin- palautus Tuet yhteensä Korea Welding Shine Metal Products Dae Sung Rope Mfg. Co. , Ltd Korea Sangsa Co. Ltd/ Myung Jin Co. , Ltd Kowel Special Steel Wire Co. SeAH Metal Products Co. , Ltd 0,47 1,63 0,09 0,17 0,88 0,06 0 0,15 0 0 0,34 0 0,06 0,08 0 0 0,55 0,15 0,25 0 0,03 1,09 0 0 0 0 0,95 2,72 0,85 0,57 0,91 2,51 2,31 0,18 0,02 0 Painotettu keskimääräinen koko maata koskeva tukimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla kaikesta Koreasta peräisin olevasta yhteisöön suuntautuvasta viennistä vastaavien vientiä harjoittavien tuottajien osalta on alle vähimmäistason eli alle yhden prosentin. Näissä olosuh- teissa Korean tukimarginaalia on pidettävä merkityksettömänä perusasetuksen 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti. E) VAHINKO 1) Alustava huomautus Edellä esitettyjen Koreaa koskevien päätelmien, joiden mukaan koko maata koskeva tukimarginaali on alle vähimmäistason, perusteella todetaan, että Koreasta peräisin olevan paksun teräslangan tuontia ei enää pidetä tuettuna tuontina. Tämän vuoksi väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyistä päätelmistä poiketen jäljempänä esitetyssä vahingon arvioinnissa otetaan huomioon aino- astaan Intiasta peräisin oleva tuonti. 2) Yhteisön tuotannonala Koska yksikään asianomaisista osapuolista ei esittänyt uutta näyttöä tai uusia perusteltuja väitteitä, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 207-208 kappaleessa esitetyt tosi- asiat ja päätelmät siitä, että valituksen tehneet yhteisön tuottajat, joiden osuus paksun teräslangan tuotannosta yhteisössä on yli 65 prosenttia, muodostavat yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 189/13 3) Kilpailunäkökohdat 6) Tuetun tuonnin hinnat 93) 94) 95) ja että tämän vuoksi Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät komis- sion ilmoituksen johdosta esittämissään huomautuksissa edelleen, että kaikki yhteisön tuotannonalan tämän menettelyn yhteydessä toimittamat tiedot ovat liioiteltuja niin kutsutun seostelisäjärjestelmän yhtenäisen sovelta- misen vuoksi tukien vastaisen menettelyn yhteydessä ei olisi mahdollista toteuttaa tarkkaa vahingon arviointia. Koska kuitenkaan asian- omaiset osapuolet eivät ole esittäneet uusia väitteitä ja koska ruostumattomasta teräksestä valmistettuja tankoja koskevassa asiassa IV/E-1/36. 930 on tehty lopullinen päätös valituksen hylkäämisestä, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 209-216 kappaleessa esitetyt päätelmät. 4) Yhteisön kulutus Eräät asianomaiset osapuolet ovat komission ilmoi- tuksen johdosta väittäneet, että yhteisön kulutuksen määrittelyssä noudatettu menetelmä ei ollut asianmu- kainen osallistumattomien yhteistyöhön yhteisön tuottajien myynnin ja kolmansista maista peräisin olevan tuonnin suhteen. erityisesti tietoa on käytettävissä Tältä osin olisi muistettava, että yksityiskohtaista toden- nettua ainoastaan yhteisön tuotannonalan ja kyseisen maan yhteistyössä toimi- neiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta. Tämän vuoksi yhteisön toimielinten vakiintuneen käytännön mukaisesti käytettiin komission saatavissa olevia tietoja, erityisesti riippumattomia tilastolähteitä. Yksikään asia- joiden nomainen osapuoli ei ole toimittanut perusteella olisi voitu todeta, että yhteisön toimielinten noudattama menettely olisi kohtuuton tai perusteeton tarkasteltavana olevan tapauksen olosuhteet huomioon ottaen. tietoja, 96) Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 217—218 kappaleessa esitetyt päätelmät. 5) Tuetun tuonnin määrä ja markkinaosuus a) Hintojen kehitys 99) Intiasta peräisin olevan tuonnin keskimääräiset myynti- hinnat nousivat vuosina 1994 ja 1995 (1,88 ecusta 2,44 ecuun kilolta), mutta laskivat tämän jälkeen tasaisesti (2,32 ecua/kg vuonna 1996, 2,10 ecua/kg vuonna 1997 ja 2,05 ecua/kg tutkimusajanjaksona). b) Hinnan alittavuus 100) Eräät asianomaiset osapuolet kiistivät menetelmän, jota komissio sovelsi tutkimuksen alustavassa vaiheessa laskiessaan hinnan alittavuuden marginaaleja. Ne väit- tivät, että marginaalit olivat liian suuret, koska negatii- visten määrien, joilla vientiä harjoittavien tuottajien hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat, vastapai- noksi ei otettu huomioon positiivisia määriä. 101) Olisi huomattava, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 226 ja 227 kappaleessa kuva- tussa menetelmässä, jota sovellettiin laskettaessa hinnan alittavuuden marginaalia, tuetun tuonnin painotettuja keskimääräisiä nettomyyntihintoja verrattiin malleittain yhteisön tuotannonalan keskimääräisiin mallikohtaisiin nettomyyntihintoihin yhteisön markkinoilla. Näin ollen menetelmässä otettiin huomioon määrä, jolla vientiä harjoittavien tuottajien tietyn mallin hinta ylitti yhteisön tuotannonalan hinnan liiketoimikohtaisesti. 102) Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 226—227 kappaleessa esitetyt päätelmät yleisistä menetelmistä. 103) Koska muita huomautuksia ei ole esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 228 kappaleessa esitetyt Intiasta peräisin olevan tuonnin tosi- asialliset hinnan alittavuuden marginaalit. 7) Yhteisön tuotannonalan tilanne 104) Koska asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet uusia väitteitä väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esite- tyistä päätelmistä, jotka koskivat yhteisön tuotannonalan tilanteen taloudellisia osoittimia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 229—238 kappaleessa esitetyt päätelmät. 97) 98) Intiasta peräisin oleva tuonti kehittyi seuraavasti: 952 tonnia vuonna 1994, 4 513 tonnia vuonna 1995, 6 951 tonnia vuonna 1996, 8 719 tonnia vuonna 1997 ja 9 166 tonnia tutkimusajanjaksona. Tuonti on siten lisääntynyt ja huomattavasti, noin 850 prosenttia, tarkasteltavana olevana ajanjaksona. jatkuvasti 105) Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin markkinaosuus kasvoi jatkuvasti, ja se oli 1,4 prosenttia vuonna 1994, 5,6 prosenttia vuonna 1995, 9,9 prosenttia vuonna 1996, 11,1 prosenttia vuonna 1997 ja edelleen 11,1 prosenttia tutkimusajanjaksona. väittäneet, asianomaiset osapuolet ovat Eräät että yhteisön tuotannonalan tilanteen taloudellisten osoitti- mien perusteella ei voida päätellä, että tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa. Näiden osapuolten mukaan yhteisön tuotannonalan tilanne pysyi päinvas- toin suhteellisen vakaana tarkasteltavana olevan ajan- jakson aikana ja siinä oli jopa havaittavissa kohenemisen merkkejä tuotannon, myyntimäärien ja investointien osalta. Kannattavuuden heikkeneminen johtui niiden mukaan siitä, että yhteisön tuotannonala oli päättänyt keskittyä tuotteisiin, joiden tuotantokustannukset olivat korkeita. L 189/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 7. 1999 106) Muistutettakoon, että tullia väliaikaista koskevan asetuksen johdanto-osan 237—238 kappaleessa esitetty päätelmä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneesta merkit- tävästä vahingosta perustui siihen, että yhteisön tuotan- nonala ei tuetun tuonnin vuoksi pystynyt hyötymään markkinoiden kasvusta, eikä sen markkinaosuus palau- tunut enää ennalleen; myyntimäärät pystyttiin pitämään vakaina vain kannattavuuden kustannuksella, joka heik- keni huomattavasti myyntihintojen laskun myötä. Yhteisön tuotannonalan myynti kasvoi vain 5 prosenttia vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, vaikka yhteisön markkinat kasvoivat samanaikaisesti 20 prosenttia. Tuotannon ja investointien lievä kasvu johtuu puolestaan yksinomaan yhteisön tuotannonalan pyrki- ollen myksistä yhteisön tuotannonalan kannattavuuden laskusuuntaus johdu yksinomaan siitä, että se alkoi tuottaa myös ei joitakin malleja, joiden osalta tuettu tuonti aiheuttaa vähemmän kilpailua. säilyttää markkinaosuutensa. Näin 107) Edellä selostetun perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalalle aiheutuu merkittävää vahinkoa väliai- kaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 237 ja 238 kappaleessa kuvatulla tavalla. F) SYY-YHTEYS 108) Komission yksiköt ovat perusasetuksen 8 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkastelleet, onko Intiasta peräisin olevasta tuonnista aiheutunut merkittävää vahinkoa. Tuetun tuonnin lisäksi muita tiedossa olevia tekijöitä tutkittiin sen varmistamiseksi, että näistä yhteisön tuotannoalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon ei katsota johtuneen tuetusta tuonnista. a) Tuetun tuonnin vaikutus 109) Tuetun tuonnin määrän merkittävä lisääntyminen (noin 850 prosenttia) samoin kuin sen markkinaosuuden merkittävä kasvu (1,4 prosentista 11,1 prosenttiin) vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana sekä todettu merkittävä hinnan alittavuus tapahtuivat sa- manaikaisesti yhteisön tuotannonalan tilanteen heikke- nemisen (markkinaosuuksien pienenemisen, hintojen laskun ja kannattavuuden heikkenemisen) kanssa. 110) Vuoden 1995 voimakasta kasvua vuonna 1996 seuran- neen markkinoiden yleisen supistumisen yhteydessä yhteisön tuotannonalaan vaikutti kielteisesti tuetun tuonnin jatkuva lisääntyminen. Intiasta peräisin oleva tuonti lisääntyi erityisen paljon kyseisenä vuonna. 111) Vuodesta 1997 alkaen markkinoiden kasvusta olikin etua pääasiassa tuetulle tuonnille. Yteisön tuotannonalan myyntimäärien kehitys ei noudattanut markkinoiden ja myyntihinnat eivät nousseet entiselle tasol- kasvua, leen. Yhteisön päinvastoin hinnankorotusten estymisestä ja voimakkaasta hintojen laskusta, kuten todetusta hintojen alittavuudesta ilmenee. Tästä tilanteesta on osoituksena kannattavuuden heiken- tyminen ja työllisyyden lasku. tuotannonala kärsikin 112) tai välillisesti lähestymistavat Intiasta peräisin oleva halpatuonti jätti yhteisön tuotan- nonalalle kaksi vaihtoehtoa: säilyttää hinnat entisellään silläkin uhalla, että myynti vähenee, tai laskea hintojaan tuetun tuonnin hintojen mukaisiksi kannattavuuden kustannuksella. Molemmat johtivat kannattavuuden heikkenemiseen joko suoraan (alemmat (korkeiden hintojen aiheuttama hinnat) johtuen korkeammat myyntimäärien lasku ja tonnia kohti). Vuodesta 1996 tuotantokustannukset kaikki laskivat myyntihintojaan huomattavasti, millä oli jälleen kielteisiä vaikutuksia kannattavuuteen siitä huolimatta, että yhteisön tuottajat yrittivät keskittyä tiettyihin markkinarakoihin tuetun tuonnin vaikutusten pahenemisen estämiseksi. Tämä osoittaa selvästi markkinoiden alttiuden hintavaihteluille sekä intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnan alittavuuden keskeisen merkityksen. yhteisön tuottajat siitä b) Muiden tekijöiden vaikutus 113) Perusasetuksen 8 artiklan 7 kohdan mukaisesti komis- sion yksiköt ovat tarkastelleet, onko muilla tekijöillä kuin Intiasta peräisin olevalla tuetulla tuonnilla mahdol- lisesti ollut vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilaan, ottaen erityisesti huomioon tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomien muiden yhteisön tuottajien sekä kolmansista maista tulevan tuonnin osuuden asiaan. i ) M u u t y h t e i s ö n t u o t t a j a t 114) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen antamisen jälkeen eräät asianomaiset osapuolet epäilivät, että yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syy ei olisi tuettu tuonti. Tässä yhteydessä väitettiin erityisesti, että vahinko johtui muista tekijöistä ja varsinkin muista yhteisön tuottajista. Asianomaiset että yhteisön tuottajien yhteistyön puutteellisuuden vuoksi yhteistyöhön osallistumattomien yhteisön tuottajien myynnin vaikutusta ei voitu arvioida täysin luotettavasti. osapuolet väittivät, 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 189/15 115) On muistettava, että yksityiskohtaisia todennettuja tietoja on käytettävissä vain yhteisön tuotan- nonalan osalta. Koska yhteisön tuotannonalan yhteistyön laajuus takaa kuitenkin päätelmien edusta- vuuden ja koska yhteisön ruostumattoman teräslangan markkinat ovat lisäksi avoimet ja alttiit hintavaihteluille, on kohtuullista päätellä, että muiden yhteisön tuottajien tilanteen kehitys on todennäköisesti varsinkin hintojen suhteen noudattanut yhteisön tuotannonalan kehitystä. Yksikään asianomainen osapuoli ei ole myöskään toimittanut tietoja, jotka viittaisivat siihen, että valitakseen osallistumattomien tuottajien toimintaymipäristö olisi ollut muita suotuisampi. i i ) K o l m a n s i s t a m a i s t a p e r ä i s i n o l e v a t u o n t i 116) Kolmansista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuudet ovat seuraavat: (Prosenttia tuonnin määrästä) 1994 1995 1996 1997 Korea Sveitsi Muut maat Muut tuonti yhteensä 0,4 6,6 1,4 8,4 0,6 6,3 2,8 9,7 1,0 5,5 2,5 9,0 1,1 6,7 1,7 9,6 Tutkimus- ajanjakso 1,5 6,9 2,2 10,6 117) Kolmansista maista peräsin olevan paksun teräslangan tuonnin markkinaosuus suureni vuoden 1994 ja tutki- musajanjakson välisenä aikana ainoastaan 2,2 prosent- tiyksikköä, kun taas Intiasta peräisin olevan tuetun samana aikana 9,7 tuonnin markkinaosuus kasvoi ei tutkimuksessa prosenttiyksikköä. Hintojen osalta havaittu yhteisön tuotannonalan myyntihintojen alitta- vuutta tutkimuksen aikana. Korea 118) Koreasta peräisin olevaa tuontia tarkasteltiin tämän tutkimuksen yhteydessä ja todettiin, että koko maata koskeva painotettu keskimääräinen tukimarginaali on alle vähimmäistason. Edellä selostetun kyseisen tuonnin kehityksen perusteella päätellään, että Koreasta peräisin oleva tuonti ei ole lisääntynyt yhtä huomattavasti kuin Intiasta peräisin oleva tuonti, mutta kasvu ei kuitenkaan ole täysin merkityksetöntä. 119) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että kolmansista maista peräisin oleva tuonti on saattanut vaikuttaa yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, mutta sitä ei kuitenkaan pidetä riittävänä poistamaan Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle vahingon välistä syy-yhteyttä erityisesti, kun otetaan huomioon kyseisistä kolmansista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuuden kehittyminen tarkasteltavana olevana ajanjaksona. aiheutuneen merkittävän i i i ) M u u t 120) Koska yksikään asianomainen osapuoli ei ole esittänyt uusia väitteitä siitä, olisiko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko mahdollisesti voinut osittain johtua muista tekijöistä; tällaisista muista tekijöistä mainitta- koon erityisesti kysynnän supistuminen, kulutustottu- musten muuttuminen, teknologian kehitys sekä yhteisön tuotannonalan vientitulos ja tuottavuus. Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaista koskevan asetuksen johdanto-osan 247—250 kappaleessa esitetyt päätelmät. tullia c) Syy-yhteyttä koskeva päätelmä tuonnilla onkin saattanut olla 121) Vaikka muilla tekijöillä kuin Intiasta peräisin olevalla vaikutusta tuetulla aiheutuneeseen vahinkoon, yhteisön tuotannonalalle niiden vaikutus ei ollut riittävän suuri poistamaan Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle vahingon välistä syy-yhteyttä. aiheutuneen merkittävän 122) Edellä todettujen seikkojen perusteella päätellään, että Intiasta peräisin oleva tuettu tuonti erikseen tarkastel- tuna on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. G) YHTEISÖN ETU 123) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen antamisen jälkeen käyttäjät ovat esittäneet näkemyksiään siitä, mitä vaiku- tuksia tulleilla olisi. 124) Koska uusia huomautuksia tullien vaikutuksesta yhteisön tuotannonalan ja muiden yhteisön tuottajien tilanteeseen ei ole esitetty, vahvistetaan päätelmä siitä, että toimenpi- teiden käyttöönotto antaa yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden saavuttaa jälleen tyydyttävä kannatta- vuusmarginaali ja ylläpitää ja kehittää toimintaansa yhteisössä, mikä puolestaan mahdollistaisi työllisyyden ja investointien turvaamisen. L 189/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 7. 1999 125) Koska etuyhteydettömät tavarantoimittajat eivät ole esittäneet lisähuomautuksia, vahvistetaan väliai- kaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 257— 261 kappaleessa esitetyt päätelmät. tuojat tai 126) Eräät tuotetta käyttävät yritykset ovat väittäneet, että toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi välittömästi niiden taloudelliseen tilanteeseen, koska niiden raaka- aineiden hinnat nousisivat. Ne osat kuitenkin myös väit- täneet, että ne voisivat hankkia tuotetta muistakin maista kuin tarkasteltavana olevasta maasta. Tullien yleisen alhaisen tason vuoksi hinnankorotusten vaikutus olisi lisäksi melko vähäinen. 127) Muut käyttäjät ovat korostaneet yhteisön tuotannonalan tuotteiden laatua ja luotettavuutta ja tämän vuoksi katso- neet, ettei toimenpiteiden käyttöönotolla olisi vaikutusta niiden tilanteeseen. 128) Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 252–268 kappaleessa esitetyt päätelmät siitä, ettei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön tasoitustulleja. H) LOPULLISET TOIMENPITEET 1) Korea 129) Ottaen huomioon edellä esitetyt päätelmät, joiden mukaan Koreasta peräisin olevan tuonnin koko maata koskeva painotettu keskimääräinen tukimarginaali on vähimmäistasoa, tämä menettely olisi päätettävä perus- asetuksen 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 2) Intia 130) Edellä olevien tukea, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevien päätelmien perusteella tarkasteltiin, minkä muotoisia ja tasoisia lopullisia tasoitustoimenpi- toteutettava vahinkoa aiheuttavien tukien teitä olisi kauppaa vääristävien vaikutusten poistamiseksi sekä palauttamiseksi tehokkaiden yhteisön paksun teräslangan markkinoille. kilpailuolosuhteiden 131) Tämän vuoksi määritettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 271 kappaleessa selostetulla tavalla aiheuttamaton hintataso, jonka turvin yhteisön tuotannonala pystyy kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan kohtuullisen myyn- tituoton. sellainen vahinkoa 132) Vahinkoa aiheuttamattoman hintatason ja tuottajien vientihintojen vertailun perusteella saadut vahinkomargi- naalit olivat kaikissa muissa paitsi yhden vientiä harjoit- tavan valmistajan tapauksessa vähintään yhtä suuret kuin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuot- tajien osalta todetut tuen määrät. 133) Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaan tullin on vastattava tuen määrää, ellei vahinkomarginaali ole tätä alempi. Tämän perusteella yhteistyössä toimineille intia- laisille tuottajille määritettiin vientiä seuraavat tullit: harjoittaville Yritys Ehdotettu tasoitustulli (%) Bhansali Bright Bars Pvt Ltd Devidayal Ltd, Mumbai Indore Wire Ltd, Indore Isibars/Isinox Ltd, Mumbai Kei Industries Ltd, Delhi Macro Bars and Wires Pvt Ltd, Mumbai Mukand Ltd, Mumbai Raajratna Metal Industries Ltd, Mumbai Triveni Shinton, Mumbai Venus Wire, Indore 18,5 18,4 19,3 13,2 0 25,4 13,2 28,6 0 35,4 134) Koska haluttiin välttää yhteistyöstä kieltäytymisen palkit- seminen, katsottiin aiheelliseksi, estä Intiaan sijoittautu- neisiin yhteistyöstä kieltäytyneisiin yrityksiin sovellettava tulli vahvistetaan korkeimman yhteistyössä toimineille tukijärjestelmistä yrityksille määritetyn saadun hyödyn suuruiseksi eli 48,8 prosentiksi. yksittäisistä 135) Tässä asetuksessa vahvistetut yksilölliset tullit määritet- tiin tämän tasoitustullitutkimuksen päätelmien perus- teella. Näin ollen ne kuvastavat sen aikana vallinnutta tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa yksin- omaan kyseiseltä maasta peräisin olevien ja tässä asetuk- sessa erikseen mainittujen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Minkä tämän asetuksen artiklaosassa erikseen mainitsemattoman yri- tyksen (mukaan lukien etuyhteydessä olevat yritykset) tuottamiin tuotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava jäännöstullia. tahansa muun, 136) Kaikki näiden yksilöllisten tullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esim. yrityksen nimenmuutoksen huomioon ottamiseksi tehdyt) on toimitettava viipymättä komis- siolle ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleel- jotka koskevat kyseiseen liset yrityksen nimenmuutokseen mahdollisesti tuotantotoiminnan ja viennin muutoksia. liittyviä kotimarkkinamyynnin ja erityisesti ne, tiedot sekä 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 189/17 J) VÄLIAIKAISTEN TULLIEN KANTAMINEN 137) Kun otetaan huomioon Intiaan sijoittautuneiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta todettujen tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä sekä yhteisön tuotannonalalle aiheutu- neen vahingon vakavuus, pidetään tarpeellisena, että Intiasta peräisin olevassa tuonnissa asetuksella (EY) N:o 618/1999 käyttöön otettujen väliaikaisten tasoitustullien vakuutena olevat määrät kanne- taan lopullisesti lopullisten tullien tasoisina, paitsi jos väliaikaiset tullit ovat alhaisemmat, jolloin olisi sovellettava viimeksi mainittuja tulleja. 138) Koreasta peräisin olevassa tuonnissa käyttöön otettujen väliaikaisten tasoitustullien vakuutena olevat määrät olisi vapautettava, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli, jota sovelletaan tuotaessa Intiasta peräisin olevaa CN- 1. koodiin ex 7223 00 19 (Taric-koodi 7223 00 19*90) kuuluvaa ruostumattomasta teräksestä valmistettua lankaa, jonka läpimitta on vähintään 11 mm ja jossa on vähintään 2,5 painoprosenttia nikkeliä, ei kuitenkaan lankaa, jossa on vähintään 28, mutta enintään 31 painoprosenttia nikkeliä ja vähintään 20, mutta enintään 22 painoprosenttia kromia. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen tasoitustulli on 2. seuraava: Tuottaja — Bhansali Bright Bars Pvt Ltd, C-8/3, T. T. C. Industrial Area, Village — Pawne Opposite P. I. L. , Thane — Belapur Road, Navi Mumbai 400 705, India Tulli (%) 18,5 Taric-lisäkoodi A009 — Devidayal Industries Ltd, Gupta Mills Estate, Reary Road, Mumbai 400 010, 18,4 A010 India — Indore Wire Company Ltd, Near Fort, Indore 452 006 (M. P. ), India 19,3 — Isinox Steels Ltd, Indiasteel Complex, Railway Gate No 4, Antop Hill, Wadala, 13,2 Mumbai 400 037, India A004 A002 — Isibars Ltd, Indiasteel Complex, Railway Gate No 4, Antop Hill, Wadala, 13,2 A011 Mumbai 400 037, India — Mukand Ltd, L. B. S. Marg, Kurla, Mumbai 400 070, India 13,2 — Raajratna Metal Industries Ltd, 909, Sakar — III, Nr Income Tax, Ahmedabad 28,6 380 014, Gujarat, India A003 A005 — Venus Wire Industries Ltd, Block No 19, Raghuvanshi Mill Compound, 35,4 A006 Senapati Bapat Marg, Lower Parel, Mumbai 400 013, India — Macro Bars and Wires Pvt. Ltd, 702 Bombay Market Building, Taredo Road, 25,4 A008 Mumbai 400 032, India — Kei Industries Ltd, D-90, Okhla Industrial Area Phase-1, New Delhi, India — Triveni Shinton International Ltd, Kanti Mansion, 6 Murai Mohalla Indore, 452 001, (M. P. ), India — Kaikki muut yritykset 0 0 A020 A012 48,8 A999 L 189/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 7. 1999 3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. 4. Tässä asetuksessa vahvistettuja yksilöllisiä tulleja (”muihin” sovellettavaa koko maata koskevan tullin vastakohtana) sovelletaan yksinomaan tässä asetuksessa erikseen mainittujen oikeussubjektien valmistamien, asianomaisesta maasta peräisin olevien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen täsmällistä nimeä ei mainita tämän asetuksen artiklaosassa, sen valmistamiin tuotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja. Kaikki näiden yksilöllisten tullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esim. yrityksen nimenmuutoksen huomioon ottamiseksi tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti ne, jotka koskevat yrityksen nimenmuutokseen mahdollisesti liittyviä tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa asetusta tämän perusteella neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle. 2 artikla 1. Kannetaan lopullisesti Intiasta peräisin olevassa tuonnissa asetuksella (EY) N:o 618/1999 käyttöön otettujen väliaikaisten tasoitustullien vakuutena olevat määrät lopullisten tullien tasoisina. Vapautetaan lopullisen tasoitustullin ylittävät vakuutena olevat määrät. Edellä 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä ja määräyksiä sovelletaan väliaikaisten tasoitus- 2. tullien vakuutena olevien määrien lopulliseen kantamiseen. Päätetään Koreasta peräisin olevan, läpimitaltaan vähintään 1 mm:n ruostumattoman teräslangan tuontia koskeva menettely. Vapautetaan Koreasta peräisin olevassa tuonnissa asetuksella (EY) N:o 618/1999 käyt- töön otettujen väliaikaisten tasoitustullien vakuutena olevat määrät. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 4 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 1999. Neuvoston puolesta S. NIINISTÖ Puheenjohtaja