title: Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1719/1999/ES z 12. júla 1999 o skupine zásad, vrátane určenia projektov uskutočňovaných v spoločnom záujme, pre transeurópske siete pre elektronickú výmenu údajov medzi správami (IDA)

eurovoc_concepts:
administrative cooperation
electronic mail
exchange of information
telecommunications
trans-European network

text: 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 177 31999D1719 L 203/1 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 3. 8. 1999 ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY č. 1719/1999/ES z 12. júla 1999 o skupine zásad, vrátane určenia projektov uskutočňovaných v spoločnom záujme, pre transeurópske siete pre elektronickú výmenu údajov medzi správami (IDA) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 156, so zreteľom na návrh Komisie (1), so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výbo- ru (2), so zreteľom na stanovisko Výboru pre regióny (3), konajúc podľa postupu uvedeného v článku 251 zmluvy (4) , (1) (2) (3) (4) (5) keďže Rada vo svojej rezolúcii z 20. júna 1994 (5) zdôraz- nila potrebu koordinácie s ohľadom na výmenu informácií medzi správami; keďže Rada vo svojej rezolúcii z 21. novembra 1996 (6) stanovila nové priority politiky týkajúce sa informačnej spoločnosti; keďže Komisia v svojom oznámení z 19. júla 1994 navr- hla akčný plán pre informačnú spoločnosť; keďže Komisia navrhla akčný plán pre jednotný trh; Európsky parlament keďže rezolúcii z 12. júna 1997 (7) vyzval Európsku úniu a členské štáty na podniknutie opatrení týkajúcich sa rozvoja a používa- nia nových informačných a komunikačných technológií (ICT) v nasledujúcom desaťročí; svojej vo (1) Ú. v. ES C 54, 21. 2. 1998, s. 3 a Ú. v. ES C 23, 28. 1. 1999, s. 8. (2) Ú. v. ES C 214, 10. 7. 1998, s. 33. (3) Ú. v. ES C 251, 10. 8. 1998, s. 1. (4) Stanovisko Európskeho parlamentu z 18. novembra 1988 (Ú. v. ES C 379, 7. 12. 1998, s. 68), spoločná pozícia Rady z 21. decem- bra 1998 (Ú. v. ES C 55, 25. 2. 1999, s. 1) a rozhodnutie Európskeho parlamentu z 13. apríla 1999 (Ú. v. ES C 219, 30. 7. 1999). Rozhod- nutie Rady z 21. júna 1999. (5) Ú. v. ES C 181, 2. 7. 1994, s. 1. (6) Ú. v. ES C 376, 12. 12. 1996, s. 1. (7) Ú. v. ES C 200, 30. 6. 1997, s. 196. (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) keďže Európsky parlament a Rada prijali v rozhodnutí č. 2717/95/ES (8) skupinu zásad rozvoja Euro-ISDN ako transeurópskej siete; keďže Európsky parlament a Rada prijali v rozhodnutí č. 1336/97/ES (9) skupinu zásad týkajúcich sa transeuróp- skych telekomunikačných sietí; keďže s cieľom vytvorenia hospodárskej a menovej únie a vykonávanie politík a činností spoločenstva musia mať správy členských štátov a spoločenstva možnosť pristupo- vať k zväčšujúcemu sa množstvu informácií, vymieňať a spracovávať tieto informácie; keďže s cieľom výkonu právomocí udelených inštitúciám spoločenstva musia mať tieto inštitúcie možnosť pristupo- vať k zväčšujúcemu sa množstvu informácií, vymieňať a spracovávať tieto informácie; keďže účelná, efektívna a bezpečná výmena spracovávateľ- ných informácií si vyžaduje integrované systémy komuni- kácie údajov, ďalej nazývané iba ako telematické siete; keďže telematické siete prepájajú informačné systémy správ členských štátov a spoločenstva naprieč Európou, ide teda o transeurópske telekomunikačné siete pre správy; keďže bezproblémové fungovanie vnútorného trhu a odstránenie prekážok v komunikácii medzi verejnými správami a súkromným sektorom sú v rámci prosperity a konkurencieschopnosti priemyslu spoločenstva význam- nými faktormi; (13) keďže používanie telematických sietí môže prispievať k ochrane finančných záujmov spoločenstva a boju proti podvodom; (8) Ú. v. ES C 282, 24. 11. 1995, s. 16. (9) Ú. v. ES C 183, 11. 7. 1997, s. 12. SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 178 (14) keďže by členské štáty mali prihliadať na telematické siete vyvinuté v rámci činností spoločenstva v rámci vývoja pro- jektov, ktoré spoločne uskutočňujú v oblastiach začlene- ných v dôsledku Amsterdamskej zmluvy do zmluvy o zalo- žení Európskej únie a v ostatných oblastiach, ktoré upravuje zmluva o Európskej únii, ako aj v rámci akých- koľvek iných činností, ktoré možno vykonávajú, ktoré spĺ- ňajú ciele zmluvy o založení Európskej únie a najmä jej články 3 písm. d), 14, 18 a 39; (15) keďže počas prípravy na rozšírenie Európskej únie bude možno potrebné telematické siete upravovať a zlepšovať; (16) keďže vnímavé a transparentné verejné správy budú pod- porovať občanov Európskej únie vo využívaní výhod infor- mačnej spoločnosti; (17) keďže spoločenstvo je používateľom alebo beneficientom tých telematických sietí, ktoré podporujú politiky a činno- sti spoločenstva, komunikáciu medzi inštitúciami a hospo- dársku a menovú úniu; (18) keďže úloha vytvárať takéto siete spočíva na spoločenstve, ako aj na členských štátoch; (19) keďže s cieľom zabezpečenia bezproblémovej spolupráce a následného dosiahnutia úspor vyplývajúcich z množstva a zvýšenia výhod takýchto sietí je podstatné zmaximalizo- vať využitie noriem, verejne dostupných špecifikácií a apli- kácií vo verejnom vlastníctve; (20) keďže prostredníctvom koordinovaného vývoja by sa takéto siete mali priblížiť spoločnému telematickému roz- hraniu medzi spoločenstvom a členskými štátmi; (21) keďže je s cieľom efektívneho využívania finančných pro- striedkov spoločenstva potrebné spravodlivo zdieľať náklady na takéto siete medzi členskými štátmi a spoločen- stvom a súčasne predchádzať nepotrebnému rozširovaniu zariadení, opakovaniu výskumov a rôznorodosti prístu- pov; (22) keďže v zásade by mal každý členský štát znášať náklady spôsobené vykonávaním svojich projektov a služieb IDA; (23) keďže teda vzniká potreba vymedziť konkrétne zásady vše- obecne platné pre všetky takéto siete, ako aj konkrétny finančný rámec pre projekty uskutočňované v rámci takýchto zásad v spoločnom záujme; členské štáty a tento cieľ môže byť teda z dôvodov rozsahu a dôsledkov navrhovaných činností lepšie dosiahnutý na úrovni spoločenstva; keďže navrhované činnosti nepre- kračujú medze nevyhnutné na dosiahnutie uvedeného cieľa; (25) keďže vykonávanie Dohody o Európskom hospodárskom priestore a Dohôd o pridružení s Európskym spoločen- stvom si vyžaduje úpravy a zlepšenia príslušných telema- tických sietí; (26) keďže telematickým sieťam a elektronickej komunikácii je vlastný medzinárodný rozmer; (27) (28) keďže opatrenia zamerané na zabezpečenie spolupráce telematických sietí medzi správami sú v súlade s prioritami prijatými v súvislosti so zásadami pre transeurópske tele- komunikačné siete; keďže v rámci rozhodnutia Rady 95/468/ES zo 6. novem- bra 1995 o príspevku spoločenstva pre telematickú výmenu údajov medzi správami v spoločenstve (IDA) (1) súdny dvor boli vykonané určité 28. mája 1998 zrušil platnosť rozhodnutia 95/468/ES; keďže dôsledky opatrení vykonaných Komisiou na základe tohto rozhodnutia predtým, než jeho platnosť zrušil súdny dvor, pretrvávajú; činnosti; keďže (29) keďže toto rozhodnutie stanovuje finančný rámec, ktorý by mal byť v zmysle bodu 1 vyhlásenia Európskeho parla- mentu, Rady a Komisie zo 6. marca 1995 (2) základným referenčným bodom pre rozpočtový orgán pre potreby výročných rozpočtových uzávierok; (30) keďže 20. decembra 1994 bol medzi Európskym parla- mentom, Radou a Komisiou uzavretý modus vivendi týka- júci sa vykonávacích opatrení pre akty prijaté podľa postupu uvedeného v článku 251 Zmluvy (3), PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 Rozsah a ciele 1. Spoločenstvo, v spolupráci s členskými štátmi, koná v oblasti transeurópskych telematických sietí pre správy a vykoná opatre- nia stanovené v tomto rozhodnutí s nasledovnými cieľmi: (24) keďže v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality, ktoré stanovuje článok 5 zmluvy, nemôžu cieľ vybudova- nia takýchto sietí primeraným spôsobom dosiahnuť (1) Ú. v. ES L 269, 11. 11. 1995, s. 23. (2) Ú. v. ES C 102, 4. 4. 1996, s. 4. (3) Ú. v. ES C 102, 4. 4. 1996, s. 1. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 179 a) vybudovanie funkčných, vzájomne spolupracujúcich, transeu- rópskych telematických sietí medzi správami členských štátov, či už národnými alebo regionálnymi, ako aj, podľa vhodnosti, medzi takýmito správami a inštitúciami a orgánmi spoločen- stva, ktoré umožnia účelnú, efektívnu a bezpečnú výmenu informácií s cieľom podpory vytvorenia hospodárskej a meno- vej únie a s cieľom umožniť členským štátom a spoločenstvu, v rámci ich príslušných kompetencií, implementovať politiky a činnosti spoločenstva uvedené v článkoch 3 a 4 zmluvy, berúc zreteľ na prácu, ktorá sa už vykonáva v súčasných pro- gramoch spoločenstva alebo členských štátov; b) vybudovanie integrovaných telematických sietí s cieľom zjed- inštitúciami spoločenstva nodušenia komunikácie medzi a rozhodovacieho procesu spoločenstva. 2. Toto rozhodnutie sa vzťahuje na všetky siete spadajúce pod program IDA. Článok 2 Vymedzenia Pre účely tohto rozhodnutia platia nasledovné vymedzenia pojmov: a) pod pojmom „telematická sieť“ sa rozumie úplný systém na komunikáciu údajov, skladajúci sa nielen z fyzickej infra- štruktúry a prepojení, ale aj z úrovní služieb a aplikácií, ktoré stoja na tejto infraštruktúre, čím umožňujú elektronickú výmenu informácií medzi organizáciami a jednotlivcami; b) pod pojmom „sieť IDA“ sa rozumie transeurópska telematická sieť, ktorá sa buduje, alebo v budovaní ktorej pokračuje podľa tohto rozhodnutia. Takáto sieť sa vybuduje z podnetu spolo- čenstva ako používateľa siete alebo účastníka v sieti, alebo ako beneficienta, ktorý má záujem na jej vykonávaní; c) pod pojmom „sektorová sieť“ sa rozumie transeurópska tele- matická sieť pre správy alebo sada služieb a aplikácií určená na vykonávanie alebo správnu podporu jednej konkrétnej politiky, činnosti alebo cieľa spoločenstva, ktorý sa ďalej nazýva iba ako „sektor správy“; d) pod pojmom „projekt IDA“ sa rozumie sada vzájomne prepo- jených činností, ktoré sa vykonávajú alebo vo vykonávaní kto- rých sa pokračuje podľa tohto rozhodnutia tak, ako je vyme- dzená v prílohe, týkajúca sa budovania alebo zlepšovania sektorových sietí. Článok 3 Projekty uskutočňované v spoločnom záujme 1. Spoločenstvo a členské štáty vykonávajú s cieľom dosiahnutia cieľov stanovených v článku 1 projekty uskutočňované v spoloč- nom záujme tak, ako je to stanovené v prílohe. 2. Vykonávanie takýchto projektov sa vykonáva v súlade s pra- covným programom IDA a všeobecnými plánmi vykonávania tak, ako sú popísané v článku 5. Článok 4 Priority S cieľom vytvorenia pracovného programu IDA a v rámci pride- ľovania finančných prostriedkov spoločenstva jednotlivým pro- jektom IDA sa uprednostňujú tie projekty, ktoré zlepšujú hospo- dársku životaschopnosť verejných správ, inštitúcií Európskeho spoločenstva, členských štátov a regiónov a ktoré prostredníc- tvom budovania alebo zlepšovania sektorovej siete: a) priamo prispievajú k odstraňovaniu prekážok voľného pohybu tovaru, osôb, služieb a kapitálu; alebo b) priamo prispievajú k úspešnej implementácii alebo uspokoji- vému fungovaniu hospodárskej a menovej únie; alebo c) podporujú medziinštitucionálnu spoluprácu medzi inštitú- ciami spoločenstva ako aj medzi týmito inštitúciami a národ- nými a regionálnymi správami, vrátane národných a regionál- nych parlamentov; alebo d) prispievajú k ochrane finančných záujmov spoločenstva a členských štátov a boju proti podvodom; alebo e) zjednodušujú prípravu na rozšírenie Európskej únie; alebo f) podporujú priemyselnú súťaživosť v spoločenstve so zvlášt- nym dôrazom na súťaživosť malých a stredne veľkých podni- kov; alebo g) poskytujú výhody osobám v Európskej únii. Článok 5 Všeobecné zásady pre vykonávanie 1. V rámci vykonávania projektov IDA sa dodržujú zásady sta- novené v tomto článku. 2. Vykonávanie projektu IDA si vyžaduje právny základ. Pre účely tohto rozhodnutia sa za projekt IDA, ktorý splňuje túto požiadavku považuje projekt, v rámci ktorého príslušná sieť alebo siete podporujú komunikáciu medzi správami v rámci vykonáva- nia jedného alebo viacerých aktov spoločenstva. Prvý pododsek sa nevzťahuje na projekty, ktoré podporujú medzi- inštitucionálnu komunikáciu alebo rozhodovací proces spoločen- stva, ani na spoločné činnosti podporujúce dva alebo viacero pro- jektov IDA. 3. Projekty IDA pozostávajú zo všetkých činností potrebných na vybudovanie alebo zlepšenie sektorových sietí, vrátane, podľa vhodnosti, realizačných štúdií a ukážok uskutočniteľnosti, tvorby pracovných skupín odborníkov členských štátov alebo spoločen- stva a obstarávania tovaru a služieb pre spoločenstvo. 4. Projekty IDA sa skladajú z prípravnej fázy, fázy realizačných štúdií, vývojovej a overovacej fázy a implementačnej fázy. Úlohou prípravnej fázy je vypracovanie prípravnej správy pozo- stávajúcej z cieľov, rozsahu a odôvodnenia projektu a najmä pred- pokladaných nákladov a výhod, ako aj dosiahnutie potrebného odhodlania a porozumenia účastníkov prostredníctvom vhod- ných porád. 180 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Úlohou fázy realizačných štúdií je vytvorenie všeobecného plánu vykonávania, pozostávajúceho z: a) opisu siete alebo sietí, ktoré sa majú vybudovať v rámci pro- jektu, s ohľadom na ich ciele, funkcie, účastníkov a technický prístup; b) rozdelenia funkcií a úloh medzi spoločenstvo a členské štáty počas nasledujúcich fáz, teda počas vývojovej a overovacej fázy a vykonávacej fázy; c) podrobného popisu predpokladaných výhod, obsahujúceho hodnotiace kritériá na meranie týchto výhod po vykonávacej fáze; d) schémy vymedzujúcej spravodlivé rozdelenie prevádzkových a údržbových nákladov príslušných sietí po dokončení vyko- návacej fázy medzi spoločenstvo a členské štáty. obstarávania systémov informačných a komunikačných techno- lógií (ICL) a služieb sa obzvlášť prihliada na zásady a nástroje pod- pory v oblasti normalizácie. 8. Vymedzenie a implementácia každého projektu IDA stavia na vhodných výsledkoch dosiahnutých v rámci ostatných prísluš- ných činností spoločenstva, najmä v rámci výskumných progra- mov a programov technického rozvoja spoločenstva a činností spoločenstva v oblasti transeurópskych telekomunikačných sietí. 9. Do jedného roka po ukončení vykonávacej fázy sa v rámci prí- slušnej politiky alebo činnosti spoločenstva a v spolupráci s člen- skými štátmi vypracuje poimplementačný posudok, ktorý sa predloží príslušnému sektorovému výboru a výboru uvedenému v článku 8. Tento posudok bude obsahovať rozbor nákladov a výnosov. Počas vývojovej a overovacej fázy je možné, ak je to relevantné, v malom meradle vybudovať, testovať, vyhodnocovať a monito- rovať riešenie navrhované pre príslušnú sieť alebo siete a výsledky použiť na zodpovedajúcu úpravu všeobecného plánu implemen- tácie. Počas vykonávacej fázy sa podľa všeobecného plánu vykonávania vybuduje príslušná, plne funkčná sieť alebo siete. 5. Projekty IDA stavajú na horizontálnych činnostiach a opatre- niach vykonávaných spoločenstvom v rámci rozhodnutia Európ- skeho parlamentu a Rady č. 1720/1999/ES z 12. júla 1999, kto- rým sa prijíma skupina činností a opatrení s cieľom zabezpečenia spolupráce medzi transeurópskymi sieťami pre elektronickú výmenu údajov medzi správami (IDA) a prístupu k týmto sie- ťam (1); podľa vhodnosti sa využívajú najmä spoločné všeobecné služby a aplikácie. 6. Začatie a vykonávanie projektu IDA, vymedzenie jeho fáz, ako aj vymedzenie požiadaviek používateľov, či už technických alebo funkčných, týkajúcich sa príslušnej siete alebo sietí v rámci také- hoto projektu, sa vykonáva v rámci príslušnej politiky alebo čin- nosti spoločenstva a riadi podľa uplatniteľného postupu výboru, ak existuje. V prípade, že neexistuje uplatniteľný postup sektorového výboru, spoločenstvo a členské štáty ustanovia sektorové skupiny odbor- níkov, ktoré tieto záležitosti preskúmajú. Závery vyplývajúce zo sektorových výborov a skupín odborníkov oznámi Komisia spolu so svojimi návrhmi na opatrenia uvedené v článku 7 výboru uvedenému v článku 8. 7. Každý projekt IDA sa s cieľom zabezpečenia vysokej úrovne spolupráce medzi národnými systémami a systémami spoločen- stva v rámci a naprieč sektormi správy a so súkromným sekto- technicky špecifikuje prostredníctvom rom podľa vhodnosti odkazu na európske normy a verejne dostupné špecifikácie, ako napríklad otvorené internetové normy. V rámci verejného (1) Pozri stranu 9 tohto úradného vestníka Článok 6 Finančný príspevok spoločenstva 1. Spoločenstvo znáša v rámci vykonávania projektov IDA náklady v pomere k svojim záujmom. 2. Finančný príspevok spoločenstva sa pre každý projekt IDA určuje podľa odsekov 3 až 7. Tento príspevok v sebe nezahrňuje náklady, ktoré vyplývajú z nepretržitého používania aplikácií alebo špecifikácií, ktoré sú v rozpore s prioritami alebo požiadav- kami tohto rozhodnutia alebo rozhodnutia Európskeho parla- mentu a Rady 1720/1999/ES. 3. Príspevok spoločenstva môže v prípravnej fáze a fáze realizač- ných štúdií pokrývať plné náklady na potrebné štúdie. 4. V rámci vývojovej a overovacej fázy a vykonávacej fázy pro- jektu znáša spoločenstvo náklady na úlohy, ktoré mu boli pride- lené v rámci všeobecného plánu vykonávania daného projektu. 5. Spoločenstvo môže vo výnimočných prípadoch a podľa postupu uvedeného v článku 8 prispieť prostredníctvom grantov na náklady, ktoré vzniknú jednému alebo viacerým členským štá- tom a umožniť tak týmto členským štátom vykonať: a) činnosti spojené s projektom alebo sieťou IDA, ktoré sa pova- žujú za prospešné pre ostatných účastníkov alebo ostatné pro- jekty alebo siete IDA, b) zlepšenie systému, ktoré sa považuje za potrebné s cieľom zlepšenia alebo zjednodušenia celkovej implementácie kon- krétnej siete IDA. Zamýšľané granty sa v pracovnom programe IDA špecifikujú pre každý príslušný projekt alebo sieť IDA a pre bežný rozpočtový rok s ohľadom na ich maximálnu povolenú výšku, predpokladané výnosy projektov a sietí IDA, ciele, ktoré sa majú dosiahnuť, správy v členských štátoch, ktoré budú ich príjemcami a úlohy, ktoré sa majú financovať prostredníctvom takýchto grantov. S výnimkou mimoriadnych okolností nesmie výška grantov pre- kročiť viac ako polovicu nákladov, ktoré v rámci vykonávania úloh, pre ktoré sa udeľuje grant, skutočne vznikli každému člen- skému štátu, ktorý je príjemcom grantov. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 181 6. Financovanie z prostriedkov spoločenstva sa v rámci tohto rozhodnutia končí ukončením vykonávacej fázy projektu IDA; avšak výnimočne a podľa postupu uvedeného v článku 8 môžu byť v rámci tohto rozhodnutia poskytnuté ďalšie finančné pro- striedky s cieľom úplného alebo čiastočného pokrytia nákladov na prevádzku a údržbu siete IDA až do konca roka, ktorý nasle- duje po roku, v ktorom bola ukončená vykonávacia fáza prísluš- nej siete. 7. Spoločenstvo taktiež môže v rámci tohto rozhodnutia a do konca roku 1999 znášať náklady na prevádzku a údržbu tých sietí IDA, v budovaní ktorých sa v rámci tohto rozhodnutia pokračuje a ktoré sú k dátumu nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia už funkčné. Zástupca Komisie predkladá výboru návrh opatrení, ktoré sa majú prijať. Výbor predloží svoje stanovisko k návrhu do doby, ktorú môže predseda určiť podľa naliehavosti veci. Stanovisko sa pred- kladá na základe väčšiny ustanovenej v článku 205 ods. 2 zmluvy v prípade rozhodnutí, v ktorých sa od Rady požaduje prijať návrh Komisie. Hlasy zástupcov členských štátov vo výbore sa zvažujú spôsobom ustanoveným v uvedenom článku. Predseda nehlasuje. Komisia prijme opatrenia, ktoré sa okamžite uplatňujú. Keď tieto opatrenia nie sú v súlade so stanoviskom výboru, Komisia ich okamžite oznámi Rade. V takomto prípade: Komisia odloží uplatňovanie opatrení, o ktorých rozhodla, naj- viac na dobu jedného mesiaca odo dňa takéhoto oznámenia; 8. Finančné prostriedky ustanovené v tomto rozhodnutí sa v zásade neprideľujú projektom alebo fázam projektov, ktoré sú financované prostriedkami spoločenstva z iných zdrojov. Rada konajúca na základe kvalifikovanej väčšiny môže prijať odlišné rozhodnutie do doby uvedenej v predchádzajúcom pod- odseku. Článok 7 Vykonávanie 1. Komisia vykoná činnosti spoločenstva stanovené v článkoch 3 až 6. 2. Postup uvedený v článku 8 sa vzťahuje, za predpokladu dodr- žania priorít stanovených v článku 4 a zásad stanovených v článku 5, na schválenie tej časti pracovného programu IDA, ktorá sa týka vykonávania tohto rozhodnutia, ktorú Komisia vypracováva v ročných intervaloch. Pracovný program IDA musí obsahovať rozúčtovanie výdavkov z minulosti po jednotlivých projektoch za predchádzajúci rok(y). 3. Postup uvedený v článku 8 sa vzťahuje, za predpokladu dodr- žania zásad stanovených v článku 5, na schválenie prípravnej správy a globálneho plánu implementácie každého projektu IDA na konci fázy realizačných štúdií a na konci vývojovej a overova- cej fázy, ako aj na schválenie akýchkoľvek následných podstat- ných úprav tohto plánu vykonávania. 4. Postup uvedený v článku 8 sa vzťahuje, na základe priorít sta- novených v článku 4 a zásad stanovených v článkoch 5 a 6, na schválenie rozúčtovania ročných rozpočtových výdavkov po jednotlivých projektoch v rámci tohto rozhodnutia. Tomuto postupu taktiež podliehajú akékoľvek zmeny rozpočtu vo výške prekračujúcej EUR 250 000 na projektovú líniu počas jedného roka. 5. Technické podmienky verejných súťaží vyhlasovaných v rámci tohto rozhodnutia sa v prípade zmlúv v hodnote vyššej než EUR 500 000 definujú v koordinácii s členskými štátmi. Článok 8 Postup výboru 2. Komisia prednesie TAC každoročne správu o vykonávaní tohto rozhodnutia. Článok 9 Preskúmanie a vyhodnocovanie 1. Komisia v koordinácii s členskými štátmi v dvojročných inter- valoch vyhodnocuje vykonávanie tohto rozhodnutia. 2. Úlohou vyhodnocovania je určiť priebeh a aktuálny stav pro- jektov uskutočňovaných v spoločnom záujme stanovených v prí- lohe. Prostredníctvom vyhodnotenia sa taktiež v svetle výdavkov spo- ločenstva preskúmajú výnosy, ktoré dosiahlo spoločenstvo v rámci rozvoja spoločných politík a spolupráce medzi inštitúcia- mi, členské štáty, priemysel spoločenstva a občania Európskej únie na základe sietí IDA, určia oblasti, v ktorých je možné dosia- hnuť zlepšenia a overí súčinnosť s ostatnými činnosťami spolo- čenstva v oblasti transeurópskych telekomunikačných sietí. 3. Po tom, čo vyhodnotenie Komisie preskúma TAC, predloží ho Komisia Európskemu parlamentu a Rade. Komisia taktiež odo- vzdá akékoľvek vhodné návrhy na zmeny a doplnenia prílohy. Vyhodnotenia nesmú byť predložené neskôr, než návrhy roz- počtu pre rok 2001, 2003, respektíve 2005. Článok 10 Rozšírenie na Európsky hospodársky priestor a pridružené krajiny 1. V rámci príslušných dohôd krajín Európskeho hospodárskeho priestoru a pridružených krajín strednej a východnej Európy a Cyprusu s Európskym spoločenstvom možno týmto krajinám umožniť účasť v programe IDA na tých projektoch uskutočňova- ných v spoločnom záujme, ktoré sú príslušné v rámci týchto dohôd. 1. Komisii pomáha výbor zložený zo zástupcov členských štá- tov, ktorému predsedá zástupca Komisie. Tento výbor sa nazýva Výbor pre telematiku medzi správami (TAC). 2. Počas vykonávania projektov sa podľa vhodnosti podporuje spolupráca s nečlenskými krajinami, medzinárodnými organizá- ciami alebo orgánmi. 182 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Článok 11 Ostatné sektorové siete 1. V prípade budovania alebo zlepšovania všetkých ostatných sektorových sietí, ktoré nie sú projektmi IDA (ďalej iba „ostatné sektorové siete“) zabezpečia členské štáty a spoločenstvo, v súlade s príslušnými ustanoveniami právnych predpisov spoločenstva upravujúcimi vykonávanie takýchto sektorových sietí, v súlade s odsekmi 2 až 6. 2. Ostatné sektorové siete využívajú horizontálne činnosti a opa- trenia vykonané spoločenstvom v rámci rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady 1720/1999/ES, s výnimkou prípadov, kedy tieto činnosti a opatrenia nespĺňajú požiadavky používateľov ostatných sektorových sietí. 3. Každá z ostatných sektorových sietí sa s cieľom zabezpečenia vysokej úrovne spolupráce medzi vnútroštátnymi systémami a systémami spoločenstva v rámci a naprieč sektormi správy a so súkromným sektorom podľa vhodnosti technicky špecifikuje pro- stredníctvom odkazu na európske normy a verejne dostupné špe- cifikácie, ako napríklad otvorené internetové normy. V rámci verejného obstarávania systémov informačných a komunikač- ných technológií (ICL) a služieb sa obzvlášť prihliada na zásady a nástroje podpory v oblasti normalizácie. 4. Vymedzenie a vykonávanie každej z ostatných sektorových sietí stavia na vhodných výsledkoch dosiahnutých v rámci ostat- ných príslušných činností spoločenstva, najmä v rámci výskum- ných programov a programov technického rozvoja spoločenstva a činností spoločenstva v oblasti transeurópskych telekomunikač- ných sietí. 5. Vypracuje sa poimplementačný posudok každej z ostatných sektorových sietí. 6. Spoločenstvo znáša v rámci vykonávania ostatných sektoro- vých sietí náklady v pomere k svojim záujmom. 7. Komisia predloží najneskôr do 3. októbra 1999 a následne v ročných intervaloch TAC správu o vykonávaní odsekov 1 až 6. Komisia v tejto správe uvedie akékoľvek relevantné požiadavky používateľov, ktoré bránia ostatným sektorovým sieťam vo využí- vaní všeobecných služieb podľa odseku 2 a rozoberie možnosť zlepšenia týchto všeobecných služieb s cieľom splnenia takýchto požiadaviek používateľov. Článok 12 Finančný rámec Finančný rámec pre činnosti spoločenstva spadajúce pod toto rozhodnutie je pre obdobie 1998 až 2000 EUR 38,5 milióna. Ročné prideľovanie finančných čiastok schvaľuje rozpočtový orgán v medziach finančných vyhliadok. Článok 13 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Bude sa uplatňovať do 31. decembra 2004. Článok 14 Adresovanie Toto rozhodnutie je adresované členským štátom. V Bruseli 12. júla 1999 Za Európsky parlament predseda J. M. GIL-ROBLES Za Radu predseda S. NIINISTÖ 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 183 PRÍLOHA PROJEKTY USKUTOČŇOVANÉ V SPOLOČNOM ZÁUJME V OBLASTI TRANSEURÓPSKYCH SIETÍ PRE VÝMENU ÚDAJOV MEDZI SPRÁVAMI Za projekty uskutočňované v spoločnom záujme v rámci programu IDA sa považuje: A. VŠEOBECNE 1. Vývoj a zavedenie telematických sietí, ktoré podporujú hospodársku a menovú úniu a politiky a činnosti spo- ločenstva (podľa oddielu B), výmenu informácií medzi inštitúciami (podľa oddielu C), ako aj globalizáciu sietí IDA (podľa oddielu D). 2. Pokračovanie v budovaní a zlepšovanie sektorových projektov a sietí v rámci rozhodnutia Rady 95/468/ES, s výnimkou sietí uvedených v oddiele E. 3. Zavedenie sietí potrebných na prevádzku európskych agentúr a orgánov a sietí podporujúcich právny rámec vyplývajúci z vytvorenia európskych agentúr. 4. Zavedenie sietí v oblastí politík týkajúcich sa voľného pohybu osôb v miere, v ktorej sú tieto siete potrebné na podporu činností spoločenstva a/alebo členských štátov spadajúcich pod Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva. 5. Zavedenie sietí, ktoré sú, v rámci politík a činností spoločenstva a za nepredvídateľných okolností, nalie- havo potrebné na podporu činností spoločenstva a členských štátov, okrem iného, v oblastiach ochrany života a zdravia ľudí, zvierat a rastlín, práv európskych spotrebiteľov, životných podmienok osôb v Európ- skej únii alebo základných záujmov spoločenstva. B. ŠPECIFICKÉ SIETE, KTORÉ PODPORUJÚ HOSPODÁRSKU A MENOVÚ ÚNIU A POLITIKY A ČIN- NOSTI SPOLOČENSTVA 1. Telematické siete využívané v rámci hospodárskej a menovej politiky, najmä s cieľom zjednodušenia moni- torovania dodržiavania kritérií aproximácie a zavedenia eura. 2. Telematické siete využívané v rámci rozšírenia Európskej únie, najmä kvôli implementácii účelnej elektro- nickej komunikácie medzi prekladateľskými službami Komisie a Rady na jednej strane a dočasnými prekladateľskými/revíznymi úradmi, ktoré môžu byť vytvorené v každej kandidátskej krajine, na druhej strane. 3. Telematické siete využívané v rámci regionálnych politík a politík súdržnosti, najmä s cieľom zjednoduše- nia zberu, správy a šírenia informácií týkajúcich sa vykonávania regionálnych politík a politík súdržnosti na úrovni ústredných a regionálnych správ. 4. Telematické siete využívané v rámci správy finančných príspevkov spoločenstva, najmä s cieľom vytvore- nia rozhrania s už existujúcimi databázami spoločenstva, čím sa zjednoduší prístup európskych organizácií a najmä malých a stredne veľkých podnikov k zdrojom finančných príspevkov spoločenstva. 5. Telematické siete využívané v oblasti štatistiky, najmä s cieľom zberu a šírenia štatistických informácií. 6. Telematické siete využívané v oblasti zverejňovania úradných dokumentov. 7. Telematické siete využívané v sektoroch poľnohospodárstva a rybného hospodárstva, najmä s cieľom pod- pory riadenia poľnohospodárskych trhov a štruktúr, efektívnejšieho finančného hospodárenia, výmeny úda- jov o účtovníctve poľnohospodárskych fariem (RICA) medzi vnútroštátnymi agentúrami a Komisiou a boja proti podvodom. 8. Telematické siete využívané v priemyselnom sektore, najmä s cieľom výmeny informácií medzi správami zodpovednými za záležitosti týkajúce sa priemyslu a medzi takýmito správami a priemyselnými federácia- mi, s cieľom výmeny údajov týkajúcich sa výmeny údajov o typovom schvaľovaní automobilov medzi sprá- vami, ako aj s cieľom služieb zjednodušujúcich a zlepšujúcich proces vypĺňania správnych formulárov. 9. Telematické siete využívané v rámci politiky hospodárskej súťaže, najmä s cieľom vykonania elektronickej výmeny údajov s vnútroštátnymi správami a s cieľom zjednodušenia informačných a konzultačných postu- pov. 184 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 10. Telematické siete využívané v oblastiach kultúry, informácií, komunikácie a audiovizuálnom sektore, najmä s cieľom výmeny informácií týkajúcich sa otázok obsahu v rámci otvorených sietí a propagácie vývoja a voľ- ného obehu nových audiovizuálnych a informačných služieb. 11. Telematické siete využívané v sektore dopravy, najmä s cieľom podpory výmeny údajov týkajúcich sa vodi- čov, vozidiel a prevádzkovateľov cestnej dopravy. 12. Telematické siete využívané v oblasti cestovného ruchu, životného prostredia, ochrany spotrebiteľov a zdra- via spotrebiteľov s cieľom podpory výmeny informácií medzi členskými štátmi. C. MEDZIINŠTITUCIONÁLNE SIETE Telematické siete podporujúce výmenu informácií medzi inštitúciami, využívané najmä s cieľom: 1. podpory rozhodovacieho procesu spoločenstva a parlamentných otázok; 2. vybudovania potrebných telematických prepojení medzi Komisiou, Európskym parlamentom, ostatnými európskymi inštitúciami a Radou (vrátane sídla krajiny predsedajúcej Európskej únii a stáleho zastúpenia členských štátov); 3. zjednodušenia problému viacjazyčnosti v rámci výmeny informácií medzi inštitúciami, prostriedkov na ria- denie toku prekladov a nástrojov na podporu prekladov, zdieľania/výmeny viacjazyčných prostriedkov a organizácie spoločného prístupu k terminologickým databázam; 4. zdieľania dokumentov medzi európskymi agentúrami a orgánmi a európskymi inštitúciami. D. GLOBALIZÁCIA SIETÍ IDA Rozšírenie sietí IDA na krajiny Európskeho hospodárskeho priestoru, Európskeho združenia voľného obchodu, krajiny strednej a východnej Európy a ostatné pridružené krajiny, ako aj krajiny skupiny G7 a medzinárodné organizácie, najmä v spojení s telematickými sieťami využívanými v oblastiach sociálneho zabezpečenia, zdra- votnej starostlivosti, farmácie a životného prostredia. E. OSTATNÉ SEKTOROVÉ SIETE Projekty, ktoré boli v minulosti financované z prostriedkov programu IDA a ktoré v súčasnosti využívajú svoje vlastné financovanie z prostriedkov spoločenstva, ktoré však napriek tomu patria do skupiny „ostatných sekto- rových sietí“ uvedenej v článku 11 tohto rozhodnutia


title: Règlement (CE) n° 1570/1999 du Conseil, du 12 juillet 1999, concernant la répartition des possibilités de pêche pour certains stocks de poissons et modifiant le règlement (CE) n° 48/1999 fixant, pour certains stocks et groupes de stocks de poissons, les totaux admissibles des captures pour 1999 et certaines conditions dans lesquelles ils peuvent être pêchés

eurovoc_concepts:
authorised catch
catch quota
common fisheries policy
fishing area
fishing regulations
sea fish

formats: html pdf print

text: 20. 7. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 187/5 RÈGLEMENT (CE) No 1570/1999 DU CONSEIL du 12 juillet 1999 concernant la répartition des possibilités de pêche pour certains stocks de poissons et modifiant le règlement (CE) no 48/1999 fixant, pour certains stocks et groupes de stocks de poissons, les totaux admissibles des captures pour 1999 et certaines conditions dans lesquelles ils peuvent être pêchés LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, (7) convient donc de modifier en conséquence le règlement (CE) no 48/1999, vu le règlement (CEE) no 3760/92 du Conseil du 20 décembre 1992 instituant un régime communautaire de la pêche et de l'aquaculture (1), et notamment son article 8, paragraphe 4, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: vu la proposition de la Commission, Article premier Le règlement (CE) no 48/1999 est modifié comme suit: considérant ce qui suit: 1) À l'annexe I: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (CE) no 48/1999 (2) fixe, pour certains le règlement stocks et groupes de stocks de poissons, les totaux admissibles des captures (TAC) pour 1999 et certaines conditions dans lesquelles ils peuvent être pêchés; pour prévenir toute surexploitation, il est souhaitable d'établir de nouveaux TAC pour 1999 afin de limiter les captures d'aiguillats et de crevettes nordiques dans la les parts de ces TAC dont dispose la mer du Nord; Communauté devraient être réparties entre les États membres; pour empêcher toute exploitation excessive des stocks, la part de la Communauté en ce qui concerne la pêche du merlan poutassou dans les zones Vb (zone CE), VI, VII et VIII a, b, d devrait être ventilée entre les États membres, de sorte que ces activités soient dûment contrôlées; la répartition susmentionnée devrait être réalisée confor- mément à l'article 8, paragraphe 4, deuxième alinéa, du règlement (CEE) no 3760/92; la totalité ou une grande partie des captures autorisées en 1999, pour toutes espèces susmentionées, auront vraisemblablement été effectuées au moment de l'adop- tion du présent règlement; il convient donc d'exclure ces captures de l'application du règlement (CE) no 847/96 du Conseil du 6 mai 1996 établissant des conditions addi- tionnelles pour totaux admissibles des captures et quotas (3); la gestion interannuelle des dans le cadre des consultations bilatérales sur les droits de pêche réciproques entre la Communauté et la la part communautaire de sprat Pologne pour 1999, baltique a été modifiée; a) les tableaux «merlan poutassou des zones Vb (eaux communautaires), VI, VII», «merlan poutassou de la zone VIII a, b, d» et «sprat de la zone III b, c, d (eaux commu- nautaires)» sont remplacés par les tableaux correspon- dants de l'annexe I du présent règlement; b) le tableau «merlan poutassou de la zone VIII e» est supprimé; c) les tableaux de l'annexe II du présent règlement concer- nant la crevette nordique et l'aiguillat sont insérés. 2) À l'annexe III: a) la zone «VIII a, b, d» correpondant au merlan poutassou est remplacée par la zone «VIII a, b, d, e»; b) les entrées correspondant au merlan poutassou de la zone VIII e sont supprimées; c) les entrées de l'annexe III du présent règlement concer- nant la crevette nordique et l'aiguillat sont insérées. Article 2 L'article 5, paragraphe 1, du règlement (CE) no 847/96 ne s'applique pas aux débarquements des espèces suivantes: a) aiguillat de la mer du Nord (eaux communautaires); b) crevette nordique de la mer du Nord (eaux communau- taires); c) merlan bleu des zones CIEM Vb (eaux communautaires), VI, VII, XII et XIV; d) merlan bleu des zones CIEM VIII a, b, d, e. Article 3 (1) JO L 389 du 31. 12. 1992, p. 1. Règlement modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1181/98 (JO L 164 du 9. 6. 1998, p. 1). (2) JO L 13 du 18. 1. 1999, p. 1. (3) JO L 115 du 9. 5. 1996, p. 3. Le présent règlement entre en vigueur le troisième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communautés euro- péennes. L 187/6 FR Journal officiel des Communautés européennes 20. 7. 1999 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 12 juillet 1999. Par le Conseil Le président S. NIINISTÖ 20. 7. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 187/7 ANNEXE I Espèce: Merlan bleu Micromesistius poutassou Zone: V b (1), VI, VII, XII et XIV (1) Eaux de la Communauté (2) Dont 5 000 tonnes peuvent être pêchées dans les divisions CIEM VIII a, b et e België/Belgique Danmark Deutschland Ελλάδα España France Ireland Italia Luxembourg Nederland Österreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom CE TAC 3 100 12 000 20 000 (2) 16 700 24 000 37 700 1 500 35 000 150 000 407 000 Espèce: Merlan bleu Micromesistius poutassou Zone: VIII a, b, d, e (1) Toute partie de ce quota peut être pêchée dans les divisions CIEM V b (zone CE), VI, VII, XII et XIV Belgique Danmark Deutschland Ελλάδα España France Ireland Italia Luxembourg Nederland Österreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom CE TAC 10 000 (1) 7 759 (1) 1 500 (1) 7 241 (1) 26 500 26 500 L 187/8 FR Journal officiel des Communautés européennes 20. 7. 1999 Espèce: Sprat Sprattus sprattus Zone: III b, c, d (1) België/Belgique Danmark Deutschland Ελλάδα España France Ireland Italia Luxembourg Nederland Österreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom CE TAC 48 064 30 450 (1) Eaux de la Communauté (2) Dont pas plus de 8 000 tonnes peuvent être pêchées dans la zone estonienne, pas plus de 6 000 tonnes dans la zone lettonienne et pas plus de 4 000 tonnes dans la zone lituanienne 25 160 105 917 209 590 (2) 468 000 20. 7. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 187/9 ANNEXE II Zone: II a (1), mer du Nord (1) (1) Eaux de la Communauté Zone: II a (1), mer du Nord (1) (1) Eaux de la Communauté Espèce: Crevette nordique Pandalus borealis Belgique Danmark Deutschland Ελλάδα España France Ireland Italia Luxembourg Nederland Österreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom CE TAC Espèce: Aiguillat Squalus acanthias Belgique Danmark Deutschland Ελλάδα España France Ireland Italia Luxembourg Nederland Österreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom CE TAC 4 698 54 316 1 948 7 013 7 013 150 863 156 276 236 12 7 177 8 870 8 870 L 187/10 FR Journal officiel des Communautés européennes 20. 7. 1999 ANNEXE III Stock Espèce Nom commun Nom latin Zone Type de TAC A = analytique P = de précaution Articles 3 et 4 du règlement (CE) no 847/96 applicable (1/0 = oui/non) Article 5, paragraphe 2, du règlement (CE) no 847/96 applicable (1/0 = oui/non) Crevette nordique Pandalus borealis II a (1), mer du Nord (1) Aiguillat Squalus acanthias II a (1), mer du Nord (1) P P 1 1 0 0


title: Rådets forordning (EF) nr. 1569/1999 af 12. juli 1999 om visse procedurer for anvendelsen af Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Slovenien på den anden side

eurovoc_concepts:
Slovenia
agricultural product
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
association agreement (EU)
dumping

text: 20. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 187/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1569/1999 af 12. juli 1999 om visse procedurer for anvendelsen af Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Slovenien på den anden side RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) Europaaftalen om oprettelse af en associering mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Slovenien på den anden side, i det følgende benævnt »aftalen«, blev undertegnet den 10. juni 1996 i Luxembourg; i afventning af, at Europaaftalen træder i kraft, er bestemmelserne om handel og handelsanliggender trådt i kraft den 1. januar 1997 ved hjælp af en interimsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab, Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab og Det Europæiske Atomenergifælles- skab på den ene side og Republikken Slovenien på den anden side om handel og handelsanliggender, under- tegnet i Bruxelles den 11. november 1996 (1); det er nødvendigt at fastsætte procedurer for anven- delsen af visse af aftalens bestemmelser; hvad angår handelsbeskyttelsesforanstaltninger er det, hvor aftalens bestemmelser nødvendiggør det, hensigts- mæssigt at fastsætte specifikke bestemmelser vedrørende de generelle regler, der navnlig er fastsat i Rådets forord- (1) EFT L 344 af 31. 12. 1996, s. 3. ning (EF) nr. 3285/94 af 22. december 1994 om den fælles importordning (2) og Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (3); (5) (6) (7) (8) der bør tages hensyn til de forpligtelser, der er fastsat i aftalen, ved undersøgelsen af, om der skal indføres beskyttelsesforanstaltninger; de procedurer vedrørende beskyttelsesklausuler, der er fastsat traktaten om oprettelse af Det Euroipæiske Fællesskab, finder også anvendelse; i der er vedtaget specifikke bestemmelser for beskyttelses- foranstaltningerne for de tekstilvarer, der er omfattet af protokol nr. 1 til aftalen; der bør indføres visse bestemmelser for anvendelsen af toldkontingenter og toldlofter — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: AFSNIT I Toldkontingenter og toldlofter Artikel 1 De nærmere bestemmelser for anvendelsen af artikel 21, stk. 2, i aftalen vedrørende landbrugsprodukter, der henhører under bilag II til EF-traktaten, og som er underlagt en fælles markeds- ordning, vedtages efter proceduren i artikel 23 i Rådets forord- ning (EØF) nr. 1766/92 af 30. juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (4) eller i de tilsvarende bestemmelser i andre forordninger om fælles markedsordninger for land- brugsprodukter. (2) EFT L 349 af 31. 12. 1994, s. 53. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2315/96 (EFT L 314 af 4. 12. 1996, s. 1). (3) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 905/98 (EFT L 128 af 30. 4. 1998, s. 18). (4) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 923/96 (EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37). L 187/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 7. 1999 Artikel 2 associeringsråd, der er oprettet ved aftalen. Om nødvendigt træffer Rådet disse foranstaltninger efter samme procedure. Bestemmelser vedrørende anvendelsen af toldkontin- 1. genter og toldlofter som omhandlet i aftalens bilag II, VI (bortset fra dem, der er omfattet af artikel 1) og VIIIa, herunder ændringer og tekniske tilpasninger, der er nødvendige som følge ændringer af den kombinerede nomenklatur og Taric- koder eller som følge af Rådets indgåelse af aftaler, protokoller eller brevvekslinger mellem Fællesskabet og Slovenien, vedtages af Kommissionen bistået af Toldkodeksudvalget, der er nedsat ved artikel 247 i forordning (EØF) nr. 2913/92 (1), i overens- stemmelse med proceduren i stk. 2. repræsentant Kommissionens forelægger udvalget et 2. udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyntagen til, hvor meget det pågæl- dende spørgsmål haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Under afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanterne for medlemsstaterne, den vægt, der er fast- lagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen. Kommissionen vedtager finder anvendelse. Er disse foranstaltninger imidlertid ikke i overens- stemmelse med udvalgets udtalelse, forelægger Kommissionen dem omgående for Rådet. I så fald foranstaltninger, der straks — kan Kommissionen udsætte gennemførelsen af de foran- staltninger, den har truffet afgørelse om, i et tidsrum på højst tre måneder regnet fra datoen for denne underretning — kan Rådet med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for det tidsrum, der er nævnt i første led. 3. Udvalget kan behandle ethvert spørgsmål vedrørende anvendelsen af toldkontingenterne og toldlofterne, som bringes op af udvalgets formand, enten på eget initiativ eller efter anmodning fra en medlemsstat. 4. Så snart toldlofterne er nået, kan Kommissionen udstede en forordning om genindførelse indtil udgangen af kalenderåret af de toldsatser, der gælder for tredjelande. AFSNIT II Beskyttelsesforanstaltninger Artikel 3 Kommissionen kan på eget initiativ eller efter anmodning fra en medlemsstat forelægge de nødvendige forslag. Artikel 4 1. I tilfælde af praksis, der kan berettige, at Fællesskabet anvender de i aftalens artikel 65 fastsatte foranstaltninger, beslutter Kommissionen efter behandling af sagen på eget initiativ eller efter anmodning fra en medlemsstat, om en sådan praksis er forenelig med aftalen. Den forelægger om fornødent forslag til vedtagelse af beskyttelsesforanstaltninger for Rådet, som handler i overensstemmelse med proceduren i traktatens artikel 113, undtagen i de tilfælde af støtte, som forordning finder anvendelse på, hvor der træffes (EF) nr. 3284/94 (2) foranstaltninger i nævnte forordning. Foranstaltningerne træffes alene på de betingelser, der er omhandlet i aftalens artikel 65, stk. 6. i overensstemmelse med procedurerne 2. I tilfælde af praksis, som kan foranledige Slovenien til at anvende foranstaltninger over for Fællesskabet på basis af afta- lens artikel 65, træffer Kommissionen efter behandling af sagen beslutning om, hvorvidt den pågældende praksis er forenelig med principperne i aftalen. Den træffer om fornødent egnede beslutninger på basis af kriterier, der følger af anvendelsen af traktatens artikel 85, 86 og 92. Artikel 5 I tilfælde af praksis, som kan berettige, at Kommissionen anvender de foranstaltninger, der er omhandlet i aftalens artikel 30, træffes der beslutning om indførelse af antidumpingforan- staltninger i overensstemmelse med bestemmelserne i forord- ning (EF) nr. 384/96 og proceduren i aftalens artikel 34, stk. 2 og stk. 3, litra b) eller d). Artikel 6 1. Når en medlemsstat anmoder Kommissionen om at anvende beskyttelsesforanstaltninger som omhandlet i aftalens artikel 31 og 32, forelægger den til støtte for sin anmodning Kommissionen de fornødne oplysninger som begrundelse for sin anmodning. Hvis Kommissionen beslutter ikke at anvende beskyttelsesforanstaltninger, og medlemsstaterne herom inden fem arbejdsdage efter modta- gelsen af medlemsstatens anmodning. underretter Rådet den Rådet kan i overensstemmelse med procedurerne i traktatens artikel 113 beslutte at indbringe de foranstaltninger, der er omhandlet i aftalens artikel 29 og artikel 123, stk. 2, for det Enhver medlemsstat kan indbringe Kommissionens beslutning for Rådet inden ti arbejdsdage efter dens meddelelse. (1) EFT L 302 af 19. 10. 1992, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 82/97 (EFT L 17 af 21. 1. 1997, s. 1). (2) EFT L 349 af 31. 12. 1994, s. 22. 20. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 187/3 Hvis Rådet med kvalificeret flertal oplyser, at det agter at træffe en anden beslutning, underretter Kommissionen straks Slove- nien herom og om, at der indledes konsultationer i associe- ringsrådet som omhandlet i aftalens artikel 34, stk. 2 og 3. efter udløbet af fristen på 30 dage, kan enhver medlemsstat, der har indbragt sagen for Kommissionen i overensstemmelse med stk. 3, indbringe den for Rådet. Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden beslutning inden 20 arbejdsdage efter afslutningen af konsultationerne med Slovenien i associeringsrådet. Kommissionen bistås af det udvalg, der er nedsat ved 2. forordning (EF) nr. 3491/93 (1) følgende benævnt »udvalget«). Det består af repræsentanter for medlemsstaterne og har Kommissionens repræsentant som formand. (i det Udvalget træder sammen efter indkaldelse fra dets formand. Denne meddeler snarest muligt medlemsstaterne alle relevante oplysninger. 3. Hvis Kommissionen efter anmodning fra en medlemsstat eller på eget initiativ beslutter, at der skal anvendes beskyttel- sesforanstaltninger som omhandlet i aftalens artikel 31 og 32 — underretter den straks medlemsstaterne herom, hvis den handler på eget initiativ, eller, hvis det sker efter anmodning fra en medlemsstat, inden fem arbejdsdage efter modta- gelsen af anmodningen I de i stk. 6 og 7 nævnte tilfælde kan Rådet med kvalifi- 8. ceret flertal inden to måneder træffe en anden beslutning. Artikel 7 Hvis der foreligger ekstraordinære omstændigheder som 1. omhandlet litra d), kan artikel 34, Kommissionen straks træffe beskyttelsesforanstaltninger i de tilfælde, der er nævnt i aftalens artikel 31 og 32. stk. 3, aftalens i Hvis Kommissionen modtager en anmodning fra en medlems- stat, træffer den beslutning derom inden fem arbejdsdage efter modtagelsen af anmodningen. Kommissionen meddeler Rådet og medlemsstaterne sin 2. beslutning. 3. Enhver medlemsstat kan indbringe Kommissionens beslutning for Rådet i overensstemmelse med proceduren i artikel 6, stk. 6. — konsulterer den udvalget Procedurerne i artikel 6, stk. 7 og 8, finder anvendelse. — underretter den samtidig Slovenien og associeringsrådet om, at der indledes konsultationer som omhandlet i aftalens artikel 34, stk. 2 og 3 — forelægger den samtidig associeringsrådet alle de oplys- ninger, der er nødvendige med henblik på disse konsultati- oner. 4. I alle tilfælde anses konsultationerne i associeringsrådet for afsluttet 30 dage efter den meddelelse, der er nævnt i stk. 1 og 3. Ved afslutningen af konsultationerne eller ved udløbet af fristen på 30 dage kan Kommissionen, hvis det ikke har været muligt at finde en ordning, efter høring af udvalget træffe egnede foranstaltninger til gennemførelse af artikel 31 og 32 i aftalen. 5. Den i stk. 4 nævnte beslutning meddeles straks Rådet, medlemsstaterne og Slovenien; den meddeles også associerings- rådet. Beslutningen finder straks anvendelse. 6. Enhver medlemsstat kan indbringe Kommissionens beslutning, der er omhandlet i stk. 4, for Rådet inden ti arbejds- dage efter modtagelsen af underretningen om beslutningen. Hvis Kommissionen ikke har truffet nogen beslutning inden for den tidsfrist, der er nævnt i stk. 1, andet afsnit, kan enhver medlemsstat, der har sagen for Kommissionen, indbringe den for Rådet i overensstemmelse med de proce- durer, der er omhandlet i dette stykkes første og andet afsnit. indbragt Artikel 8 Procedurerne i artikel 6 og 7 finder ikke anvendelse på varer, der er omfattet af protokol nr. 1 til aftalen. Artikel 9 Hvis omstændighederne kræver, at der træffes foranstaltninger vedrørende landbrugsprodukter på basis af aftalens artikel 22 og 31 eller på basis af bestemmelserne i bilagene vedrørende disse produkter, træffes sådanne foranstaltninger uanset artikel 6 og 7 i overensstemmelse med procedurerne i forordningerne om de fælles markedsordninger for landbrugsprodukter eller i specifikke bestemmelser, der vedtages i medfør af traktatens artikel 235, og som gælder for produkter fremstillet ved forar- bejdning af forudsat at betingelserne i henhold til aftalens artikel 22 eller artikel 34, stk. 2 og 3, er opfyldt. landbrugsprodukter, 7. Hvis Kommissionen ikke har truffet nogen beslutning som omhandlet i stk. 4, andet afsnit, inden ti arbejdsdage efter afslutningen af konsultationerne i associeringsrådet, subsidiært Artikel 10 (1) EFT L 319 af 21. 12. 1993, s. 1. Kommissionen foranstalter på Fællesskabets vegne de notifika- tioner af associeringsrådet, som kræves i aftalen. L 187/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 20. 7. 1999 Artikel 11 Denne forordning er ikke til hinder for anvendelse af beskyttelsesforanstaltninger som omhandlet i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 119 H og 120 I i overensstemmelse med de deri fastlagte procedurer. Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den anvendes fra 1. februar 1999. Artikel 12 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 1999. På Rådets vegne S. NIINISTÖ Formand


title: 1999/519/EF: Rådets henstilling af 12. juli 1999 om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter (0 Hz-300 GHz)

eurovoc_concepts:
health control
health risk
medical research
non-ionising radiation
radiation protection

text: 30. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 199/59 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) RÅDET RÅDETS HENSTILLING af 12. juli 1999 om begrænsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter (0 Hz-300 GHz) (1999/519/EF) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION, under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 152, stk. 4, andet afsnit, beskyttelse af arbejdstagere mod fysiske agenser (5), som omfatter foranstaltninger mod ikke-ioniserende stråling; denne henstilling omhandler derfor ikke beskyttelse af arbejdstagere mod eksponering for elektromagnetiske felter på arbejdsstedet; som henviser til forslag fra Kommissionen, som henviser til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1), og som tager følgende i betragtning: (1) (2) (3) Ifølge traktatens artikel 3, litra p), skal Fællesskabets virke indebære et bidrag til opnåelse af et højt sundheds- beskyttelsesniveau; endvidere bestemmelser om beskyttelse af arbejdstagernes og forbrugernes sundhed; indeholder traktaten Europa-Parlamentet opfordrede i sin beslutning af 5. maj 1994 om bekæmpelse af gener i forbindelse med ikke- ioniserende stråling (2) Kommissionen til at foreslå forskriftsmæssige foranstaltninger, der tager sigte på at begrænse arbejdstagernes og befolkningens eksponering for ikke-ioniserende stråling; forbedring af der findes minimumsforskrifter i Fællesskabet for beskyt- telse af arbejdstageres sikkerhed og sundhed for så vidt angår elektromagnetiske felter i forbindelse med arbejde ved skærmterminaler (3); der er iværksat foranstaltninger sikkerheden og sundheden under til arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer (4), ifølge hvilke arbejdsgiverne bl. a. har pligt til at vurdere aktiviteter, der indebærer en særlig risiko for eksponering for ikke-ioniserende strå- ling; der er stillet forslag til minimumsforskrifter for (1) EFT C 175 af 21. 6. 1999. (2) EFT C 205 af 25. 7. 1994, s. 439. (3) EFT L 156 af 21. 6. 1990, s. 14. (4) EFT L 348 af 28. 11. 1992, s. 1. (4) (5) (6) (7) befolkningen i Fællesskabet skal beskyttes mod kendte sundhedsskadelige virkninger, der kan skyldes ekspone- ring for elektromagnetiske felter; foranstaltninger vedrørende elektromagnetiske felter bør sikre alle Fællesskabets borgere et højt beskyttelsesni- veau; medlemsstaternes bestemmelser på området bør tage udgangspunkt i alment accepterede rammer for at bidrage til at sikre en ensartet beskyttelse i hele Fælles- skabet; ifølge subsidiaritetsprincippet kan nye foranstaltninger på et område, der ikke hører ind under Fællesskabets enekompetence, f. eks. beskyttelse af befolkningen mod ikke-ioniserende stråling, kun træffes af Fællesskabet, hvis målene for den påtænkte handling på grund af dennes omfang eller virkninger bedre kan gennemføres af Fællesskabet end af medlemsstaterne; foranstaltninger til begrænsning af befolkningens ekspo- nering for elektromagnetiske felter bør afvejes mod de sundheds- og sikkerhedsmæssige fordele, som apparater, der fremkalder elektromagnetiske felter, i øvrigt har for livskvaliteten inden for områder som telekommunika- tion, energi og offentlig sikkerhed; (5) EFT C 77 af 18. 3. 1993, 12, og EFT C 230 af 19. 8. 1994, s. 3. L 199/60 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 7. 1999 (8) der er behov for, at der i henstillinger fra Rådet til medlemsstaterne for eksponering for elektromagnetiske felter med det formål at beskytte befolkningen; fællesskabsrammer fastsættes kan medføre eksponering for elektromagnetiske felter, og afgøre, om eksponeringsforholdene for enkeltper- soner er erhvervsrelaterede i overensstemmelse med fællesskabsbestemmelserne om beskyttelse af arbejdsta- geres sikkerhed og sundhed; (9) målet med denne henstilling er at beskytte befolkningens sundhed, og henstillingen gælder derfor navnlig for steder, hvor enkeltpersoner opholder sig i væsentlig tid set i forhold til de virkninger, denne henstilling omfatter; (15) medlemsstaterne kan i overensstemmelse med traktaten fastsætte et højere beskyttelsesniveau end det, der er fastsat i denne henstilling, (10) (11) fællesskabsrammerne, som henviser til den foreliggende omfattende videnskabelige dokumentation, skal baseres på bedste foreliggende videnskabelige data og rådgivning på området og bør omfatte basisrestriktioner og referen- ceniveauer for eksponering for elektromagnetiske felter, idet der gøres opmærksom på, at kun kendte virkninger er lagt til grund for de anbefalede eksponeringsgrænser; International Commission on Non-Ionising Radiation Protection (ICNIRP) har rådgivet om dette spørgsmål, og Den Videnskabelige Styringskomité i Kommissionen har givet sin tilslutning til denne rådgivning; fællesskabsram- merne skal med jævne mellemrum revideres og vurderes på grundlag af ny viden og udviklingen inden for tekno- logi og anvendelse af kilder og praksis vedrørende anvendelsen, som giver anledning til eksponering for elektromagnetiske felter; al for stråling fra elektromagnetiske sådanne basisrestriktioner og referenceniveauer bør gælde felter, undtagen optisk stråling og ioniserende stråling; for så vidt angår optisk stråling er der fortsat behov for, at den relevante videnskabelige information og rådgivning over- vejes; for så vidt angår ioniserende stråling findes der i forvejen fællesskabsbestemmelser; (12) med henblik på vurdering af overholdelsen af basisre- striktionerne i denne henstilling bør de nationale og europæiske standardiseringsorganer (f. eks. Cenelec og CEN) tilskyndes til at udarbejde standarder for konstruk- tion og afprøvning af udstyr inden for rammerne af Fællesskabets bestemmelser; (13) elektromagnetiske felter, men udelukker tilslutning til de anbefalede restriktioner og referenceni- veauer bør sikre et højt beskyttelsesniveau vedrørende kendte sundhedseffekter, der kan skyldes eksponering for ikke nødvendigvis interferens med eller påvirkning af funkti- onen af medicinsk udstyr, såsom metalproteser, pacema- kere og defibrillatorer, øresneglsimplantater og andre implantater; der kan opstå interferens med pacemakere ved niveauer, som ligger under de anbefalede reference- niveauer, og der bør derfor træffes forholdsregler, som dog ligger uden for denne henstillings anvendelsesom- råde, men er omfattet af lovgivningen om elektromagne- tisk kompatibilitet og medicinsk udstyr; (14) i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet omfatter denne henstilling generelle principper og metoder vedrørende beskyttelse af enkeltpersoner, mens det er medlemsstaternes opgave at fastsætte nærmere regler for kilder og praksis vedrørende anvendelsen, der (16) (17) der bør på nationalt plan og på fællesskabsplan udar- bejdes rapporter om medlemsstaternes foranstaltninger på området, uanset om de er bindende, og om hvordan der er taget hensyn til denne henstilling; for at øge opmærksomheden for risici ved og beskyttel- sesforanstaltninger mod elektromagnetiske felter bør medlemsstaterne fremme oplysning og praktisk vejled- ning på området, navnlig med hensyn til udformning, montering eller anvendelse af udstyr med henblik på at opnå, at eksponeringsniveauerne ikke overstiger de anbefalede restriktioner; (18) der bør lægges vægt på at opnå kommunikation og forståelse af risici forbindelse med eksponering for elektromagnetiske felter under hensyntagen til befolk- ningens opfattelse af sådanne risici; i (19) medlemsstaterne bør tage hensyn til de fremskridt, der er sket inden for videnskabelig viden og teknologi med hensyn til beskyttelse mod ikke-ioniserende stråling, idet der tages hensyn til sikkerhedsaspektet, og de bør jævn- ligt gennemføre undersøgelse og kontrol ved med jævne mellemrum at foretage en vurdering på grundlag af retningslinjer fra kompetente internationale organisati- oner som f. eks. International Commission on Non-Ioni- sing Radiation Protection, HENSTILLER: I. at medlemsstaterne i forbindelse med denne henstilling tillægger de fysiske størrelser, der er omhandlet i bilag I, punkt A, den værdi, der er fastlagt deri, II. at medlemsstaterne med henblik på at sikre et højt niveau for sundhedsbeskyttelse mod eksponering for elektromag- netiske felter: a) vedtager en ramme for basisrestriktioner og reference- niveauer på grundlag af bilag I, punkt B b) i overensstemmelse med denne ramme træffer foran- staltninger med hensyn til kilder og praksis vedrørende anvendelsen, der medfører, at befolkningen eksponeres for elektromagnetiske felter over længere ekspone- ringstid, med undtagelse af eksponering i medicinsk øjemed, hvor farerne og fordelene ved en eksponering, som overstiger basisrestriktionerne, må afvejes c) søger at sikre overholdelse af de basisrestriktioner, der er omhandlet i bilag II, med hensyn til befolkningens eksponering, 30. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 199/61 III. at medlemsstaterne for at lette og fremme overholdelse af basisrestriktionerne i bilag II: a) tager hensyn til de referenceniveauer, der er omhandlet i bilag III, vedrørende vurdering af eksponering eller, hvor sådanne findes, til europæiske eller nationale stan- darder, der er baseret på aftalte, videnskabeligt beviste måle- og beregningsmetoder til vurdering af overens- stemmelse med basisrestriktionerne, i det omfang de er anerkendt af medlemsstaten b) i overensstemmelse med formlerne i bilag IV foretager en vurdering af forhold, hvor der er tale om kilder med mere end én frekvens, med hensyn til både basisrestrik- tioner og referenceniveauer c) hvor det er relevant, kan tage hensyn til andre kriterier såsom eksponeringens varighed, hvilke dele af kroppen der eksponeres, alder og befolkningens sundhedsstatus, IV. at medlemsstaterne overvejer både farer og fordele i forbindelse med beslutningen om, hvorvidt der skal træffes foranstaltninger i henhold til denne henstilling, når de fastlægger politikker eller vedtager foranstaltninger vedrø- rende enkeltpersoners eksponering for elektromagnetiske felter, V. at medlemsstaterne med henblik på at øge kendskabet til risici og beskyttelse mod eksponering for elektromagne- tiske felter informerer befolkningen på en relevant måde sundhedseffekt og om felters om elektromagnetiske forholdsregler herimod, felters sundhedseffekt VI. at medlemsstaterne med henblik på at øge kendskabet til elektromagnetiske fremmer og skaffer overblik over forskning i elektromagnetiske felter og menneskers sundhed som led i de nationale forsknings- programmer under hensyntagen til anbefalingerne og forskningsindsatsen på fællesskabsplan og på internatio- nalt plan fra flest mulige kilder, VII. at medlemsstaterne med henblik på at bidrage til, at der etableres et sammenhængende system til beskyttelse mod risici for eksponering for elektromagnetiske felter, udar- bejder rapporter om de erfaringer, der er indhentet med de foranstaltninger, de træffer på området i henhold til denne henstilling, og forelægger dem for Kommissionen efter en periode på tre år efter vedtagelsen af denne henstilling med angivelse af, hvordan der i foranstaltningerne er taget hensyn til henstillingen, OPFORDRER Kommissionen til 1) at arbejde hen imod opstilling af europæiske standarder som omhandlet i punkt III, litra a), herunder beregnings- og målemetoder 2) at tilskynde til forskning i virkninger på lang og på kort sigt af eksponering for elektromagnetiske felter ved alle rele- vante frekvenser i forbindelse med gennemførelsen af det gældende rammeprogram for forskning 3) fortsat at deltage i arbejdet i internationale organisationer, der er kompetente på dette område, og fremme opnåelse af international enighed om retningslinjer og rådgivning vedrørende beskyttelses- og forebyggelsesforanstaltninger 4) at være opmærksom på de spørgsmål, denne henstilling omhandler, med henblik på at ændre og ajourføre henstil- lingen, også under hensyntagen til eventuelle virkninger, som der i øjeblikket forskes i, herunder relevante aspekter vedrørende sikkerhed, og inden fem år at udarbejde en rapport på grundlag af medlemsstaternes rapporter samt de seneste videnskabelige data og vejledninger. Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 1999. På Rådets vegne S. NIINISTÖ Formand L 199/62 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 7. 1999 BILAG I DEFINITIONER I henstillingen omfatter begrebet »elektromagnetiske felter« statiske felter, ekstremt lavfrekvente felter (ELF) og højfre- kvente felter (radiofrekvenser (RF)), herunder mikrobølger, inden for frekvensområdet 0 Hz-300 GHz. A. FYSISKE STØRRELSER I forbindelse med eksponering for elektromagnetiske felter anvendes der normalt otte fysiske størrelser: Kontaktstrøm (Ic lades af feltet. ) mellem et menneske og en genstand udtrykkes i ampere (A). En ledende genstand i et elektrisk felt kan Strømtæthed (J) defineres som den strøm, der går gennem tværsnittet af en enhed vinkelret på udbredelsesretningen i en leder med en vis udstrækning, som f. eks. det menneskelige legeme eller dele heraf, udtrykt i ampere pr. kvadratmeter (A/m2). Elektrisk feltstyrke er en vektorstørrelse (E), der svarer til den kraft, der virker på en ladet partikel uafhængigt af dens rumlige bevægelse. Den udtrykkes i volt pr. meter (V/m). Magnetisk feltstyrkel er en vektorstørrelse (H), der sammen med den magnetiske fluxtæthed kendetegner et magnetisk felt i et hvilket som helst punkt i rummet. Den udtrykkes i ampere pr. meter (A/m). Magnetisk fluxtæthed er en vektorstørrelse (B), der svarer til den kraft, der virker på ladninger i bevægelse; den udtrykkes i tesla (T). I frit rum og i biologisk materiale kan magnetisk fluxtæthed og magnetisk feltstyrke omregnes til hinanden ved hjælp af ligningen 1 A m–1 = 4π 10–7 T. Effekttæthed (S) er den relevante størrelse, der anvendes ved meget høje frekvenser, hvor der er lav indtrængningsdybde i kroppen. Der er tale om strålingseffekten vinkelret på en overflade divideret med overfladens areal, og den udtrykkes i watt pr. kvadratmeter (W/m2). Specifik energiabsorption (SA) defineres som den energi, der absorberes pr. masseenhed af biologisk væv, udtrykt i joule pr. kilogram (J/kg). I henstillingen anvendes begrebet til at reducere ikke-termiske virkninger fra pulserende mikrobøl- gestråling. Specifik energiabsorptionshastighed (SAR) som gennemsnit for hele kroppen eller for dele af kroppen defineres som den i watt pr. kilogram (W/kg). hastighed, hvormed energi absorberes pr. masseenhed af biologisk væv, udtrykt Helkrops-SAR er bredt accepteret som mål for skadelige termiske effekter ved eksponering for højfrekvente felter. Ud over den gennemsnitlige helkrops-SAR er det nødvendigt med lokale SAR-værdier med henblik på at vurdere og begrænse for stor afsættelse af energi i mindre dele af kroppen som følge af særlige eksponeringsforhold. Sådanne forhold kan f. eks. være en jordforbundet person eksponeret for radiobølger i det lave MHz-område og eksponerede personer i nærheden af en antenne. Blandt disse størrelser kan magnetisk fluxtæthed, kontaktstrøm, elektrisk og magnetisk feltstyrke og effekttæthed måles direkte. B. BASISRESTRIKTIONER OG REFERENCENIVEAUER Når restriktioner baseret på en vurdering af elektromagnetiske felters mulige sundhedseffekter skal anvendes, bør der skelnes mellem basisrestriktioner og referenceniveauer. Note: Disse basisrestriktioner og referenceniveauer for begrænsning af eksponering er udarbejdet efter en grundig gennem- gang af al videnskabelig litteratur, der er offentliggjort. De kriterier, der blev anvendt under gennemgangen, var udformet med henblik på at evaluere troværdigheden af de forskellige anførte resultater; kun velunderbyggede virkninger blev anvendt som grundlag for de foreslåede eksponeringsrestriktioner. Det blev ikke anset for at være fastslået, at kræft kan skyldes langsigtet eksponering for elektromagnetiske felter. Da der imidlertid er sikkerhedsfak- torer på omkring 50 mellem tærskelværdierne for akutte virkninger og basisrestriktionerne, dækker henstillingen implicit eventuelle langsigtede virkninger inden for hele frekvensområdet. Basisrestriktioner. Restriktioner vedrørende eksponering for tidsvarierende elektriske, magnetiske og elektromagnetiske felter, der er baseret direkte på konstaterede helbredsvirkninger og biologiske overvejelser, benævnes »basisrestrikti- oner«. Afhængigt af feltets frekvens specificeres restriktionerne ved hjælp af de fysiske størrelser magnetisk fluxtæthed (B), strømtæthed (J), specifik energiabsorptionshastighed (SAR), og effekttæthed (S). Magnetisk fluxtæthed og effekt- tæthed kan umiddelbart måles hos eksponerede personer. 30. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 199/63 Referenceniveauer. Referenceniveauerne anvendes ved vurdering i praksis af eksponering med henblik på at afgøre, om der er mulighed for, at basisrestriktionerne overskrides. Nogle referenceniveauer er afledt fra relevante basisrestrikti- oner ved hjælp af målinger og/eller beregningsmetoder, andre vedrører perception og skadelige indirekte virkninger af eksponering for elektromagnetiske felter. De afledte størrelser er elektrisk feltstyrke (E), magnetisk feltstyrke (H), ). Størrelser, der vedrører perception og andre magnetisk fluxtæthed (B), effekttæthed (S) og strøm på lemmer (I L indirekte virkninger er (kontakt-)strøm (I I en givet ) og, C eksponeringssituation kan målte eller beregnede værdier af de enkelte størrelser sammenlignes med det relevante referenceniveau. Overholdelse af referenceniveauet sikrer overholdelse af basisrestriktionen. Selv om den målte værdi overstiger referenceniveauet, indebærer det ikke nødvendigvis, at basisrestriktionen overskrides. Det skal dog i sådanne tilfælde fastslås, om basisrestriktionen er overholdt. for pulserende felter, specifik energiabsorption (SA). Henstillingen indeholder ikke kvantitative restriktioner vedrørende statiske elektriske felter. Det anbefales dog, at generende perception af elektriske overfladeladninger og gnistudladninger, der forårsager stress og virker generende, undgås. Nogle størrelser, basisrestriktioner som referenceniveauer (jf. bilag II og III). f. eks. magnetisk fluxtæthed (B) og effekttæthed (S), anvendes ved visse frekvenser som såvel L 199/64 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 7. 1999 BILAG II BASISRESTRIKTIONER Afhængigt af frekvens anvendes følgende fysiske størrelse (dosimetriske/eksposimetriske størrelser) til at angive basisre- striktioner vedrørende elektromagnetiske felter: — Mellem 0 og 1 Hz fastsættes der basisrestriktioner vedrørende magnetisk fluxtæthed for statiske magnetiske felter (0 Hz) og strømtæthed for tidsvarierende felter indtil 1 Hz med henblik på at undgå virkninger for hjerte-kar- og centralnervesystemet. — Mellem 1 Hz og 10 MHz fastsættes der basisrestriktioner vedrørende strømtæthed med henblik på at undgå virkninger for nervesystemets funktioner. — Mellem 100 Hz og 10 GHz fastsættes der basisrestriktioner vedrørende SAR med henblik på at undgå helkropsvarme- stress og lokal opvarmning af væv. I frekvensområder 100 kHz-10 MHz fastsættes der restriktioner vedrørende såvel strømtæthed som SAR. — Mellem 10 GHz og 300 GHz fastsættes der basisrestriktioner vedrørende strømtæthed med henblik på at undgå opvarmning af væv på eller nær kroppens overflade. Basisrestriktionerne, jf. tabel 1, fastlægges således, at der tages højde for usikkerhedsmomenter i forbindelse med særligt følsomme personer og miljøforhold og for, at befolkningens alder og sundhedstilstand varierer. Tabel 1 Basisrestriktioner for elektriske, magnetiske og elektromagnetiske felter (0 Hz-300 GHz) Frekvensområde Magnetisk fluxtæthed (mT) Strømtæthed (mA/m2) (rms) Gennemsnitlig helkrops-SAR (W/kg) Lokal SAR (hoved og krop) (W/kg) Lokal SAR (lemmer) (W/kg) Effekt- tæthed, S (W/m2) 0 Hz >0-1 Hz 1-4 Hz 4-1 000 Hz 1 000 Hz-100 kHz 100 kHz-10 MHz 10 MHz-10 GHz 10-300 GHz 40 — — — — — — — — 8 8/f 2 f/500 f/500 — — — — — — — 0,08 0,08 — — — — — — 2 2 — — — — — — 4 4 — — — — — — — — 10 Bemærkninger 1. ƒ er frekvensen i Hz. 2. Basisrestriktionen for strømtæthed har til formål at beskytte mod akutte følger af eksponeringen for centralnervesyste- mets væv i hoved og krop, og den har en indbygget sikkerhedsfaktor. Basisrestriktionerne for ELF er baseret på kendte negative virkninger på centralnervesystemet. Sådanne akutte virkninger er hovedsagelig af momentan karakter, og der er ikke noget videnskabeligt belæg for at ændre basisrestriktionerne for kortvarig eksponering. Da basisrestriktionen imidlertid refererer til negative virkninger på centralnervesystemet, tillader denne basisrestriktion eventuelt højere strømtætheder i andet biologisk væv end centralnervesystemet under samme eksponeringsbetingelser. 3. På grund af kroppens elektriske heterogenitet beregnes strømtæthed som middelværdier i et tværsnit på 1 cm2 vinkelret på udbredelsesretningen. 30. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 199/65 4. Ved frekvenser på op til 100 kHz kan spidsværdierne for strømtætheden beregnes ved at gange rms-værdien med √2 bør den tilsvarende frekvens, der skal anvendes i basisrestriktionerne, beregnes som (=1,414). Ved pulser af varighed t ƒ = 1/(2t p ). p 5. Ved frekvenser på op til 100 kHz og ved pulserende magnetiske felter kan den maksimale strømtæthed i forbindelse med pulserne beregnes ud fra stige-/faldetiderne og den magnetiske fluxtætheds maksimale ændringshastighed. Den inducerede strømtæthed kan derefter sammenlignes med den relevante basisrestriktion. 6. Alle SAR-værdier beregnes som middelværdi for en 6-minutters periode. 7. Lokal SAR beregnes som middelværdi i en masse af 10 g sammenhængende væv; den deraf følgende maksimale SAR bør være den værdi, der anvendes ved vurdering af eksponering. Disse 10 g væv skal være en masse af sammenhæn- gende væv med næsten homogene elektriske egenskaber. Når man præciserer, at det er en sammenhængende vævsmasse, erkendes det, at dette begreb kan anvendes inden for elektronisk dosimetri, men kan være problematisk i forbindelse med direkte fysiske målinger. En enkel form som f. eks. kubisk vævsmasse kan bruges, forudsat at de beregnede dosimetriske mængder har forsigtige værdier i forhold til eksponeringsretningslinjerne. 8. Ved pulser af varighed t p bør den tilsvarende frekvens, der skal anvendes i basisrestriktionerne, beregnes som ƒ = 1/ ). Endvidere anbefales en supplerende basisrestriktion ved pulseksponering i frekvensområdet 0,3-10 GHz og ved (2t p lokal eksponering af hovedet med henblik på at begrænse og undgå virkninger for hørelsen som følge af termoelastisk udvidelse. SA bør således ikke overstige 2 mJ kg–1 som middelværdi i en masse af 10 g væv. L 199/66 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 7. 1999 BILAG III REFERENCENIVEAUER Der fastsættes referenceniveauer for eksponering, for at der kan foretages sammenligning med værdier for målte størrelser. Overholdelse af alle anbefalede referenceniveauer sikrer overholdelse af basisrestriktionerne. Selv om de målte værdier ligger højere end referenceniveauerne, indebærer det ikke nødvendigvis, at basisrestriktionerne overskrides. I dette tilfælde bør der foretages en vurdering af, om eksponeringsniveauet ligger under basisrestriktionerne. Maksimal beskyttelse opnås ved, at referenceniveauerne for begrænsning af eksponering fastlægges på grundlag af basisrestriktionerne ved feltets maksimale kobling til den eksponerede person. En oversigt over referenceniveauerne findes i tabel 2 og 3. Referenceniveauerne skal generelt være rumligt beregnede middelværdier for hele den eksponerede persons krop, men med det vigtige forbehold, at de lokale basisrestriktioner ikke overskrides. Under visse forhold, hvor eksponeringen er stærkt lokaliseret, f. eks. ved håndholdte telefoner i forhold til hovedet, er det ikke relevant at anvende referenceniveauer. I sådanne tilfælde foretages der en direkte vurdering af, om den lokaliserede basisrestriktion er overholdt. N i v e a u e r f o r f e l t e r Tabel 2 Referenceniveauer for elektriske, magnetiske og elektromagnetiske felter (0 Hz-300 GHz, uperturberede rms-værdier) Magnetisk fluxtæthed (B) (µT) Tilsvarende plan- bølge-effekttæthed S eq (W/m2) Frekvensområde 0-1 Hz 1-8 Hz 8-25 Hz 0,025-0,8 kHz 0,8-3 kHz 3-150 kHz 0,15-1 MHz 1-10 MHz 10-400 MHz Elektrisk feltstyrke E (V/m) — 10 000 10 000 250/f 250/f 87 87 87/f1/2 28 Magnetisk feltstyrke (H) (A/m) 3,2 × 104 3,2 × 104/f2 4 000/f 4/f 5 5 0,73/f 0,73/f 0,073 4 × 104 4 × 104/f2 5 000/f 5/f 6,25 6,25 0,92/f 0,92/f 0,092 400-2 000 MHz 1,375 f1/2 0,0037 f1/2 0,0046 f1/2 2-300 GHz 61 0,16 0,20 — — — — — — — — 2 f/200 10 Bemærkninger: 1. ƒ som anført i frekvensområdekolonnen. 2. Ved frekvenser mellem 100 kHz og 10 GHz skal Seq periode. , E2, H2 og B2 beregnes som middelværdier for en 6-minutters 3. Ved frekvenser over 10 GHz skal S , E2, H2 og B2 beregnes som middelværdier for en 68/ƒ1,05 -minutters periode (ƒ i eq GHz). 4. Der fastsættes ingen E-værdi for frekvenser på <1 Hz, som er faktiske statiske elektriske felter. For de fleste personer opstår generende perception af elektriske overfladeladninger ikke ved feltstyrker på under 25 kV/m. Gnistudladninger, der forårsager belastning og gener, bør undgås. 30. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 199/67 Bemærkning: Der fastsættes ikke højere referenceniveauer for eksponering for ELF-felter, når eksponeringen er kortvarig (jf. tabel 1, note 2). I mange tilfælde, hvor de målte værdier overstiger referenceniveauet, følger det ikke nødvendigvis, at basisrestriktionen overskrides. Forudsat at de negative helbredsvirkninger af indirekte følger af eksponering (som f. eks. mikrochok) kan undgås, erkendes det, at de referenceniveauer, der er fastsat for almenbefolkningen, kan overskrides, forudsat at basis- restriktionen for strømtæthed ikke overskrides. I mange praktiske eksponeringssituationer vil ydre ELF-felter på reference- niveauerne forårsage strømtætheder i centralnervesystemets væv, som ligger under basisrestriktionerne. Det erkendes også, at en række almindelige anordninger udsender lokalt afgrænsede felter, som overstiger referenceniveauerne. Dette sker normalt under eksponeringsforhold, hvor basisrestriktionerne ikke overskrides pga. af svag kobling mellem feltet og kroppen. Hvad angår spidsværdierne anvendes følgende referenceniveauer for elektrisk feltstyrke (V/m), magnetisk feltstyrke (A/m) og magnetisk fluxtæthed (µT): — Ved frekvenser op til 100 kHz beregnes referencespidsværdierne ved at gange de tilsvarende rms-værdier med √2 (=1,414). Ved pulser af varighed t p bør den tilsvarende frekvens, der skal anvendes, beregnes som f = 1/(2t ). p — Ved frekvenser mellem 100 kHz og 10 MHz beregnes referencespidsværdierne ved at gange de tilsvarende rms- værdier med 10α, hvor α = (0,665 log(ƒ/105)+0,176), ƒ i Hz — Ved frekvenser mellem 10 MHz og 300 GHz beregnes referencespidsværdierne ved at gange de tilsvarende rms- værdier med 32. Bemærkning: For så vidt angår pulserende og/eller transiente felter med lave frekvenser findes der generelt frekvensafhængige basis- restriktioner og referenceniveauer, ud fra hvilke der kan udledes risikovurdering og eksponeringsretningslinjer for pulserende og /eller transiente kilder. En forsigtig metode kan være at vise et pulserende eller transient signal fra et elektromagnetisk felt som et Fourierspektrum af dets komponenter i hvert frekvensområde, som så kan sammenlignes med referenceniveauerne for disse frekvenser. Additionsformlen for samtidig eksponering for felter med flere frekvenser kan også anvendes til at fastslå, om basisrestriktionerne er iagttaget. Skønt der kun findes få oplysninger om forholdet mellem biologiske virkninger og pulserende felters spidsværdier, foreslås det for frekvenser på over 10 MHz, at S som middelværdi over pulsbredden ikke må udgøre mere end 1 000 gange referenceniveauerne, eller at feltstyrkerne ikke må udgøre mere end 32 gange referenceniveauerne for feltstyrke. For frekvenser mellem ca. 0,3 GHz og adskillige GHz og for lokal eksponering af hovedet skal den specifikke absorption fra pulser begrænses med henblik på at begrænse og undgå virkninger for hørelsen som følge af termoelastisk ekspansion. I dette frekvensområde svarer SA-grænsen på 4-16 mJ/kg–1, som giver denne virkning, til SAR-spidsværdier på 130-520 W kg–1 i hjernen ved pulser på 30-µs. Mellem 100 kHz og 10 MHz beregnes feltstyrkernes spidsværdier ved interpolation fra 1,5 gange spidsværdien ved 100 kHz til 32 gange spidsværdien ved 10 MHz. eq K o n t a k t s t r ø m o g s t r ø m p å l e m m e r For frekvenser på op til 110 MHz bør der anvendes supplerende referenceniveauer, for at risici som følge af kontaktstrøm kan undgås. En oversigt over referenceniveauerne for kontaktstrøm findes i tabel 3. Referenceniveauerne for kontaktstrøm er blevet fastlagt under hensyntagen til, at den grænse for kontaktstrøm, hvor der udløses biologisk respons hos voksne kvinder og hos børn, udgør henholdsvis ca. to tredjedele og halvdelen af grænsen for voksne mænd. Tabel 3 Referenceniveauer for kontaktstrøm fra ledende genstande (f i kHz) Frekvensområde Maksimal kontaktstrøm (mA) 0 Hz-2,5 kHz 2,5 KHz-100 kHz 100 KHz-110 MHz 0,5 0,2 f 20 For frekvensområder 10 MHz-110 MHz anbefales et referenceniveau på 45 mA strøm gennem en kropsdel. Det skal begrænse den lokale SAR over en 6-minutters periode. L 199/68 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 7. 1999 BILAG IV EKSPONERING FRA KILDER MED FLERE FREKVENSER Det skal tages i betragtning, at der er mulighed for, at samtidig eksponering for felter med forskellige frekvenser virker additivt. Beregninger på grundlag af en sådan additivitet bør foretages særskilt for hver virkning; der bør således foretages separate vurderinger af termiske virkninger og elektrisk stimulering af kroppen. Basisrestriktioner Ved samtidig eksponering for felter med forskelige frekvenser bør følgende kriterier opfyldes med hensyn til basisrestrik- tionerne. For elektrisk stimulering, der er relevant for frekvenser fra 1 Hz til 10 MHz, bør inducerede strømtætheder lægges til i følge denne formel: 10 MHz Σ i = 1 Hz J i J L,i ≤ 1 For termiske virkinger, der er relevante fra 100 kHz, bør specifikke energiabsorptionshastigheder (SAR), og effekttætheder lægges til i følge denne formel: 10 GHz Σ SAR i 300 GHz Σ + i = 100 kHz SAR L i > 10 GHz S i S L ≤ 1 hvor J i er strømtæthed ved frekvensen i JL,i er basisrestriktionen for strømtæthed ved frekvensen i som fastsat i tabel 1 SARi er SAR som følge af eksponering ved frekvensen i SARL er basisrestriktionen for SAR som fastsat i tabel 1 Si er effekttæthed ved frekvensen i SL er basisrestriktionen for effekttæthed som fastsat i tabel 1. Referenceniveauer Når basisrestriktionerne skal anvendes, bør følgende kriterier for feltstyrkers referenceniveauer anvendes. For virkninger af inducerede strømtætheder og elektrisk stimulering, der er relevant for frekvenser på op til 10 MHz, bør følgende to krav gælde for feltniveauerne: 1 MHz Σ i = 1 Hz E i E L,i + 10 MHz Σ i > 1 MHz E i a ≤ 1 30. 7. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 199/69 og hvor 150 kHz Σ j = 1 Hz H j H L,j + 10 MHz Σ j > 150 kHz H j b ≤ 1 E i E L,i er elektrisk feltsyrke ved frekvensen i er referenceniveauet for elektrisk feltstyrke som fastsat i tabel 2 H i er magnetisk feltstyrke ved frekvensen i H L,i er referenceniveauet for magnetisk feltstyrke som fastsat i tabel 2 a er 87 V/m og b er 5 A/m (6,25 µT). I forhold til ICNIRP's retningslinjer (1), der omfatter såvel erhvervsmæssig eksponering som almenbefolkningens ekspone- ring, svarer slutpunkterne i additionerne til almenbefolkningens eksponering. Der anvendes konstante værdier (a og b) over 1 MHz for det elektriske felt og over 150 kHz for det magnetiske felt, fordi additionen bygger på inducerede strømtætheder og ikke bør sammenblandes med forhold, hvor der forekommer termiske virkninger. Sådanne forhold danner grundlag for E over henholdsvis 1 MHz og 150 kHz, jf. tabel 2. og H L,i L,j For forhold, hvor der forekommer termiske virkninger, og som er relevante for frekvenser fra 100 kHz, bør følgende to krav gælde for feltniveauerne: 1 MHz Σ i = 100 kHz 150 kHz Σ j = 100 kHz ( ( Ei c Hj d ) 2 + 300 GHz Σ i > 1 MHz ( Ei E L,i ) 2 ≤ 1 ) 2 + 300 GHz Σ ( j > 150 kHz Hj H L,j ) 2 ≤ 1 og hvor E i EL,i H j er elektrisk feltstyrke ved frekvensen i er referenceniveauet for elektrisk feltstyrke som fastsat i tabel 2 er magnetisk feltstyrke ved frekvensen j HL,j er referenceniveauet for magnetisk feltstyrke beregnet ud fra tabel 2 c er 87/f1/2 V/m og de er 0,73/fA/m. Også her er nogle af slutpunkterne blevet justeret i forhold til ICNIRP's retningslinjer til kun at omfatte almenbefolknin- gens eksponering. (1) International Commission on Non-Ionizing Radiation Protection. Guidelines for Limiting Exposure to Time-Varying Electric, Magnetic, and Electromagnetic Fields (up to 300 GHz). Svar på spørgsmål og bemærkninger vedrørende ICNIRP. Health Physics 75(4): 438-439 (1998). L 199/70 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 7. 1999 For henholdsvis strøm på lemmer og kontaktstrøm bør følgende krav gælde: 110 MHz Σ k = 10 MHz ( I k IL,k ) 2 ≤ 1 110 MHz Σ n > 1 Hz ( I n IC,n ) 2 ≤ 1 hvor I er strømkomponenten for lemmer ved frekvensen k k IL,k er referenceniveauet for strøm på lemmer, 45 mA er kontaktstrømkomponenten ved frekvensen n In I C,n referenceniveauet for kontaktstrøm ved frekvensen n (jf. tabel 3). Ovenstående additionsformel forudsætter worst-case faseforhold blandt felterne fra flere kilder. Typiske eksponeringsfor- hold kan derfor i praksis resultere i mindre restriktive eksponeringsniveauer end dem, der fremkommer ved anvendelse af ovenstående formel for referenceniveauerne


title: Verordening (EG) nr. 1523/1999 van de Commissie van 12 juli 1999 tot wijziging van de invoerrechten in de sector granen

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing

formats: pdf print

text: 13. 7. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 177/19 VERORDENING (EG) Nr. 1523/1999 VAN DE COMMISSIE van 12 juli 1999 tot w¶ziging van de invoerrechten in de sector granen DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, (2) Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappel¶ke ordening der markten in de sector granen (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Veror- dening (EG) nr. 1253/1999 van de Commissie (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1249/96 van de Commissie van 28 juni 1996 tot vaststelling van uitvoeringsbepalingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad ten aanzien van de invoerrechten in de sector granen (3), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 2519/98 (4), en met name op artikel 2, lid 1, (1) Overwegende dat de invoerrechten in de sector granen z¶n vastgesteld b¶ Verordening (EG) nr. 1423/1999 van de Commissie (5), gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1463/1999 (6); Overwegende dat in artikel 2, lid 1, van Verordening (EG) nr. 1249/96 is bepaald dat, indien in de loop van een toepassingsperiode het berekende gemiddelde van de invoerrechten 5 EUR per ton verschilt van het vastge- stelde recht, een overeenkomstige aanpassing wordt uitgevoerd; dat dit verschil zich heeft voorgedaan; dat de in Verordening (EG) nr. 1423/1999 vastgestelde invoer- rechten derhalve aangepast moeten worden, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De b¶lagen I en II b¶ Verordening (EG) nr. 1423/1999 worden vervangen door de b¶lagen I en II b¶ deze verordening. Deze verordening treedt in werking op 13 juli 1999. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 12 juli 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 18. (3) PB L 161 van 29. 6. 1996, blz. 125. (4) PB L 315 van 25. 11. 1998, blz. 7. (5) PB L 166 van 1. 7. 1999, blz. 33. (6) PB L 168 van 3. 7. 1999, blz. 11. L 177/20 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 13. 7. 1999 Invoerrechten voor de in artikel 10, lid 2, van Verordening (EEG) nr. 1766/92 bedoelde producten B(cid:246)LAGE I GN-code Omschr¶ving 1001 10 00 Harde tarwe van hoge kwaliteit van gemiddelde kwaliteit (1) 1001 90 91 Zachte tarwe, zaaigoed 1001 90 99 Zachte tarwe van hoge kwaliteit, andere dan voor zaai- doeleinden (3) van gemiddelde kwaliteit van lage kwaliteit 1002 00 00 Rogge 1003 00 10 Gerst, zaaigoed 1003 00 90 Gerst, niet bestemd voor zaaidoeleinden (3) 1005 10 90 Ma(cid:139)s, zaaigoed, andere dan hybriden 1005 90 00 Ma(cid:139)s, andere dan zaaigoed (3) 1007 00 90 Graansorgho, andere dan hybriden bestemd voor zaai- doeleinden Invoerrecht b¶ invoer over land, langs de binnenwateren of over zee vanuit havens aan de Middellandse Zee, de Zwarte Zee of de Oostzee (in EUR/ton) Invoerrecht b¶ invoer door de lucht of over zee vanuit andere havens (2) (in EUR/ton) 22,16 32,16 35,76 35,76 72,45 90,79 88,38 88,38 88,38 102,62 102,62 99,23 12,16 22,16 25,76 25,76 62,45 80,79 78,38 78,38 78,38 92,62 92,62 89,23 (1) Voor harde (durum)tarwe die niet voldoet aan de in b¶lage I van Verordening (EG) nr. 1249/96 bedoelde minimumkwaliteit voor harde tarwe van gemiddelde kwaliteit, geldt het invoerrecht dat is vastgesteld voor zachte tarwe van lage kwaliteit. (2) Voor producten die via de Atlantische Oceaan of het Suezkanaal in de Gemeenschap worden aangevoerd (artikel 2, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1249/96) komt de importeur in aanmerking voor een verlaging van het invoerrecht met: — 3 EUR/ton, als de loshaven aan de Middellandse Zee ligt, of — 2 EUR/ton, als de loshaven in Ierland, het Verenigd Koninkr¶k, Denemarken, Zweden, Finland of aan de Atlantische kust van het Iberisch Schiereiland ligt. (3) De importeur komt in aanmerking voor een forfaitaire verlaging van het invoerrecht met 14 of 8 EUR/ton, als aan de in artikel 2, lid 5, van Verordening (EG) nr. 1249/96 vastgestelde voorwaarden is voldaan. 13. 7. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 177/21 B(cid:246)LAGE II Berekeningselementen (periode van 30 juni tot en met 9 juli 1999) 1. Gemiddelden over de twee weken v(cid:155)(cid:155)r de dag van de vaststelling: Beursnoteringen Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Minneapolis Product (eiwitgehalte b¶ 12 % vocht) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 US barley 2 van gemiddelde kwaliteit (*) Notering (EUR/ton) 120,54 99,79 89,73 75,93 146,74 (**) 136,74 (**) 80,37 (**) Golf-premie (EUR/ton) — 8,25 – 0,03 12,64 Grote-Merenpremie (EUR/ton) 12,61 — — — (*) Een korting („discount”) van 10 EUR per ton (artikel 4, (**) Fob Duluth. lid 1, van Verordening (EG) nr. 1249/96). — — — — — — 2. Vrachttarieven/kosten: Golf van Mexico — Rotterdam: 14,41 EUR/ton; Grote Meren — Rotterdam: 26,06 EUR/ton. 3. Subsidies bedoeld in artikel 4, lid 2, derde alinea, van Verordening (EG) nr. 1249/96 : 0,00 EUR/ton (HRW2) : 0,00 EUR/ton (SRW2)