title: Směrnice Rady 1999/74/ES ze dne 19. července 1999, kterou se stanoví minimální požadavky na ochranu nosnic

eurovoc_concepts:
agricultural holding
animal welfare
intensive livestock farming
laying poultry
protection of animals

text: 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 225 31999L0074 3. 8. 1999 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 203/53 SMĚRNICE RADY 1999/74/ES ze dne 19. července 1999, kterou se stanoví minimální požadavky na ochranu nosnic RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise (1), s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (2), s ohledem na výboru (3), stanovisko Hospodářského a sociálního vzhledem k těmto důvodům: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) Rada přijala 7. března 1988 Dne směrnici 88/166/EHS (4), kterou se vykonává rozsudek Soudního dvora ve věci 131/86 (prohlášení za neplatnou směrnice Rady 86/113/EHS ze dne 25. března 1986, která stanoví minimální požadavky na ochranu nosnic v kle- cových chovech). Článek 9 směrnice 88/166/EHS vyžaduje, aby Komise předložila do 1. ledna 1993 zprávu o vývoji vědeckého poznání ohledně pohody nosnic v různých systémech chovu a o ustanoveních přílohy ke směrnici spolu s návrhy na vhodné úpravy. Směrnice Rady 98/58/ES ze dne 20. července 1998 o ochraně zvířat chovaných pro hospodářské účely (5), vypracovaná na základě Evropské úmluvy o ochraně zvířat chovaných pro hospodářské účely, zavádí ustano- vení Společenství mající uvést v účinnost zásady stano- vené v Úmluvě, jež zahrnují ustanovení o ustájení, potravě, vodě a péči vhodné vzhledem k fyziologickým a etologickým potřebám zvířat. V roce 1995 přijal Stálý výbor Evropské úmluvy o och- raně zvířat chovaných pro hospodářské účely podrobné doporučení, které zahrnuje nosnice. Ochrana nosnic je záležitost, která spadá do oblasti působnosti Společenství. Rozdíly, které mohou narušit podmínky hospodářské soutěže, jsou na překážku hladkému chodu organizace trhu se zvířaty a produkty živočišné výroby. Zpráva Komise zmíněná v bodu 2 preambule a vychá- zející z názoru Vědeckého veterinárního výboru dospívá k závěru, že podmínky pro pohodu nosnic v klecových chovech a v jiných systémech chovu jsou nevhodné a že některé z jejich potřeb nelze v takových klecích (1) Úř. věst. C 157, 4. 6. 1999, s. 8. (2) Úř. věst. C 128, 7. 5. 1999, s. 78. (3) Úř. věst. C 101, 12. 4. 1999. (4) Úř. věst. L 74, 19. 3. 1988, s. 83. (5) Úř. věst. L 221, 8. 8. 1998, s. 23. splňovat; proto je třeba zavést nejvyšší možné standardy ve světle různých parametrů, které je třeba zvážit, aby se tyto podmínky zlepšily. Po dobu, kterou je třeba určit, se však může za určitých podmínek (zahrnujících požadavky na zdokonalení stavby a zvětšení prostoru) pokračovat v používání stávajících klecových systémů. Je třeba udržet rovnováhu mezi různými hledisky, která je třeba vzít v úvahu, pokud jde o dobré životní podmínky a sociální otázky, a také dopad na životní prostředí. a zdraví, hospodářské zvířat Jelikož se provádějí studie o dobrých životních podmín- kách nosnic v různých systémech chovu, je vhodné při- jmout ustanovení, která členským státům umožní zvolit nejvhodnější systém nebo systémy. (8) (9) (10) (11) Komise musí předložit novou zprávu spolu s vhodnými návrhy zohledňujícími tuto zprávu. (12) Směrnici 88/166/EHS je tudíž třeba zrušit a nahradit, PŘIJALA TUTO SMĚRNICI: Článek 1 Tato směrnice stanoví minimální požadavky na ochranu 1. nosnic. 2. Tato směrnice se nevztahuje na: — zařízení s méně než 350 nosnicemi, — zařízení pro chov chovných nosnic. Na takováto zařízení se však nadále vztahují příslušné poža- davky směrnice 98/58/ES. Článek 2 Tam, kde je to třeba, se používají definice článku 2 směr- 1. nice 98/58/ES. Pro účely této směrnice se dále používají následující defi- 2. nice: a) „nosnicemi“ se rozumí slepice druhu Gallus gallus, které dosáhly snáškové zralosti a jsou chovány pro produkci vajec nezamýšlených k vylíhnutí; 226 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 b) „hnízdem“ se rozumí oddělený prostor pro snášku vajec, mezi jehož složky dna se nesmí používat drátěná oka, která by mohla přijít do styku s ptáky, pro jednu nosnici nebo pro skupinu nosnic (společné hnízdo); c) „stelivem“ se rozumí jakýkoli drolivý materiál, který nosnicím umožňuje uspokojovat jejich etologické potřeby; d) „využitelnou plochou“ se rozumí prostor alespoň 30 cm široký se sklonem podlahy nepřesahujícím 14 % a se světlostí alespoň 45 cm. Prostory pro hnízda se nepovažují za využitelný prostor. Článek 3 Podle systému nebo systémů přijatých členskými státy zajistí členské státy, aby majitelé a držitelé nosnic uplatňovali nejen příslušná ustanovení směrnice 98/58/ES a přílohy k této směr- nici, ale také požadavky specifické pro každý z níže uvedených systémů, a to: a) buď ustanovení uvedená v kapitole I, pokud jde o alterna- tivní systémy; e) alespoň 250 cm2 prostoru se stelivem na nosnici, přičemž stelivo zabírá alespoň jednu třetinu plochy. 2. Podlaha stavby musí být konstruována tak, aby poskytovala přiměřenou oporu každému z dopředu směřujících prstů obou běháků. 3. Dále vedle ustanovení uvedených v bodech 1 a 2, a) pokud se používají systémy chovu, kde se nosnice mohou volně pohybovat mezi různými podlažími, i) nesmějí být více než čtyři podlaží; ii) světlost mezi podlažími musí být alespoň 45 cm; iii) napájecí a krmné zařízení musí být rozmístěna tak, aby byla stejně dostupná pro všechny nosnice; iv) podlaží musí být uspořádána tak, aby se zabraňovalo padání trusu do nižších podlaží; b) pokud nosnice mají přístup k volným výběhům: i) musí být několik otvorů umožňujících přímý přístup do venkovního prostoru, alespoň 35 cm vysokých a 40 cm širokých a táhnoucích se podél budovy po celé její délce; v každém případě musí být na skupinu čítající 1 000 nosnic dostupných celkem 2 m otvorů; b) nebo ustanovení uvedená v kapitole II, pokud jde o nezdo- ii) otevřené výběhy musí být: konalené klecové systémy; c) nebo ustanovení kapitoly III týkající se zdokonalených klecí. KAPITOLA I — na ploše rozměrem vyhovující hustotě osazení a povaze pozemku, aby nedocházelo ke kontami- naci; — vybaveny přístřeškem na ochranu před nevlídným počasím a predátory a, v případě potřeby, vhod- nými napájecími korýtky. Ustanovení pro alternativní systémy 4. Hustota osazení nesmí překročit devět nosnic na m2 využi- Článek 4 Členské státy zajistí, aby od 1. ledna 2002 všechny nově 1. budované nebo přebudované systémy chovu uvedené v této kapitole a všechny systémy chovu poprvé uváděné do provozu splňovaly alespoň níže uvedené požadavky. 1. Všechny systémy chovu musí být vybaveny tak, aby všechny nosnice měly: a) buď lineární krmná zařízení poskytující alespoň 10 cm na jednu nosnici, nebo kruhová krmítka poskytující alespoň 4 cm na nosnici. b) buď souvislé napájecí žlaby poskytující 2,5 cm na nosnici, nebo kruhové napájecí žlaby poskytující 1 cm na nosnici. Kromě toho tam, kde se používají kapátkové nebo kalíš- kové napáječky, musí být alespoň jedna taková napáječka na každých 10 nosnic. Tam, kde jsou instalována napá- jecí zařízení, musí mít každá nosnice v dosahu alespoň dvě kapátkové nebo kalíškové napáječky. c) alespoň jedno hnízdo pro každých 7 nosnic. Pokud se používají hromadná hnízda, musí být alespoň 1 m2 hnízdního prostoru pro maximálně 120 nosnic; d) přiměřené hřady, bez ostrých okrajů a skýtající alespoň 15 cm na jednu nosnici. Hřady nesmí být instalovány nad stelivem a horizontální vzdálenost mezi hřady a stěnou musí být alespoň 20 cm; telné plochy. Pokud však využitelná plocha odpovídá dostupné ploše pozemku, mohou členské státy do 31. prosince 2011 schválit hustotu osazení 12 nosnic na m2 využitelné plochy pro ta zařízení, která tento systém používají 3. srpna 1999. 2. Členské státy zajistí, aby se minimální požadavky stano- vené v odstavci 1 používaly u všech alternativních systémů od 1. ledna 2007. KAPITOLA II Ustanovení pro chov v nezdokonalených klecových systé- mech Článek 5 Členské státy zajistí, aby od 1. ledna 2003 všechny 1. klecové systémy uvedené v této kapitole splňovaly alespoň následující požadavky: 1. pro každou nosnici musí být v kleci zajištěna podlahová plocha alespoň 550 cm2 (měřeno půdorysně), kterou lze užívat bez omezení, nezapočítávají se do ní zejména zved- nuté okrajové plochy (zabraňující plýtvání krmivem), které mohou omezovat využitelný volný prostor; 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 227 2. klec musí být vybavena krmítkem přístupným bez omezení. Jeho délka musí být alespoň 10 cm násobeno počtem nosnic v kleci; 3. pokud nejsou k dispozici kapátkové nebo kalíškové napá- ječky, musí být každá klec vybavena souvislým napájecím žlabem stejné délky jako krmítko uvedené v bodě 2. Tam, kde jsou instalována napájecí zařízení, musí být v dosahu každé klece alespoň dvě kapátkové nebo kalíškové napá- ječky; 4. výška klece musí být alespoň 40 cm nad 65 % plochy klece a v žádném místě nesmí být menší než 35 cm; 5. podlahy klecí musí být zkonstruovány tak, aby poskytovaly přiměřenou oporu každému z dopředu směřujících drápků obou běháků. Sklon podlahy nesmí překročit 14 % nebo 8°. V případě podlah vyrobených z pletiva s nepravoúhlými oky mohou členské státy povolit prudší sklon; 6. klece musejí být vybaveny vhodnými zařízeními na zkraco- vání drápů. Členské státy zajistí, aby chov v klecích uvedených v této ledna 2012. Kromě toho od ledna 2003 se nesmějí stavět ani poprvé uvádět do provozu 2. kapitole byl zakázán od 1. 1. žádné klece uvedené v této kapitole. KAPITOLA III Ustanovení pro chov v obohacených klecích Článek 6 5. klece musejí být vybaveny vhodnými prostředky pro zkraco- vání drápů. KAPITOLA IV Závěrečná ustanovení Článek 7 Členské státy zajistí, aby zařízení spadající do působnosti této směrnice byla příslušným orgánem zaregistrována a označena rozlišovacím číslem, jež bude prostředkem pro sledování vajec uváděných na trh pro lidskou spotřebu. Prováděcí 1. článku ledna 2002 postupem podle článku 11. k tomuto pravidla se stanoví do Článek 8 1. Členské státy přijmou nezbytná opatření k tomu, aby zajistily, že příslušný orgán bude provádět kontroly pro sledo- této směrnice. Tyto kontroly vání mohou být prováděny u příležitosti kontrol prováděných za jinými účely. shody s ustanoveními Od data, které 2. stanoveno postupem podle článku 11, budou členské státy podávat Komisi zprávy o kon- trolách provedených podle odstavce 1. Komise předloží výtah z těchto zpráv Stálému veterinárnímu Výboru. bude Do 1. 3. článku 11 návrhy na harmonizaci: ledna 2002 předloží Komise postupem podle Členské státy zajistí, aby od 1. klece uváděné v této kapitole alespoň následující požadavky: ledna 2002 splňovaly všechny b) formy a obsahu zpráv uvedených v odstavci 2 a četnosti jejich podávání. a) kontrol uvedených v odstavci 1; 1. nosnice musejí mít: a) alespoň 750 cm2 prostoru v kleci na nosnici, z toho 600 cm2 využitelných; výška klece jiná než ta, která je nad využitelnou plochou, musí být alespoň 20 cm v každém bodě a žádná klec nesmí mít celkovou plochu menší než 2000 cm2; b) hnízdo; c) takové stelivo, aby umožňovalo klování a hrabání; d) vhodné hřady skýtající alespoň 15 cm na nosnici; 2. je třeba zajistit krmné korýtko, které je možno používat bez omezení. Jeho délka musí být alespoň 12 cm násobeno počtem nosnic v kleci; 3. každá klec musí mít napájecí systém přiměřený velikosti skupiny; tam, kde jsou kapátkové napáječky, musí mít každá nosnice v dosahu alespoň dvě kapátkové nebo kalíškové napáječky; 4. pro usnadnění kontroly, instalace a snížení počtu nosnic musí být mezi řadami klecí ulička o minimální šířce 90 cm a mezi podlahou budovy a spodní řadou klecí musí být ponechána mezera alespoň 35 cm; Článek 9 1. Kdykoli to jednotné používání požadavků této směrnice učiní nezbytným, mohou veterinární znalci Komise, spolu s příslušnými orgány: a) ověřovat, že členské státy splňují uvedené požadavky; b) provádět kontroly na místě, aby zajistili, že se kontroly provádějí v souladu s touto směrnicí. Členský stát, na jehož území 2. je kontrola prováděna, poskytne veterinárním znalcům jakoukoli nezbytnou pomoc k plnění jejich úkolů. Výsledek provedených kontrol musí být před sestavením a rozesláním závěrečné zprávy projednán s příslušným orgánem dotyčného členského státu. 3. Příslušný orgán dotyčného členského státu učiní veškerá opatření, která se ukáží být nezbytnými pro zohlednění výsledků kontrol. Bude-li 4. stanovena prováděcí pravidla k tomuto článku. to nutné, budou postupem podle článku 11 228 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 26 Článek 10 Nejpozději 1. ledna 2005 předloží Komise Radě zprávu sesta- venou na základě stanoviska Vědeckého veterinárního výboru o různých systémech chovu nosnic, a zejména o systémech spadajících do působnosti této směrnice, přičemž vezme v úvahu patologické, zootechnické, psychologické i etologické aspekty těchto různých systémů a jejich dopad na zdraví a životní prostředí. Tato zpráva bude vypracována také na základě studie spole- čensko-hospodářských důsledků těchto různých systémů a jejich vlivů na hospodářské partnery Společenství. Dále bude doprovázena příslušnými návrhy beroucími v úvahu závěry zprávy a výsledek jednání Světové obchodní organizace. Rada o těchto návrzích rozhodne kvalifikovanou většinou hlasů do dvanácti měsíců od jejich předložení. Článek 11 1. Má-li být zahájen postup podle tohoto článku, přednese věc Stálému veterinárnímu výboru, zřízenému rozhodnutím 68/361/EHS (1) (dále jen „výbor“), neprodleně jeho předseda, a to buď z vlastního podnětu, nebo na žádost zástupce někte- rého členského státu. 2. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k návrhu ve lhůtě, kterou může předseda stanovit podle naléhavosti věci. Stano- visko se přijímá většinou stanovenou v čl. 205 odst. 2 Smlouvy pro přijímání rozhodnutí, která má Rada přijímat na návrh Komise. Hlasům zástupců členských států ve výboru je přidělena váha stanovená v uvedeném článku. Předseda nehla- suje. 3. a) a) Komise přijme zamýšlená opatření, jsou-li v souladu se stanoviskem výboru. b) Pokud zamýšlená opatření nejsou v souladu se stanovis- stanovisko kem výboru nebo pokud výbor žádné nezaujme, předloží Komise Radě neprodleně návrh týka- jící se opatření, která mají být přijata. Rada přijme rozhodnutí kvalifikovanou většinou. Pokud se Rada neusnese do tří měsíců ode dne, kdy jí byl návrh předán, přijme navrhovaná opatření Komise a ihned je provede s výjimkou případů, kdy se Rada proti opatřením vysloví prostou většinou. Směrnice 88/166/EHS se zrušuje od 1. ledna 2003. Článek 12 Článek 13 Členské státy uvedou v účinnost právní a správní před- eventuálních sankcí, nezbytné pro dosažení ledna 2002. 1. pisy, včetně souladu s touto směrnicí nejpozději do 1. Neprodleně o nich uvědomí Komisi. Přijímají-li členské státy tato opatření, musí v nich být učiněn odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si určí členské státy. 2. Členské státy mohou, při dodržování obecných pravidel stanovených ve Smlouvě, na svém území podržet nebo používat pro ochranu nosnic předpisy přísnější než pravidla předpokládaná touto směrnicí. Uvědomí Komisi o jakémkoli opatření přijatém za tím účelem. 3. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice. Článek 14 Tato směrnice vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Tato směrnice je určena členským státům. Článek 15 V Bruselu dne 19. července 1999. Za Radu předseda K. HEMILÄ (1) Úř. věst. L 255, 18. 10. 1968, s. 23. 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 229 PŘÍLOHA Kromě příslušných ustanovení přílohy směrnice 98/58/ES se použijí tyto požadavky: 1. Všechny nosnice musejí být kontrolovány majitelem nebo osobou za nosnice odpovědnou alespoň jednou denně. 2. Hladina hluku musí být snížena na minimum. Je třeba se vyvarovat stálého nebo náhlého hluku. Ventilace, krmná technologie nebo jiná zařízení musí být konstruována, umístěna a provozována tak, aby přitom vznikal co nejmenší hluk. Totéž platí i pro jejich údržbu. 3. Všechny budovy musejí být natolik osvětleny, aby se nosnice mohly vzájemně vidět a být viděny, aby mohly zkoumat vizuálně své okolí a vykazovat běžnou úroveň činnosti. Tam, kde je přirozené světlo, musí být okénka uspořádána tak, aby bylo světlo rozloženo rovnoměrně po celé místnosti. Po prvních dnech adaptace musí být režim svícení takový, aby nedocházelo ke zdravotním potížím a poruchám chování. Musí dodržovat 24hodinový rytmus a zahrnovat přiměřenou nepřerušovanou dobu tmy trvající (orientačně) asi jednu třetinu dne tak, aby si nosnice mohly odpočinout a aby nedocházelo k potížím, jako jsou oslabení imunity a oční anomálie. Při tlumení světel je třeba zajistit dobu stmívání dostatečně dlouhou k tomu, aby se nosnice mohly nerušeně a bez nebezpečí poranění usadit. 4. Části budovy, vybavení nebo nástrojů, s nimiž nosnice přicházejí do styku, musejí být důkladně čištěny a pravidelně dezinfikovány, v každém případě při každém vyprázdnění klece a před jejím novým obsazením nosnicemi. Po dobu obsazení klecí se musí povrchy a veškerá zařízení udržovat v uspokojivé čistotě. Trus je třeba odstraňovat tak často, jak je nutné, a uhynulé nosnice je třeba odklízet denně. 5. Klece musejí být vybaveny vhodně tak, aby nedocházelo k úniku nosnic. 6. Zařízení, která obsahují dvě nebo více podlaží klecí, musejí být opatřena vybavením - nebo musejí být přijata taková opatření - aby umožňovala bezproblémovou kontrolu všech podlaží a usnadňovala vyjímání nosnic. 7. Tvar a rozměry dvířek klece musejí být takové, aby bylo možno vyjmout dospělou nosnici bez zbytečného utrpení nebo zranění. 8. Aniž jsou dotčena ustanovení bodu 19 přílohy směrnice 98/58/ES je zakázáno veškeré mrzačení. Aby se zabránilo vyklovávání peří a kanibalismu, mohou členské státy schválit kauterizaci zobáků za předpokladu, že se bude provádět kvalifikovaným personálem u kuřat starých méně než deset dní, která jsou určena ke snášení vajec


title: 1999/499/EG, EKSG, Euratom: Beslut fattat av företrädarna för medlemsstaternas regeringar i samförstånd med den nominerade ordföranden för kommissionen av den 19 juli 1999 om nomineringen av de personer som medlemsstaternas regeringar vill utse till ledamöter av Europeiska gemenskapernas kommission

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Commission
appointment of staff

formats: html pdf print

text: 27. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 194/45 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) MEDLEMSSTATERNAS REGERINGSFÖRETRÄDARES KONFERENS BESLUT FATTAT AV FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR i samförstånd med den nominerade ordföranden för kommissionen av den 19 juli 1999 om nomineringen av de personer som medlemsstaternas regeringar vill utse till ledamöter av Europeiska gemenskapernas kommission (1999/499/EG, EKSG, Euratom) FÖRETRÄDARNA FÖR EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS MEDLEMSSTATERS REGERINGAR I SAMFÖRSTÅND MED DEN NOMINERADE ORDFÖRANDEN FÖR KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 214. 2 andra stycket och artikel 215 i detta, med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, särskilt artikel 10. 2 andra stycket och artikel 12 i detta, med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 127. 2 andra stycket och artikel 128 i detta, och av följande skäl: 1. 2. 3. 4. Genom en förklaring antagen utanför ramen för Euro- peiska rådet av den 24 mars 1999 har företrädarna för medlemsstaternas regeringar i samförstånd nominerat Romano Prodi till kommissionens ordförande. Genom en resolution av den 5 maj 1999 har Europapar- lamentet godkänt denna nominering. Genom en förklaring av den 9 juli 1999 har Romano Prodi tillkännagivit resultatet av sina kontakter med medlemsstaternas regeringar. Med beaktande av ledamöterna av kommissionens kollektiva entledigande den 16 mars 1999, vilka nomi- nerats till och med den 22 januari 2000 bör den nya kommissionen kunna påbörja sitt ämbete så snart som möjligt och fortsätta sitt arbete under en hel mandattid från och med den 23 januari 2000 och under de följande fem åren. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. Företrädarna för medlemsstaternas regeringar i samför- stånd med Romano Prodi, nominerade ordföranden av kommissionen, vill nominera nedan angivna personer till leda- möter av kommissionen, dels för att ersätta ledamöterna av den sittande kommissionen, som har begärt sitt entledigande, för deras återstående mandattid till och med den 22 januari 2000, dels för de fem följande åren, nämligen från och med den 23 januari 2000 till och med den 22 januari 2005: — Michael Barnier — Frits Bolkestein — Philippe Busquin — David Byrne — Loyola de Palacio del Valle Lersundi — Anna Diamantopoúlou — Franz Fischler — Neil Kinnock — Pascal Lamy — Erkki Liikanen — Mario Monti — Poul Nielsen — Christopher Patten — Viviane Reding — Michaele Schreyer — Pedro Solbes Mira — Günter Verheugen — António Vitorino — Margot Wallström L 194/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 7. 1999 Ordföranden och de övriga ledamöter av kommissionen som har nominerats på detta sätt kommer 2. samfällt att godkännas vid en omröstning i Europaparlamentet. Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas. Artikel 2 Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 3 Utfärdat i Bryssel den 19 juli 1999. Ordförande T. HALONEN


title: 1999/479/CFSP: Council Common Position of 19 July 1999 concerning support for the popular consultation of the East Timorese people

eurovoc_concepts:
East Timor
diplomatic representation
observer
referendum
self-determination
the EU's international role

text: 21. 7. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 188/1 (Acts adopted pursuant to Title V of the Treaty on European Union) COUNCIL COMMON POSITION of 19 July 1999 concerning support for the popular consultation of the East Timorese people (1999/479/CFSP) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty on European Union, and in par- ticular Article 15 thereof, Whereas: (1) (2) The Governments of Indonesia and Portugal concluded an agreement on 5 May 1999, based on the right to self-determination, regarding the arrangements for the the East Timorese people popular consultation of through a direct ballot on the acceptance or rejection of a constitutional framework for autonomy, with rejection leading to the independence of East Timor; for the proposals of The European Council meeting in Cologne on 3 and 4 June 1999 warmly welcomed the signing of the New York Agreements on East Timor and reaffirmed its support the United Nations Secretary-General on setting up a United Nations Mission in East Timor to organise the consultation process of the East Timorese people and to ensure the orderly transition to wide-ranging autonomy or inde- pendence following the completion of the consultation process; (3) Within the the international framework of effort coordinated by the United Nations, the European Community and its Member States have undertaken a number of activities to provide assistance for the organ- isation of the consultation process and humanitarian assistance to the East Timorese people; (4) (5) The European Council meeting in Cologne invited the Council to consider the possibility of sending out a European observation team to East Timor in accordance with the provisions of the agreement on the arrange- ments for the consultation process; On 21 May 1999 the Council urged the Commission to provide a timely and substantial financial contribution to the United Nations Trust Fund established by United Nations Security Council Resolution 1236 (1999), ance with the Resolutions of the United Nations and with Common Position 96/407/CFSP (1). 2. The Union considers that the popular consultation of the East Timorese people through a direct, secret and universal ballot organised by the United Nations represents the best opportunity for lasting stability in East Timor and emphasises the need for a visible European Union presence during that consultation process. Article 2 The Council welcomes the intention of a number of Member States to send observers to form a European Union observation team to the consultation process which is being organised by the United Nations. Article 3 The Council notes that the Presidency has designated Mr David Andrews as its personal representative for these matters, who will be responsible, in particular, for the statements of the European Union Presidency. Article 4 The Council notes that the Commission has directed its action towards achieving the objective of this Common Position, where appropriate by pertinent Community measures. Article 5 This Common Position shall take effect on the day of adoption. its It shall expire on 30 September 1999. Article 6 This Common Position shall be published in the Official Journal. HAS ADOPTED THIS COMMON POSITION: Done at Brussels, 19 July 1999. Article 1 1. The aim of this Common Position is to contribute to achieving a just and lasting settlement to the issue of East Timor based on the principle of self-determination in accord- For the Council The President T. HALONEN (1) OJ L 168, 6. 7. 1996, p. 2


title: Rådets förordning (EG) nr 1675/1999 av den 19 juli 1999 om fastställande av stöd för silkesmaskar odlingsåret 1999/2000

eurovoc_concepts:
marketing year
production aid
sericulture

text: L 199/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 7. 1999 RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1675/1999 av den 19 juli 1999 om fastställande av stöd för silkesmaskar odlingsåret 1999/2000 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 845/72 av den 24 april 1972 om särskilda åtgärder för att främja silkesodling (1), särskilt artikel 2. 3 i denna, med beaktande av kommissionens förslag (2), med beaktande av Europaparlamentets yttrande (3), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (4), och av följande skäl: 1. förordning (EEG) nr 845/72 föreskrivs att stödet för silkesmaskar odlade inom I artikel 2 i gemenskapen skall fastställas årligen till en nivå som är sådan att stödet bidrar till att säkerställa en rimlig inkomst för silkesodlarna med hänsyn till marknadssituationen vad gäller kokonger och råsilke, marknadens förväntade utveckling och importpolitiken. 2. Tillämpning av ovannämnda kriterier medför att stödet fastställs till det belopp som anges nedan. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 För odlingsåret 1999/2000 fastställs det stödbelopp för silkesmaskar som avses i artikel 2 i förordning (EEG) nr 845/72 till 133,26 euro per låda silkesfjärilsägg som används. Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den 1 april 1999. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 19 juli 1999. På rådets vägnar K. HEMILÄ Ordförande (1) EGT L 100, 27. 4. 1972, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EEG) nr 2059/92 (EGT L 215, 30. 7. 1992, s. 19). (2) EGT C 59, 1. 3. 1999, s. 11. (3) EGT C 219, 30. 7. 1999. (4) EGT C 169, 16. 6. 1999


title: Komission asetus (EY) N:o 1573/1999, annettu 19 päivänä heinäkuuta 1999, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tuotantotukeen oikeutettujen kuivattujen viikunoiden ominaisuuksien osalta

eurovoc_concepts:
dried product
minimum price
pip fruit
producer price
production aid

text: 20. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 187/27 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1573/1999, annettu 19 päivänä heinäkuuta 1999, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tuotantotukeen oikeutettujen kuivattujen viikunoiden ominaisuuksien osalta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ja vihannesjalostealan yhteisestä ottaa huomioon hedelmä- markkinajärjestelystä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 (1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2199/97 (2), ja erityisesti sen 4 artiklan 9 kohdan, sekä katsoo, että 1) 2) 3) asetuksen (EY) N:o 2201/96 I osastossa otetaan käyttöön tiettyjen hedelmä- ja vihannesjalosteiden tuotantotukijär- jestelmä, ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesjalostealan tuotantotukijärjestelmän osalta 19 päivänä maaliskuuta 1997 annetussa komis- sion asetuksessa (EY) N:o 504/97 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 702/ 1999 (4), vahvistetaan mainittuun järjestelmään sovellet- tavat yleiset säännökset; olisi määriteltävä erityiset yksi- tyiskohtaiset säännöt ominaisuuksista, jotka kuivatuilla viikunoilla on oltava tuotantotukea saadakseen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 504/97 muiden säännösten soveltamista, kuivattujen viikunoiden laatu vaihtelee ennen jalosta- mista ja sen jälkeen; olisi säädettävä, että vähimmäis- hinta ja tuotantotuki vahvistetaan koskemaan määrättyä tuotelajia; yhteisön tuotannossa esiintyy kahdenlaisia kuivattuja viikunoita, pieniä hedelmiä tuottavista ja muista lajikkeista kuivattuja viikunoita; olennainen ominaisuus, jonka perusteella näiden kahden lajin mark- kinahinnat määräytyvät, on niiden koko; välittömään kulutukseen viikunoiden vähimmäishinta ja tuki olisi tästä syystä vahvistettava molempien lajien osalta edustavimman kokoluokan perusteella, ja muihin kokoluokkiin sovellettava hinta ja tuki olisi määriteltävä niiden perusteella, tarkoitettujen kuivattujen asetuksen 2201/96 4 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen vähimmäislaatuvaatimusten tarkoituksena on välttää valmistamasta sellaisia tuotteita, joille ei ole minkäänlaista kysyntää tai jotka vääristäisivät markki- noita; mainittujen vaatimusten on perustuttava perintei- siin ja moitteettomiin valmistusmenetelmiin; näiden säännösten noudattamisen varmistamiseksi olisi vahvis- tettava ne vähimmäisominaisuudet, jotka jalostajan osta- (1) EYVL L 297, 21. 11. 1996, s. 29. (2) EYVL L 303, 6. 11. 1997, s. 1. (3) EYVL L 78, 20. 3. 1997, s. 14. (4) EYVL L 89, 1. 4. 1999, s. 26. jalostamattomilla milla tukeen oikeutetuilla kuivatuilla viikunoilla on oltava, viikunoilla kuivatuilla sekä 4) 5) 6) yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on syytä määritellä yksityiskohtaiset säännöt kuivattujen viiku- noiden ominaisuuksien tarkastamiseksi ennen jalostusta ja sen jälkeen, tietyt tämän asetuksen vaatimukset edellyttävät tuotanto- ja jalostusalan perinpohjaista mukauttamista; tästä syystä mainitut vaatimukset on tarpeen ottaa käyttöön asteit- tain tämän asetuksen voimaantuloa seuraavien viiden markkinointivuoden aikana, tämän asetuksen säännöksissä toistetaan lainsäädännön kehitykseen sekä teknisiin ja taloudellisiin tietoihin mukauttaen ne kuivattuja viikunoita koskevat erityis- säännökset, joista on säädetty tiettyjen tukeen oikeutet- tujen hedelmä- ja vihannesjalosteiden tuottajille makset- tavista vähimmäishinnoista sekä tuotantotuen määristä 19 päivänä kesäkuuta 1984 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 1709/84 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1591/98 (6), 1 ja 2 artiklassa; mainitun asetuksen 1 ja 2 artikla sekä sen liitteet I, II ja III olisi näin ollen kumottava, ja 7) tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat hedelmä- ja vihannesjalosteiden lausunnon mukaiset, hallintokomitean ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Vähimmäishinnan maksamiseksi tuottajalle jalostamatto- mien kuivattujen viikunoiden on vastattava liitteessä II esitettyjä ominaisuuksia. 2. Tuen maksamiseksi kuivattujen viikunoiden ja viikuna- pastojen on vastattava liitteessä III esitettyjä ominaisuuksia. viikunoista Jalostamattomista tuottajalle kuivatuista 3. maksettava vähimmäishinta ja kuivattujen viikunoiden tuotan- totuki vahvistetaan liitteessä II ja liitteessä III lueteltuja ominai- suuksia vastaaville tuotteille, joiden kokoluokka on 75—105 hedelmää kilogrammassa pieniä hedelmiä tuottavien lajikkeiden osalta ja 65—85 hedelmää kilogrammassa muiden lajikkeiden osalta. Muiden kuivattujen viikunoiden vähimmäistuki ja tuki kerrotaan jollakin liitteessä I vahvistetuista kertoimista. (5) EYVL L 162, 20. 6. 1984, s. 8. (6) EYVL L 208, 24. 7. 1998, s. 14. L 187/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 20. 7. 1999 2 artikla 1. Jalostamattomien kuivattujen viikunoiden ominaisuudet ja kokoluokka varmistetaan jalostajan tuottajan kanssa yhteis- ymmärryksessä erästä ottamien edustavien näytteiden perus- teella. Sekä jalostajan että tuottajan on tutkittava näytteet, ja tulokset on kirjattava. Tässä yhteydessä ”eräillä” tarkoitetaan saman tuottajan tai tuottajaorganisaation samaan aikaan jalos- tajan haltuun otettavaksi esittämien tuotteiden määrää. Kuivattujen viikunoiden osalta jalostajan on jokaisesta 2. myydystä erästä näytteitä ottamalla tarkastettava, että tuen saamiseksi vaadittavat ominaisuudet sekä kokoluokka täyttyvät. Tarkastuksen tulokset on kirjattava. Jokaisen tutkittavan näyt- teen nettopainon on oltava vähintään yksi kilogramma. Jäsenvaltiot voivat antaa kansallisia säännöksiä lajittelussa 3. poistettavista määristä erityisesti niiden vähimmäisprosentti- osuuden, valvonnan ja käyttötarkoituksen osalta. 3 artikla Kumotaan asetuksen (ETY) N:o 1709/84 1 ja 2 artikla sekä liitteet I, II ja III. 4 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan markkinointivuodesta 1999/2000. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 19 päivänä heinäkuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen 20. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 187/29 VÄHIMMÄISHINTAAN JA TUOTANTOTUKEEN SOVELLETTAVAT KERTOIMET LIITE I Kokoluokka (Hedelmien määrä yhtä kilogrammaa kohden) Pieniä hedelmiä tuottavat lajikkeet (1) Muut lajikkeet Alle (75) hedelmää/kg Alle (65) hedelmää/kg (75—105) hedelmää/kg (65—85) hedelmää/kg (106—136) hedelmää/kg (86—116) hedelmää/kg Vähimmäishintaan ja tuotantotukeen sovellet- tava kerroin 1,2 1 0,8 Tuotteet, tetty (2) joiden kokoluokkaa ei ole määri- Tuotteet, tetty joiden kokoluokkaa ei ole määri- 0,65 (3) (1) Cuello de Dama, Pajarito, Granito, Preto de Torres, Pingo de mel ou Moscatel, Cachopeira, Cotio, Branco do Douro, Rei branco, Rei preto, Cordoví, Blancos, De la Casta, Verdejos. (2) Viikunapastojen valmistukseen tarkoitetut jalostamattomat kuivatut viikunat, viikunapastat. (3) Tämä kerroin korvataan tämän asetuksen voimaantuloa seuraavana viitenä ensimmäisenä markkinointivuotena seuraavilla määrillä: Markkinointivuosi Vähimmäishintaan sovellettava kerroin Tukeen sovellettava kerroin 1999/2000 2000/2001 2001/2002 2002/2003 2003/2004 0,70 0,70 0,65 0,65 0,65 1,0 1,0 0,9 0,8 0,7 L 187/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 20. 7. 1999 LIITE II JALOSTAMATTOMIEN KUIVATTUJEN VIIKUNOIDEN OMINAISUUDET 1. Määritelmä Jalostamattomien kuivattujen viikunoiden on oltava peräisin Ficus carica domestica L. -lajin lajikkeiden kypsistä hedel- mistä, jotka on kuivattu luonnollisesti. 2. Vähimmäisvaatimukset ja sallitut poikkeamat Jalostamattomien kuivattujen viikunoiden — kosteuspitoisuus saa olla enintään 24 prosenttia, — kokoluokan on oltava vähintään 136 hedelmää/kg pieniä hedelmiä tuottavien lajikkeiden (1) ja 116 hedelmää/kg muiden lajikkeiden osalta, — kuoren on oltava ohut ja mallon koostumukseltaan hunajamainen, — värin on oltava melko tasainen, — on oltava puhtaita ja käytännössä vailla vieraita aineita. Kunkin erän osalta sallitaan seuraavat poikkeamat (2): — 30 prosenttia lukumäärästä tai painosta kuivattuja viikunoita, joissa on sisäisiä tai ulkoisia minkä tahansa syyn aiheuttamia vaurioita, jotka ovat hyönteisten aiheuttamia enintään 18 prosentissa viikunoita, — 3 prosenttia lukumäärästä tai painosta jalostukseen soveltumattomia kuivattuja viikunoita. (1) Cuello de Dama, Pajarito, Granito, Preto de Torres, Pingo de mel tai Moscatel, Cachopeira, Cotio, Branco do Douro, Rei branco, Rei preto, Cordoví, Blancos, De la Casta, Verdejos. (2) Markkinointivuoden 2003/2004 loppuun asti sallitaan seuraavat poikkeamat: — 40 prosenttia markkinointivuosina 1999/2000 ja 2000/2001 ja 35 prosenttia seuraavina markkinointivuosina lukumäärästä tai painosta kuivattuja viikunoita, jotka ovat hyönteisten aiheuttamia enintään 25 prosentissa viikunoita markkinointivuosina 1999/2000 ja 2000/2001 ja 20 prosentissa viikunoita seuraavina markkinointivuosina, joissa on sisäisiä tai ulkoisia minkä tahansa syyn aiheuttamia vaurioita, — 10 prosenttia markkinointivuosina 1999/2000 ja 2000/2001 ja 6 prosenttia seuraavina markkinointivuosina lukumäärästä tai painosta jalostukseen soveltumattomia kuivattuja viikunoita. 20. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 187/31 LIITE III A. KUIVATTUJEN VIIKUNOIDEN OMINAISUUDET 1. Määritelmä Kuivattujen viikunoiden on oltava peräisin Ficus carica domestica L. -lajin lajikkeiden kypsistä hedelmistä, kuivattu luonnollisesti. jotka on 2. Vähimmäisvaatimukset ja sallitut poikkeamat Kuivattujen viikunoiden — kosteuspitoisuus saa olla enintään 24 prosenttia, — kokoluokan on oltava vähintään 136 hedelmää/kg pieniä hedelmiä tuottavien lajikkeiden (1) ja 116 hedelmää/kg muiden lajikkeiden osalta, — kuoren on oltava ohut ja mallon koostumukseltaan hunajamainen, — värin on oltava tasainen, — on oltava puhtaita ja vailla vieraita aineita. Kunkin erän osalta sallitaan seuraavat poikkeamat: — 25 prosenttia lukumäärästä tai painosta kuivattuja viikunoita, joissa on sisäisiä tai ulkoisia minkä tahansa syyn aiheuttamia vaurioita, jotka ovat hyönteisten aiheuttamia enintään 15 prosentissa viikunoita. B. VIIKUNAPASTOJEN OMINAISUUDET Määritelmä ja vähimmäisvaatimukset Viikunapastat valmistetaan liitteessä II lueteltujen ominaisuuksien mukaisista jalostamattomista kuivatuista viikunoista. Kokoluokka saa kuitenkin olla pienempi. Valmistuksessa käytettävien jalostamattomien kuivattujen viikunoiden on oltava kuumalla vedellä pestyjä ja kuumalla ilmalla kuivattuja. Niiden kosteuspitoisuus saa olla enintään 24 prosenttia. (1) Cuello de Dama, Pajarito, Granito, Preto de Torres, Pingo de mel tai Moscatel, Cachopeira, Cotio, Branco do Douro, Rei branco, Rei preto, Cordoví, Blancos, De la Casta, Verdejos


title: 1999/549/EG: Kommissionens beslut av den 19 juli 1999 om vissa skyddsåtgärder mot newcastlesjukan i Australien [delgivet med nr K(1999) 2150] (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Australia
animal disease
egg
health certificate
import
poultry

text: L 209/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 8. 1999 KOMMISSIONENS BESLUT av den 19 juli 1999 om vissa skydds(cid:134)tg(cid:132)rder mot newcastlesjukan i Australien [delgivet med nr K(1999) 2150] (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (1999/549/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna f(cid:148)r organisering av veterin(cid:132)r- kontroller av produkter fr(cid:134)n tredje land som f(cid:148)rs in i gemen- skapen (1), s(cid:132)rskilt artikel 22 i detta, med beaktande av r(cid:134)dets direktiv 91/493/EEG av den 15 juli 1991 om principerna f(cid:148)r organisering av veterin(cid:132)rkontroller av produkter fr(cid:134)n tredje land som f(cid:148)rs in i gemenskapen och om (cid:132)ndring av direktiv 89/662/EEG, 90/425/EEG och 90/ 675/EEG (2), senast (cid:132)ndrat genom direktiv 96/43/EG (3), s(cid:132)rskilt artikel 18 i detta, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: 7. 8. De h(cid:132)lsointyg som anv(cid:132)nds f(cid:148)r dessa djur och produkter fr(cid:134)n andra regioner i Australien m(cid:134)ste (cid:132)ndras i enlighet med detta. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i detta beslut (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n St(cid:132)ndiga veterin(cid:132)rkommitt(cid:130)n. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Medlemsstaterna skall bara till(cid:134)ta import av levande f(cid:134)glar, kl(cid:132)cknings(cid:132)gg och f(cid:132)rskt k(cid:148)tt av fj(cid:132)derf(cid:132) samt k(cid:148)tt av tamt och vilt fj(cid:132)derf(cid:132) fr(cid:134)n Australien om dessa kommer fr(cid:134)n den region som avses i bilagan til detta beslut. Enligt best(cid:132)mmelserna i direktiven 97/78/EG och 91/ 496/EEG skall (cid:134)tg(cid:132)rder vidtas om en sjukdom som avses som i r(cid:134)dets direktiv 82/894/EEG av den 21 december 1982 om anm(cid:132)lan av djursjukdomar inom gemen- skapen (4), senast (cid:132)ndrat genom beslut 98/12/EG (5), eller annan sjukdom eller varje annat fenomen eller omst(cid:132)n- dighet som kan utg(cid:148)ra ett allvarligt hot mot djurs eller m(cid:132)nniskors h(cid:132)lsa uppst(cid:134)r eller sprids p(cid:134) ett tredje lands omr(cid:134)de. Artikel 2 F(cid:148)ljande skall inf(cid:148)ras i det djurh(cid:132)lsointyg som fastst(cid:132)lls i kommissionens beslut 96/482/EG (6) och som anv(cid:132)nds f(cid:148)r fj(cid:132)derf(cid:132) eller kl(cid:132)cknings(cid:132)gg med ursprung i Australien: ”Levande fj(cid:132)derf(cid:132) eller kl(cid:132)cknings(cid:132)gg enligt beslut 1999/ 549/EG. ” I direktiv 82/894/EEG h(cid:132)nvisas till newcastlesjukan. Artikel 3 Ett uttbrott av newcastlesjukan kan snabbt f(cid:134) epizootiska proportioner med h(cid:148)g d(cid:148)dlighet till f(cid:148)ljd och kan d(cid:132)rf(cid:148)r utg(cid:148)ra ett allvarligt hot mot f(cid:134)glars h(cid:132)lsa. Det har bekr(cid:132)ftats att newcastlesjukan f(cid:148)rekommer i fj(cid:132)derf(cid:132)flockar i vissa regioner i Australien. Australien har gett tillfredsst(cid:132)llande garantier f(cid:148)r att sjukdomen inte skall spridas fr(cid:134)n det smittade omr(cid:134)det till andra omr(cid:134)den i Australien. Import av levande f(cid:134)glar, kl(cid:132)cknings(cid:132)gg och f(cid:132)rskt k(cid:148)tt av fj(cid:132)derf(cid:132) samt k(cid:148)tt av tamt och vilt fj(cid:132)derf(cid:132) fr(cid:134)n riskomr(cid:134)det b(cid:148)r tillf(cid:132)lligt f(cid:148)rbjudas. (1) EGT L 24, 31. 1. 1998, s. 9. (2) EGT L 268, 24. 9. 1991, s. 56. (3) EGT L 162, 1. 7. 1996, s. 1. (4) EGT L 378, 31. 12. 1998, s. 58. (5) EGT L 4, 8. 1. 1998, s. 63. F(cid:148)ljande skall inf(cid:148)ras i det djurh(cid:132)lsointyg som fastst(cid:132)lls i kommissionens beslut 94/984/EG (7), senast (cid:132)ndrat genom beslut 96/456/EG (8), och som anv(cid:132)nds f(cid:148)r f(cid:132)rskt fj(cid:132)derf(cid:132)k(cid:148)tt med ursprung i Australien: ”F(cid:132)rskt fj(cid:132)derf(cid:132)k(cid:148)tt enligt beslut 1999/549/EG. ” Artikel 4 F(cid:148)ljande skall inf(cid:148)ras i det djurh(cid:132)lsointyg som medlemsstaterna anv(cid:132)nder f(cid:148)r import av s(cid:134)dana f(cid:134)glar, kl(cid:132)cknings(cid:132)gg eller s(cid:134)dant f(cid:132)rskt k(cid:148)tt av fj(cid:132)derf(cid:132) som inte n(cid:132)mns i artikel 2 och 3 och som har sitt ursprung i Australien: ”F(cid:134)glar*/kl(cid:132)cknings(cid:132)gg*/f(cid:132)rskt k(cid:148)tt* enligt artikel 4 i beslut 1999/549/EG (*: stryk det som inte (cid:132)r till(cid:132)mpligt). ” (6) EGT L 196, 7. 8. 1996, s. 13. (7) EGT L 378, 31. 12. 1994, s. 11. (8) EGT L 188, 27. 7. 1996, s. 52. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 209/37 Detta beslut skall till(cid:132)mpas till den 1 december 1999. Artikel 5 Artikel 6 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 19 juli 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen L 209/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 7. 8. 1999 Australien utom delstaten New South Wales. BILAGA


title: Besluit van het Europees Parlement, de Raad en de Commissie van 19 juli 1999 betreffende de benoeming van de leden van het Comité van toezicht van het Europees Bureau voor fraudebestrijding (OLAF)

eurovoc_concepts:
EU office or agency
appointment of staff
fraud

text: 31. 7. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 220/1 I (Mededelingen) EUROPEES PARLEMENT RAAD COMMISSIE BESLUIT VAN HET EUROPEES PARLEMENT, DE RAAD EN DE COMMISSIE van 19 juli 1999 betreffende de benoeming van de leden van het ComitØ van toezicht van het Europees Bureau voor fraudebestrijding (OLAF) (1999/C 220/01) HET EUROPEES PARLEMENT, DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap voor Atoomenergie, Gelet op Besluit 1999/352/EG, EGKS, Euratom van de Commissie van 28 april 1999 houdende oprichting van het Europees Bureau voor fraudebestrijding (OLAF) (1), inzonderheid op artikel 4, Gelet op Verordening (EG) nr. 1073/1999 van het Europees Parlement en de Raad (2) en Verordening (Euratom) nr. 1074/1999 van de Raad (3) betreffende onderzoeken door het Europees Bureau voor fraude- bestrijding (OLAF), inzonderheid op artikel 11, lid 2, Overwegende hetgeen volgt: (1) In artikel 11, lid 2, van de Verordeningen (EG) nr. 1073/1999 en (Euratom) nr. 1074/1999 wordt bepaald dat het comitØ van toezicht van het Europees Bureau voor fraudebestrijding (OLAF) moet zijn samengesteld uit vijf externe, onfhankelijke leden, die in hun eigen land voldoen aan de voor- waarden om hoge functies te bekleden op de werkterreinen van het Bureau. (2) Er moet ten spoedigste worden overgegaan tot de benoeming van het comitØ van toezicht; (3) In artikel 11, lid 2, van genoemde verordeningen wordt bepaald dat de leden van het comitØ van toezicht in onderlinge overeenstemming door het Europees Parlement, de Raad en de Commissie worden benoemd, BESLUITEN: Artikel 1 Tot leden van het comitØ van toezicht van het Europees Bureau voor fraudebestrijding (OLAF) worden met ingang van 1 augustus 1999 de volgende personen benoemd: (cid:151) mevrouw Mireille DELMAS-MARTY, (cid:151) de heer Edmondo BRUTI-LIBERATI, (1) PL L 136 van 31. 5. 1999, blz. 20. (2) PB L 136 van 31. 5. 1999, blz. 1. (3) PB L 136 van 31. 5. 1999, blz. 8. C 220/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 31. 7. 1999 (cid:151) de heer JosØ Narciso da CUNHA RODRIGUES, (cid:151) de heer Raymond KENDALL, (cid:151) de heer Harald NOACK. Artikel 2 De Commissie stelt de bovengenoemde personen in kennis van dit besluit. Dit besluit wordt bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Artikel 3 Gedaan te Brussel, 19 juli 1999. Voor het Europees Parlement De Voorzitter J. M. GIL-ROBLES Voor de Raad De Voorzitter T. HALONEN Voor de Commissie De Voorzitter M. MAR˝N


title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén - Undersökning om föräldrakontroll av TV-sändningar

eurovoc_concepts:
audiovisual communications policy
child protection
public awareness campaign
television

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 19. 07. 1999 KOM(1999) 371 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET OCH EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN Undersökning om föräldrakontroll av TV-sändningar INLEDNING I artikel 22b. 2 av det ändrade direktivet "Television utan gränser"1 åläggs kommissionen att utföra en undersökning av eventuella för- och nackdelar med ytterligare åtgärder i syfte att underlätta för föräldrar eller vårdnadshavare att kontrollera de program som underåriga får se. I enlighet med direktivet skall undersökningen bl. a. omfatta det önskvärda av att – det ställs krav på att nya TV-apparater förses med har sådan teknisk utrustning att föräldrar eller vårdnadshavare har möjlighet att spärra vissa program, – det upprättas lämpliga bedömningsmetoder2, – främja politik för familjens TV-tittande och andra åtgärder för utbildning och medvetandegörande, samtidigt som erfarenheter på detta område i och utanför Europa skall beaktas och lärare, åsikter mediespecialister och berörda sammanslutningar. t. ex. programföretag, producenter, från berörda parter inhämtas, Kommissionen var rättsligt förpliktigad att genomföra undersökningen, och denna förpliktelse har nu fullgjorts. Föreliggande meddelande har till syfte att redovisa undersökningens viktigaste resultat och rekommendationer, samt kommissionens första reaktioner. BAKGRUND Efter ett öppet anbudsförfarande tilldelades Oxfords universitets Centre for Socio- för undersökningen den 24 juli 1998. Slutrapporten legal Studies kontraktet offentliggjordes på World Wide Web den 19 mars 1999. 3 Kommissionen är mycket nöjd med undersökningens höga kvalitet, och anser den vara ett viktigt debattinlägg och ett betydelsefullt bidrag till ökad kunskap om skydd av underåriga och om televisionssändningar. Kommissionen fäster stor vikt vid att underåriga skyddas mot audiovisuellt innehåll som kan vara skadligt. Efter offentliggörandet av kommissionens grönbok om skyddet av minderåriga och den mänskliga värdigheten inom de audiovisuella tjänsterna och informationstjänsterna4 en rekommendation om skydd för minderåriga och för den mänskliga värdigheten vad gemenskapen september antog 1998 den 24 1 2 3 4 Europaparlamentets och rådets direktiv 97/36/EG av den 30 juni 1997 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television, EGT L202/60, 30. 7. 1997. Dvs. klassificeringssystem för att bedöma medieinnehållets (i detta fall TV) lämplighet för vissa bestämda åldersgrupper. http://europa. eu. int/comm/dg10/avpolicy/key_doc/parental_control/index. html KOM(96) 483 slutlig. 2 gäller audiovisuella tjänster och informationstjänster5. Den 25 januari 1999 antog rådet efter ett förslag från kommissionen också en handlingsplan för att främja en säkrare användning av Internet6. I den undersökning som nyligen genomförts bekräftas att kommissionen gör rätt i att lägga vikt vid skyddet av underåriga, och att det i hög grad ligger i allmänhetens intresse att skydda barn från överdrivet TV-våld och andra typer av program som kan få skadliga efterverkningar. Barn beskrivs som olika vuxna, mer sårbara, med sämre kritiskt omdöme, och mer utsatta för risker. UNDERSÖKNINGENS VIKTIGASTE SLUTSATSER – Familjer ser i allt mindre utsträckning på program tillsammans. Processen kommer att gå än fortare i en digital värld med en mångfald kanaler och TV-apparater. Samtidigt med förändringen i TV-vanorna sker en explosion av det antal TV- kanaler som finns tillgängliga i Europa. Många av dessa kanaler sänder över gränserna, vilket gör det svårare för tillsynsmyndigheterna att övervaka hur sändningsföretagen följer kulturellt betingade programnormer. – Den "v-chip"-teknik som används i USA och Kanada är inte tekniskt möjlig i Europa. Eftersom TV-sändningarna redan håller på att gå över från analoga till digitala sändningsmetoder, bör de europeiska regleringsstrategierna för ta fasta på de tillfällen och möjligheter som den digitala tekniken medför, med möjligheter att utveckla mycket mer tillförlitliga, avancerade och säkra filtreringssystem. – Enbart tekniska lösningar kan åtminstone i den närmaste framtiden inte helt och hållet frita programföretagen från ansvaret för att skydda underåriga, särskilt när det gäller okodade TV-sändningar. Sändningsföretaget måste därför även fortsatt hållas ansvarigt, och metoder som "tidsbarriärer"7 fortsätta användas. När det å andra sidan gäller kodade tjänster, t. ex. betal-TV, "pay-per-view" och beställvideo, skulle tekniken kunna bidra med värdefulla hjälpmedel för att förhindra att underåriga utsätts för skadligt innehåll. Om sådana system skall kunna fungera effektivt krävs också att sändningsföretaget tar sitt ansvar8. – Öppna och kompatibla tekniska standarder för TV-apparater och avkodare bör främjas, eftersom föräldrar och vårdnadshavare då kan välja mellan en rad olika filtreringsmjukvaror som avspeglar olika kulturer och värderingar. Lika viktigt är att det finns ett standardiserat tekniskt protokoll för översändning av information 5 6 7 8 Rådets rekommendation av den 24 september 1998 om utvecklingen av konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och informationstjänster genom främjande av nationella system för att uppnå en jämförbar och effektiv skyddsnivå för minderåriga och för den mänskliga värdigheten, EGT L 270, 7. 10. 1998, sid. 48. Europaparlamentets och rådets beslut nr 276/1999/EG av den 25 januari 1999 om antagande av en flerårig handlingsplan på gemenskapsnivå för att främja en säkrare användning av Internet genom att bekämpa olagligt och skadligt innehåll på globala nät. Sändning av vissa program sent på kvällen eller natten. När det gäller system för villkorad tillgång vill kommissionen också påpeka vikten av förebyggande åtgärder och sanktioner av otillåten verksamhet. Se Europaparlamentets och rådets direktiv 98/84/EG av den 20 november 1998 om det rättsliga skyddet för tjänster som bygger på eller utgörs av villkorad tillgång (EGT L 320, 28. 11. 1998, s 54-57). 3 om klassificeringen av särskilda program, så att filtreringsmjukvara som utarbetats efter särskilda kulturella värderingar kan användas för att filtrera sändningstjänster som går ut över hela Europa. Med tanke på övergången till digitala sändningar rekommenderar man därför i undersökningen en pluralistisk hållning till system för filtrering och programklassificering. – De stora kulturella skillnader som kännetecknar den europeiska audiovisuella marknaden utesluter en harmoniserad klassificering av audiovisuellt innehåll. Det vore emellertid möjligt att med användning av gemensamma deskriptiva kriterier beskriva audiovisuellt innehåll på liknande sätt, alltmedan bedömningen av sådant innehåll överlåts på behöriga nationella och regionala myndigheter. Det skulle underlätta jämförelser mellan de klassificeringssystem som används i de olika medlemsstaterna, och göra det möjligt att på teknisk väg filtrera internationella TV-kanaler efter specifika kulturella normer men på grundval av samma (deskriptiva) information om programmen. I undersökningen rekommenderas även att bedömningen så långt möjligt följer tydliga kriterier, så att tittarna kan förstå vad som ligger till grund för klassificeringen. – De klassificeringssystem som används för olika medier – bio, TV, videospel, Internet – behöver samordnas bättre och göras mer konsekventa. Barn använder alla dessa medier i allt större utsträckning, och även om de tekniska lösningarna för att skydda underåriga skiljer sig från varandra, bör skyddet mot skadligt innehåll ligga på samma nivå. – I undersökningen fäster man också stor vikt vid åtgärder för utbildning och medvetandegörande, särskilt utbildning i mediekunskap och kritiskt TV-tittande, för föräldrar såväl som för barn. SLUTSATSER OCH UPPFÖLJNING Undersökningen ger ett viktigt bidrag till utvärderingen av hur det ändrade direktivet "Television utan gränser" genomförts. Enligt artikel 26 i direktivet skall rapporten om genomförandet vara klar senast den 31 december 2000 (och kan även innehålla lämpliga förslag till ändring av direktivet). Dessutom kommer kommissionen att inom ramen för sina regelbundna kontakter med projektet Digital Video Broadcasting (digitala videosändningar) diskutera resultaten från undersökningen. Digital Video Broadcasting Group (DVB) var ursprungligen en europeisk grupp, som nu har vuxit till ett världsomspännande nät med över 220 medlemmar – sändningsföretag, tillverkare, nätoperatörer och tillsynsmyndigheter i fler än 30 länder över hela världen. DVB:s digitala system för TV-sändning utvecklades av marknadens aktörer i självregleringssyfte och används nu överallt i världen. Framgångarna på världsmarknaden kan i mycket tillskrivas Europas egen från mångfald, som gjorde att DVB kunde införliva alla tänkbara önskemål användarna och avpassa tekniken i enlighet med dem. Just nu arbetar DVB på en öppen mottagarstruktur för andra generationens digitala television, Multimedia Home Platform. Kommissionens diskussioner med DVB kommer i huvudsak att gälla huruvida det är tekniskt och kommersiellt möjligt att genomföra idéerna i undersökningen, särskilt de 4 föräldrar som skall ge tekniska hjälpmedel fortsätta diskussionerna med berörda instanser eller operationella kraven på vårdnadshavare kontroll över vilka program underåriga ser. Liksom i DVB:s tidigare arbete blir det viktigt att användarkraven täcker krav från hela EU. Slutligen kommer kommissionen att (organ med videoindustrin, klassificeringsansvar, medlemsstaterna, tittare/användare etc. ) i syfte att befordra utveckling av deskriptiva klassificeringssystem som är anpassade till den digitala miljön i Europa. I samband med detta kommer kommissionen också att diskutera huruvida, och på vilket sätt, framtida åtgärder för upplysning och medvetandegörande bör vidtas beträffande TV- tittandet. Internetoperatörer, sändningsföretag, 5


title: Rozhodnutí Rady ze dne 19. července 1999, kterým se mění společný postoj 96/184/SZBP k vývozu zbraní do bývalé Jugoslávie

eurovoc_concepts:
Yugoslavia
export restriction
international sanctions
military equipment

text: 106 CS Úřední věstník Evropské unie 18/sv. 1 31999D0481 21. 7. 1999 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 188/3 ROZHODNUTÍ RADY ze dne 19. července 1999, kterým se mění společný postoj 96/184/SZBP k vývozu zbraní do bývalé Jugoslávie (1999/481/SZBP) RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 15 této smlouvy, vzhledem k těmto důvodům: (1) (2) (3) dne 26. února 1996 Rada přijala společný postoj 96/184/SZBP k vývozu zbraní do bývalé Jugoslávie (1), který byl změněn rozhodnutím Rady 98/498/SZBP (2); tento společný postoj by měl být aktualizován ve vztahu ke změnám v mezinárodní vojenské přítomnosti v Bosně, zejména k rozmístění mezinárodních stabilizačních sil (SFOR); v zájmu zklidnění a stabilizace v Bosně a Hercegovině by přeprava ručních palných zbraní pro policejní síly neměla podléhat embargu, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Přesuny zařízení potřebného k odminování a přeprava ruč- ních palných zbraní pro policejní síly v Bosně a Hercego- vině nesou do embarga zahrnuty. Členské státy uvědomí o těchto přesunech Radu. (*) Uvedené embargo se týká zbraní určených k zabíjení a střeliva, vojenských a nevojenských nosičů a příslušenství uvedených na seznamu komodit ze dne 8. a 9. čer- vence 1991, na něž se embargo EU vztahuje. Embargo se vztahuje rovněž na náhradní díly, opravy, předání vojen- ských technologií a smlouvy uzavřené ještě před uvalením embarga. “ 2. Bod 3 se nahrazuje tímto: „3. Tento společný postoj bude přezkoumám před ukonče- ním rozmístění SFOR. “ Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí. Článek 2 Článek 3 Článek 1 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku. Společný postoj 96/184/SZBP se mění takto: 1. Bod 2 odst. i) se nahrazuje tímto: „i) bude embargo EU na zbraně, střelivo a vojenský materiál (*) vyhlášené vůči Bosně a Hercegovině, Chorvatsku a Svazové republice Jugoslávii ponecháno v platnosti. V Bruselu dne 19. července 1999. Za Radu předsedkyně T. HALONEN (1) Úř. věst. L 58, 7. 3. 1996, s. 1. (2) Úř. věst. L 225, 12. 8. 1998, s. 1


title: 1999/499/CE, CECA, Euratom: Decisão dos Representantes dos Estados-Membros Tomada de comum acordo com o Presidente designado da Comissão, de 19 de Julho de 1999, que designa as personalidades que os Governos dos Estados-Membros tencionam nomear membros da Comissão das Comunidades Europeias

text: 27. 7. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 194/45 II (Actos cuja publicação não é uma condição da sua aplicabilidade) CONFERÊNCIA DOS REPRESENTANTES DOS GOVERNOS DOS ESTADOS-MEMBROS DECISÃO DOS REPRESENTANTES DOS ESTADOS-MEMBROS Tomada de comum acordo com o Presidente designado da Comissão de 19 de Julho de 1999 que designa as personalidades que os Governos dos Estados-Membros tencionam nomear membros da Comissão das Comunidades Europeias (1999/499/CE, CECA, Euratom) OS REPRESENTANTES DOS GOVERNOS DOS ESTADOS- -MEMBROS DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, DE COMUM ACORDO COM O PRESIDENTE DESIGNADO DA COMISSÃO, DECIDEM: Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, e, nomeadamente o n. o 2, segundo parágrafo, do seu artigo 214. o e o seu artigo 215. o, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia do Carvão e do Aço, e, nomeadamente. o n. o 2, segundo parágrafo, do seu artigo 10. o e o seu artigo 12. o, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia da Energia Atómica, e, nomeadamente, o n. o 2, segundo pará- grafo, do seu artigo 128. o, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) (4) à margem do Conselho Por declaração aprovada Europeu de 24 de Março de 1999, os representantes dos Governos dos Estados-Membros designaram de comum acordo Romano Prodi como a personalidade que tencio- navam nomear Presidente da Comissão; Por resolução datada de 5 de Maio de 1999, o Parla- mento Europeu aprovou essa designação; Por declaração datada de 9 de Julho de 1999, Romano Prodi deu a conhecer o resultado dos seus contactos com os Governos dos Estados-Membros; Tendo em conta a demissão colectiva dada em 16 de Março de 1999 pelos membros da Comissão que tinham sido nomeados até 22 de Janeiro de 2000, há que possi- bilitar à nova Comissão iniciar funções logo que possível e prosseguir os seus trabalhos por um período completo de exercício de funções de cinco anos a contar de 23 de Janeiro de 1999, Artigo 1. o 1. Os representantes dos Governos dos Estados-Membros, de comum acordo com Romano Prodi, presidente designado da Comissão, tencionam nomear membros da Comissão as perso- nalidades que se seguem, tanto em substituição dos membros demissionários da actual Comissão pelo tempo que falta para o termo do período de exercício de funções em 22 de Janeiro de 2000, como pelo período posterior de cinco anos, ou seja de 23 de Janeiro de 2000 a 22 de Janeiro de 2005: — Michel Barnier — Frits Bolkestein — Philippe Busquin — David Byrne — Loyola de Palácio del Valle Lersundi — Anna Diamantopoúlou — Franz Fischer — Neil Kinnock — Pascal Lamy — Erkki Liikanen — Mario Monti — Poul Nielsen — Christopher Patten — Viviane Reding — Michaele Schreyer — Pedro Solbes Mira — Günter Verheugen — António Vitorino — Margot Wallström L 194/46 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 27. 7. 1999 O presidente e os demais membros da Comissão assim designados são colegialmente sujeitos a um 2. voto de aprovação do Parlamento Europeu. A presente decisão entra em vigor na data da sua aprovação. Artigo 2. o A presente decisão será publicada no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Artigo 3. o Feito em Bruxelas, em 19 de Julho de 1999. O Presidente T. HALONEN


title: Sklep sveta z dne 19. julija 1999 o sklenitvi Sporazuma o medsebojnem priznavanju načel OECD za dobro laboratorijsko prakso (DLP) in o programih nadzora skladnosti med Evropsko skupnostjo in Državo Izrael

eurovoc_concepts:
Israel
agreement (EU)
chemical product
code of conduct
mutual recognition principle
research body

text: 132 SL Uradni list Evropske unije 11/Zv. 32 31999D0662 9. 10. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 263/6 SKLEP SVETA z dne 19. julija 1999 o sklenitvi Sporazuma o medsebojnem priznavanju načel OECD za dobro laboratorijsko prakso (DLP) in o programih nadzora skladnosti med Evropsko skupnostjo in Državo Izrael (1999/662/ES) SVET EVROPSKE UNIJE JE – ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 v zvezi s prvim stavkom člena 300(2) ter prvim pododstavkom členov 300(3) in 300(4) te pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju naslednjega: (1) (2) (3) Sporazum o medsebojnem priznavanju načel OECD za dobro laboratorijsko prakso (DLP) in o programih nadzora skladnosti, parafiran v Bruslju 16. januarja 1997, ki ga je Komisija dosegla s pogajanji v skladu s pogajalskimi smer- nicami, je treba potrditi. izvajanju Sporazuma se dodelijo Določene naloge pri Skupnemu odboru, ustanovljenemu s Sporazumom, zlasti pooblastilo za spreminjanje nekaterih delov obeh prilog. Treba je določiti notranje postopke, potrebne za pravilno delovanje tega sporazuma, Komisijo pooblastiti za njegove tehnične spremembe in za sprejemanje nekaterih sklepov glede njihovega izvajanja – SKLENIL: Besedilo Sporazuma in njegovega potrjenega zapisnika je priloženo k temu sklepu. Člen 2 Predsednik Sveta v imenu Skupnosti posreduje noto, predvideno v členu 16 Sporazuma (1). Člen 3 1. V Skupnem odboru, določenem v členu 10 Sporazuma, Skup- nost zastopa Komisija, s pomočjo Posebnega odbora, ki ga ime- nuje Svet. Komisija po posvetovanju s Posebnim odborom uradno obvešča, izvaja posvetovanja in opravlja izmenjave podatkov, podaja zaprosila za pregled in sodelovanje pri pregledu ter, če je treba, odgovarja na zaprosila v skladu s členi 3(2), 5(2), 6, 7, 9 in 12 Sporazuma ter Priloge II tega sporazuma in sprejme Sklep, predviden v členih 11(2) in (3) ter v drugem stavku člena 12. 2. Komisija, po posvetovanju s Posebnim odborom, navedenim v odstavku 1 tega člena, sprejme stališče Skupnosti v Skupnem odboru v zvezi s spremembami Priloge I, sprejetimi v skladu z drugim stavkom člena 4 Sporazuma in spremembami Priloge II, sprejetimi v skladu s členom 5 Sporazuma. 3. Vse druge sklepe sprejme Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije. Člen 1 V Bruslju, 19. julija 1999 Sporazuma o medsebojnem priznavanju načel OECD za dobro laboratorijsko prakso (DLP) in o programih nadzora skladnosti med Evropsko skupnostjo in Državo Izrael se potrdi v imenu Skupnosti. Za Svet Predsednik T. HALONEN (1) Dan začetka veljavnosti Sporazuma bo v Uradnem listu Evropskih skupnosti objavil Generalni sekretariat Sveta


title: Ir-Regolament (KE) Nru 1655/1999 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tad-19 ta'Lulju 1999 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 2236/95 li jistabbilixxi r-regoli ġenerali għall-għoti ta' l-għajnuna finanzjarja Komunitarja fil-qasam ta' networks trans-Ewropej

eurovoc_concepts:
EU aid
energy transport
financial aid
intra-EU transport
telecommunications
trans-European network

text: 100 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 13/Vol. 24 31999R1655 29. 7. 1999 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 197/1 IR-REGOLAMENT (KE) Nru 1655/1999 TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL tad-19 ta’Lulju 1999 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 2236/95 li jistabbilixxi r-regoli ġenerali għall-għoti ta’ l-għajnuna finanzjarja Komunitarja fil-qasam ta’ networks trans-Ewropej IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Wara li kkunsidraw it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u b’mod partikolari l-ewwel paragrafu ta’ Artikolu 156(1) tiegħu, Wara li kkunsidraw il-proposta tal-Kummissjoni (1), Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċja- li (2), Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni (3), Waqt li jaġixxu skond il-proċedura stabbilita f’Artikolu 251 tat- Trattat (4) (1) (2) (3) (4) l-esperjenza fl-applikazzjoni Billi (KE) Nru 2236/95 (5) uriet li jeħtieġ isiru għadd ta’ emendi fih; tar-Regolament Billi huwa meħtieġ li jiġi faċilitat il-finanzjament ta’ ċerti proġetti billi tiġi inkluża, fost forom oħra possibbli ta’ għaj- nuna, kontribuzzjoni għall-formazzjoni ta’ kapital għar- riskju; billi hija ħaġa ta’ min jixtieqha li r-riżorsi finanzjarji provduti taħt ir-Regolament (KE) Nru 2236/95 jintużaw biex ikabbru kemm jista’ jkun il-kontribuzzjoni mill- finanzi privati; Billi saff ta’ kapital għar-riskju fil-pakkett finanzjarju ta’ proġett jista’ jikkontribwixxi biex proġetti ta’ networks trans-Ewropej jingħataw spinta; billi l-provista ta’ kapital għar-riskju trans-Ewropej, għall-infrastrutturi partikolarment fl-istadji bikrija tagħhom, hija limitata; huwa approprjat jippermetti Billi l-parteċipazzjoni ta’ investiment li jikkonċentraw primarjament fuq li jipprovdu għar-riskju f’fondi ta’ kapital wieħed li (1) ĠU Ċ 175, tad-9. 6. 1998, p. 7 ĠU Ċ 27, tat-2. 2. 1999, p. 18 (2) ĠU Ċ 407, tat-28. 12. 1998, p. 120. (3) ĠU L 93, tas-6. 4. 1999, p. 29. (4) L-Opinjoni tal-Parlament Ewropew tad-19 ta’ Novembru 1998 (ĠU C 379, tas-7. 12. 1998, p. 186), Il-Pożizzjoni Komuni tal-Kunsill tal-21 ta’ Diċembru 1998 (ĠU Ċ 49, tat-22. 2. 1999. p. 4) u d-Deċiżjoni tal-Parlament Ewropew tas-6 ta’ Mejju 1999 (għad mhux pubblikata fil-Ġurnal Uffiċjali). Id-Deċiżjoni tal-Kunsill tas-7 ta’ Ġunju 1999. (5) ĠU L 228, tat-23. 9. 1995, p. 1. dan il-kapital għar-riskju fi proġetti ta’ network trans- Ewropej sa 1 % ta’ l-ammont globali għall-perjodu 2000 sa 2006 u dan biex tinkiseb esperjenza f’din il-forma ġdida ta’ finanzjament; billi dan il-limitu jista’ jiġi miżjud sa 2 % wara reviżjoni fit-tħaddim ta’ dan l-istrument; billi huwa li wieħed jistħarreġ il-possibiltà ta’ wkoll approprjat l-estensjoni tiegħu fil-ġejjieni; f’setturi indikattivi jew gruppi ta’ proġetti Billi xierqa, sabiex tiżdied it-trasparenza u jintlaqgħu li l-aspettattivi għal proġetti jkollhom ħtiġiet finanzjarji importanti għal perjodu twil, li jsiru programmi multi-annwi jew oqsma speċifiċi; billi dawk il-programmi għandhom jagħtu indikazzjoni dwar l-ammont totali u annwali ta’ appoġġ li jista’ jiġi allokat għal ċertu perjodu għal proġett bħal dan jew grupp ta’ proġetti, u li għandu jservi bħala referenza għad-deċiżjonijiet għajnuna finanzjarja annwa mill-approprjazzjonijiet tal-budget, meta dawn indikattivi relevanti; billi, madanakollu l-ammonti multiannwi annwali indikati f’dawn il-programmi ma jammontawx għal obbligi mill-budget; jikkonformaw mal-programmi tingħata annwali biex Billi l-proġetti jew il-gruppi ta’ proġetti għandhom ikunu jistgħu jibbenefikaw minn deċiżjonijiet suċċessivi ta’ għaj- nuna finanzjarja; Billi, fl-applikazzjoni għal appoġġ finanzjarju għal proġett, hija meħtieġa analiżi dettaljata ta’ l-istimi dwar is-sorsi tal- kontribuzzjonijiet mill-Komunità u minn korpi nazzjonali, reġjonali u tal-gvern lokali, kif ukoll tal- kontribuzzjonijiet finanzjarji mis-settur. id-daqs l-għajnuna Billi tiġi kanċellata ħlief f’każi ġustifikati kif imiss jekk l-azzjonijiet konċernati ma jkunux inbdew sa ċerta data; finanzjarja mogħtija għandha Billi huwa meħtieġ li l-attivitajiet tal-Fond jiġu inklużi Ewropew għall-Investiment fost l-istrumenti finanzjarji Komunitarji li bihom l-azzjoni skond ir-Regolament (KE) Nru 2236/95 hemm bżonn li tkun koordinata. (5) (6) (7) (8) (9) 13/Vol. 24 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 101 (10) Billi lill- l-Kummissjoni għandha tkun kapaċi ġġiegħel benefiċjarji jipprovdu l-istimi dwar il-proġetti appoġġati taħt ir-Regolament (KE) Nru 2236/95 jew l-informazzjoni meħtieġa li tippermetti lill-Kummissjoni biex tagħmel l-istima tagħha; (11) Billi d-Deċiżjoni tal-Kunsill 87/373/KEE (1) tistabbilixxi l-proċeduri għall-eżerċizzju tal-poteri konferiti lilha mill- Kunsill għall-implimentazzjoni ta’ l-atti li hija tadotta; billi l-proċeduri stabbiliti f’dan ir-Regolament għandhom iqisu l-modifiki ta’ l-arranġamenti eżistenti stabbiliti bil-ftehim inter-istituzzjonali jew bid-Deċiżjoni 87/373/KEE; li (12) Billi minħaba l-importanza tan-networks trans-Ewropej, (KE) jiġi huwa approprjat tal-punt 1 tad- 2236/95, qafas Dikjarazzjoni mill-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni tas-6 ta’ Marzu 1995, ta’ 4600 miljun EUR għall-implimentazzjoni tiegħu għall-perjodu mill-2000 sa l-2006. inkluż fir-Regolament finanzjarju fis-sens (13) Billi huwa approprjat li l-Kunsill jeżamina jekk għandux jew jemenda l-miżuri taħt ir-Regolament (KE) ikompli Nru 2236/95 fid-dawl tar-rapport komprensiv imressaq mill-Kummissjoni qabel tmiem l-2006. (14) Billi, matul il-perjodu transitorju mill-1 ta’ Jannar 1999 sal-31 ta’ Diċembru 2001, ir-referenzi kollha għall-euro għandhom jinqraw bħala referenzi għall-euro bħala unità monetarja kif imsemmi fir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 974/98 tat-3 ta’ Mejju 1998 dwar l-introduzzjoni ta’ l-euro (2); (15) Billi r-Regolament (KE) Nru 2236/95 għandu għalhekk jiġi emendat f’dan is-sens, ADOTTAW DAN IR-REGOLAMENT: Artikolu 1 Ir-Regolament Nru 2236/95 qed jiġi b’hekk emendat kif ġej: 1. Artikolu 2(2) għandu jitħassar. 2. Artikolu 3 għandu jitħassar. 3. Artikolu 4 għandu jiġi mibdul b’dan li ġej: “Artikolu 4 Il-forom ta’ għajnuna 1. Għajnuna Komunitarja tista’ tieħu waħda jew ħafna minn dawn il-forom li ġejjin: (a) ta’ studji preparatorji, l-istudji relatati ma’ proġetti, il-ko-finanzjament inklużi u l-valutazzjoni, u miżuri oħra ta’ appoġġ tekniku għal Il-parteċipazzjoni Komunitarja tista’ dawn l-istudji. b’mod ġenerali ma tiskorrix il-50 % ta’ l-ispiża totali ta’ studju. il-fattibilità dwar (1) ĠU L 197, tat-18. 7. 1997, p. 33. (2) ĠU L 139, tal-11. 5. 1998, p. 1. F’każi eċċezzjonali, sostanzjati kif xieraq, fuq l-inizjattiva tal-Kummissjoni u bil-kunsens l-Istat Membru konċernat, il-parteċipazzjoni Komunitarja tista’ tiskorri l-limitu ta’ 50 %; ta’ (b) is-sussidji ta’ l-interessi fuq is-self mogħti mill-Bank Ewro- pew għall-Investiment jew minn korpi oħra finanzjarji pubbliċi u privati. Bħala regola ġenerali, il-perjodu tas- sussidju m’għandux jiskorri l-ħames snin; (ċ) il-kontribuzzjonijiet għal drittijiet għal garanziji għal-self mill-Fond Ewropew għall-Investiment jew istituzzjonijiet finanzjarji oħra; (d) l-għotjiet diretti għall-investimenti f’każi ġustifikati kif imiss; (e) ta’ network jew impriżi il-parterċipazzjoni f’kapital għar-riskju għall-fondi ta’ finanzjarji komparabbli l-investiment b’attenzjoni prijoritarja fuq il-provista ta’ kapital għar- riskju għal proġetti trans-Ewropej u l-involviment ta’ investiment sostanzjali mis-settur privat; din il-parteċipazzjoni tal-kapital għar-riskju m’għandhiex tiskorri l-1 % tar-riżorsi tal-budget taħt Artikolu 18. Skond il-proċedura speċifikata f’Artikolu 17, dan il-limitu jista’ jiżdied sa 2 % mill-2003 fid-dawl ta’ reviżjoni, li għandha tiġi ppreżentata lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill dan mill-Kummissjoni, l-instrument. il-funzjonament dwar ta’ oħra Modalitajiet din il-parteċipazzjoni f’kapital għar-riskju huma stabbiliti fl-Anness. għall-implimentazzjoni ta’ tista’ ssir direttament Il-parteċipazzjoni fl-impriża finanzjarja komparabbli approprjata amministraturi tal-fond; fil-fond jew struttura investiment mħaddma mill-istess jew fi ta’ (f) L-għajnuna Komunitarja taħt il-punti mjnn (a) sa (e) għandha tiġi kombinata fejn ikun approprjat, biex tkab- bar kemm jista’ jkun l-istimulu provdut mir-riżorsi tal- budget li jkunu nħarġu, li għandhom jintużaw bl-aktar mod ekonomiku. 2. Il-forom ta’ għajnuna Komunitarja msemmija taħt il-punti minn (a) sa (e) għandhom jintużaw selettivament biex iqisu l-karatterisitiċi speċifiċi tad-diversi tipi ta’ network involuti u biex jiżguraw li din l-għajnuna ma toħloqx tgħawwiġ fil- kompetizzjoni bejn l-impriżi fis-settur konċernat. il-perjodu msemmi infrastrutturali tat-trasport 3. Il-finanzjament ta’ proġetti matul f’Artikolu 18 għandu jintuża b’mod li mill-anqas 55 % jiġi dedikat lill-ferroviji (inkluż it-trasport kombinat) u massimu ta’ 25 % lit-toroq. finanzjati taħt dan ir-Regolament 4. Il-Kummissjoni għandha speċifikament tħajjar biex wieħed jirrikorri għal sorsi privati ta’ finanzjament għal fejn l-effett proġetti multiplikatur ta’ jista’ jitkabbar permezz ta’ sħubija pubblika-privata. Kull każ għandu jiġi eżaminat individwalment mill-Kummissjoni, waqt titqies fejn ikun approprjat alternattiva possibbli finanz- jata biss mir-riżorsi pubbliċi. Ikun meħtieġ l-appoġġ ta’ kull Stat Membru konċernat għal kull proġett skond it-Trattat’. ” l-istrumenti finanzjarji Komunitarji 102 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 13/Vol. 24 4. F’Artikolu 5(3) għandu jiddaħħal is-sotto-paragrafu li ġej: “Eċċezzjonalment, fil-każ ta’ proġetti dwar il-posizzjonar u n-navigazzjoni tas-satelliti kif previst f’Artikolu 17 tad- Deċiżjoni Nru 1692/96/KE (*) l-ammont toali ta’ l-għajnuna Komunitarja taħt dan ir-Regolament tista’ tlaħħaq l-20 % tat- total ta’ l-ispejjeż ta’ l-investiment mill-1 ta’ Jannar 2003, wara reviżjoni. (*) ĠU L 228, tad-9. 9. 1996, p. 1. ”, 5. Għandu jidħol dan l-Artikolu li ġej: “Artikolu 5a Il-programm Komunitarju multiannwu indikattiv titjieb l-azzjoni l-effiċjenza 1. Mingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni ta’ Artikolu 6 u biex Komunitarja, ta’ il-Kummissjoni tista’, b’konformità mal-proċedura stabbilita f’Artikolu 17, telabora skond is-setturi programm indikattiv multiannwu (minn issa l quddiem imsejjaħ ‘il-programm’) fuq il-bażi tal-linji gwida msemmija f’Artikolu 155 tat-Trattat. Il-programm ikun ibbażat fuq applikazzjonijiet għal għaj- nuna finanzjarja taħt Artikolu 8 u jirrifletti, fost l-oħrajn, informazzjoni provduta mill-Istati Membri, b’mod partiko- lari l-informazzjoni li tidher f’Artikolu 9. 2. Il-programm għandu esklussivament ikun magħmul minn proġetti ta’ interess komuni u/jew gruppi koerenti ta’ proġetti ta’ interess komuni, kif identifikati minn qabel fil-qafas tal- linji gwida msemmija f’Artikolu 155(1) tat-Trattat, f’oqsma speċifiċi li jkollhom ħtiġiet finanzjarji sostanzjali fuq perjodu twil. 3. Għal kull proġett jew grupp ta’proġetti msemmija fil- paragrafu 2 il-programm għandu jistabbilixxi l-ammonti l-għajnuna finanzjarja soġġetta indikattivi għall-għoti ta’ għad-deċiżjonijiet annwali ta’ l-awtorità tal-budget. Mhux aktar minn 75 % tar-riżorsi tal-budget taħt Artikolu 18 għandhom jintużaw għall-iskopijiet tal-programmi indikat- tivi multiannwi. annwali fl-approprjazzjonijiet 4. Il-programm għandu jservi bħala referenza għad- deċiżjonijiet annwali li jallokaw l-għajnuna Komunitarja għal tal-budget. proġetti Il-Kummissjoni għandha regolarment tinforma lill-Kumitat imsemmi f’Artikolu 17 dwar il-progress tal-programmi u dwar kull deċiżjoni meħuda mill-Kummissjoni fl-allokazzjoni ta’ l-għajnuna Komunitarja għall-proġetti. Id-dokumenti sos- tantivi tal- Kummissjoni għandu jkun fihom rapport dwar il-progress fl-implimentazzjoni ta’ kull programm multiannwu indikat- tiv skond ir-Regolament Finanzjarju. jmorru ma’l-abbozz tal-budget preliminari li Il-programm irid jiġi eżaminat mill-ġdid, talanqas f’nofs il-perjodu jew fid-dawl tal-progress effettiv tal-proġett(i) jew il-grupp(i) ta’ proġetti, u jekk ikun meħtieġ, rivedut skond il-proċeduri stabbiliti f’Artikolu 17. Il-programm għandu wkoll jagħti indikazzjoni ta’ sorsi oħra ta’ finanzjament għall-proġetti konċernati, b’mod partikolari minn strumenti Komunitarji oħra u mill-Bank Ewropew ta’ l-Investiment. jsir tibdil sostanzjali fl-implimentazzjoni tal- 5. Fil-każ li proġett(i) l-Istat Membru konċernat għandu jinforma lill-Kummissjoni mingħajr dewmien. jew il-grupp(i) ta’ proġetti, Il-modifiki ta’ l-ammonti globali indikattivi stabbiliti mill- programm għall-proġett(i) jew grupp(i) ta’ proġetti, li jistgħu jkunu meħtieġa wara dawn il-bidliet, għandhom jiġu deċiżi skond il-proċedura ta’ Artikolu 17. ” 6. F’Artikolu 6 dan is-sotto-paragrafu li ġej għandu jiġi miżjud: ta’ dan l-għoti a. Fl-implimentazzjoni “1 ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tiżgura l-konformità tad-deċiżjoni tagħha dwar ta’ għajnuna Komunitarja mal- prijoritajiet stabbiliti fil-linji gwida għad-diversi setturi stab- biliti skond Artikolu 155(1) tat-Trattat. Din għandha tinkludi l-konformità tagħhom ma’ kull ħtieġa li tista tiġi stabbilita f’dawn il-linji gwida f’termini ta’ perċentwal ta’ l-għajnuna Komunitarja totali. ” 7. Artikolu 8 għandu jinbidel b’dan li ġej: “Artikolu 8 Is-sottomissjoni ta’ applikazzjonijiet għal għajnuna finanzjarja L-applikazzjonijiet għal għajnuna finanzjarja għandhom jitressqu lill-Kummissjoni mill-Istati Membri konċernati jew, bi ftehim ma’l-Istat(i) Membru(i), mill-impriżi jew korpi pubbliċi jew privati direttament konċernati. Il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi l-ftehim ta’ l-Istati Membri konċernati. ” 8. Artikolu 9(1)(a), it-tmien inċiż, għandu jinbidel b’dan li ġej: “- pjan finanzjarju li jelenka, f’euro jew f’valuta nazzjonali, il-komponenti kollha tal-pakkett finanzjarju, inkluża l-għajnuna finanzjarja mitluba mill-Komunità, fid-diversi forom tagħha kif imsemmi f’Artikolu 4, u mill-korpi governattivi lokali, reġjonali u nazzjonali, kif ukoll minn sorsi privati, u l-għajnuna diġà mogħtija;” 9. Artikolu 9(2) għandu jinbidel b’dan li ġej: “2. L-applikanti għandhom jipprovdu lill-Kummissjoni b’kull informazzjoni addizzjonali relevanti li tkun teħtieġ, bħalma huma l-parametri, il-linji gwida u l-ipoteżijiet li fuqhom l-analiżi dwar l-ispejjeż/benefiċċji tkun bażata…” 10. Artikolu 10 għandu jinbidel b’dan li ġej: “Artikolu 10 L-għoti ta’ għajnuna finanzjarja B’konformità ma’ Artikolu 274 tat-Trattat, il-Kummissjoni għandha tiddeċiedi li tagħti għajnuna finanzjarja taħt dan ir-Regolament skond l-istima tagħha ta’ l-applikazzjoni skond il-kriterji ta’ l-għażla. Fil-każ ta’ proġetti identifikati fil-programm indikattiv multiannwu relevanti stabbilit skond Artikolu 5a, il-Kummissjoni għandha tieħu d-deċiżjonijiet finanzjarji annwali biex tagħti l-għajnuna fl-ammonti 13/Vol. 24 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 103 indikattivi previsti f’dak il-programm. Fil-każ ta’ proġetti oħra, għandhom jiġu adottati miżuri skond il-proċedura speċifikata f’Artikolu 17. Il-Kummissjoni għandha tgħarraf id-deċiżjoni tagħha direttament lill-benefiċjarji u lill-Istati Membri. ” 14. Artikolu 14 għandu jinbidel b’dan li ġej: “Artikolu 14 Il-koordinazzjoni 11. Artikolu 11(7) għandu jinbidel b’dan li ġej: “7. In segwitu tal-proċedura stabbilita f’Artikolu 17, il-Kummissjoni għandha tistabbilixxi l-qafas proċedurali, l-iskeda dwar iż-żmien u l-ammonti għall-ħlas tas-sussidji fuq ir-rati ta’ l-interessi, tiggarantixxi sussidji fuq il-premiums u tappoġġa taħt sura ta’ parteċipazzjoni f’kapital għar-riskju, fil- fondi ta’ investiment jew f’impriżi finanzjarji komparabbli li jkollhom attenzjoni prijoritarja iffukata fuq il-provista ta’ kapital għar-riskju għal proġetti ta’ network trans-Ewropej. ” tkun għandha Il-Kummissjoni responsabbli għall-koordinazzjoni u l-koerenza bejn il-proġetti u l-programmi msemmija f’Artikolu 5a(1) li jkunu qegħdin isiru skond dan ir-Regolament u l-proġetti li jkunu qed isiru tal-Bank bl-għajnuna ta’ kontribuzzjonijiet Komunitarji, Ewropew Ewropew għall-Investiment u ta’ strumenti finanzjarji Komunitarji oħra. ” għall-Investiment, tal-Fond 15. Artikolu 15 għandu jinbidel b’dan li ġej: “Artikolu 15 12. F’Artikolu 12: Il-valutazzjoni, il-monitoraġġ u l-istima. (a) il-frażi introduttorja għall-paragrafu l għandha tinbidel b’dan li ġej: “1. Biex jiġi garantit li l-proġetti finanzjati minn dan ir-Regolament jintemmu b’suċċess, l-Istati Membri u l-Kummissjoni, kull wieħed skond il-kompetenza tiegħu, għandhom jieħdu l-miżuri neċessarji biex:”. (b) it-tielet inċiż tal-paragrafu l jinbidel b’dan li ġej: “— jirkupraw xi ammonti mitlufa bħala riżultat ta’ irre- golarità, inkluż l-interessi akkont minħabba l-ħlas tard, skond ir-regoli adottati mill-Komunità. Ħlief fejn l-Istati Membri u/jew l-awtoritajiet pubbliċi li jimplimentaw jagħtu prova li huma ma kinux res- ponsabbli għall-irregolarità, l-Istat Membru għandu alternattivament ikun responsabbli għal rimbors ta’ xi ammonti li jkunu tħallsu fejn ma kienx suppost. ” (ċ) il-paragrafu 6 għandu jinbidel b’dan li ġej: “6. Fil-każ ta’ għajnuna Komunitarja mogħtija lil impriżi pubbliċi u privati jew lil korpi direttament konċernati, il-miżuri ta’ kontroll għandhom isiru mill-Kummissjoni b’koperazzjoni ma l-Istati Membri, skond kif approprjat. ” (d) il-paragrafu 7 għandu jinbidel b’dan li ġej: “7. Il-korpi u l-awtoritajiet u l-impriżi pubbliċi jew pri- vati jew il-korpi responsabbli direttament konċernati għandhom iżommu disponibbli għall-Kummissjoni d-dokumenti kollha li jkunu jiġġustifikaw l-ispiża fuq kull proġett għal perjodu ta’ ħames snin wara l-aħħar ħlas għar-rigward tal-proġett. ” 13. F’Artikolu 13, għandu jiżdied il-paragrafu li ġej: f’każijiet “2a. Ħlief quddiem ġustifikati il-Kummissjoni, l-għajnuna mogħtija għal proġetti li ma jku- nux inbdew fi żmien sentejn wara d-data li fiha jkunu mis- l-għoti ta’ jibdew, kif indikat fid-deċiżjoni ta’ tennija li l-għajnuna, din tiġi kanċellata mill-Kummissjoni. ” imiss kif 1. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jiżguraw li l-implimentazzjoni tal-proġetti taħt dan ir-Regolament tkun soġġetta għal monitoraġġ u valutazzjoni effettivi. Il-proġetti tal-monitoraġġ u jistgħu jiġu adattati skond ir-riżultati l-valutazzjoni. 2. Biex jiġi żgurat li l-għajnuna Komunitarja tintuża b’mod effiċjenti, il-Kummissjoni u l-Istati Membri konċernati għandhom b’mod sistematiku jagħmlu monitoraġġ tal- progress tal-proġetti, fejn ikun approprjat bil-koperazzjoni tal-Bank Ewropew għall-Investiment jew korpi approrjati oħra. 3. Meta tiġi riċevuta applikazzjoni għall-għajnuna, u qabel tapprovaha, il-Kummissjoni għandha tagħmel stima biex tqis jekk il-proġett ikunx jikkonforma mal-kondizzjonijiet u l-kriterji stabbiliti f’Artikoli 5 u 6. Fejn ikun meħtieġ, il-Kummissjoni għandha tistieden lill-Bank Ewropew għall- Investiment jew lil korpi approprjati oħra biex jikkontrib- wixxu f’din il-valutazzjoni. l-implimentazzjoni 4. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom iqisu l-mod li bih il-proġetti u l-programmi jkunu twettqu u jqisu l-impatt ta’ tagħhom, sabiex jiġġudikaw jekk l-għanijiet oriġinali jistgħux jintlaħqu, jew ikunux intlaħqu diġà. Din il-valutazzjoni għandha, tkopri l-impatt tal-proġetti dwar l-ambjent, waqt li tqis il-liġijiet Komunitarji fis-seħħ. Il-Kummissjoni tista’, wara li tikkon- sulta lill-Istat Membru konċernat, titlob ukoll li l-benefiċjarju jipprovdi valutazzjoni speċifika fuq proġetti jew gruppi ta’ proġetti mgħejjuna skond dan ir-Regolament, jew li jipprovdilha l-informazzjoni u l-għajnuna meħtieġa biex din tivvaluta dawn il-proġetti. l-oħrajn, fost 5. Il-monitoraġġ għandu jsir, fejn ikun pproprjat, b’referenza lejn l-indikaturi fiżiċi u finanzjarji. L-indikaturi għandhom ikunu relatati mal-karattru speċifiku tal-proġetti u l-għanijiet tiegħu. Dawn għandhom jitqiegħdu b’mod li jindikaw: — l-istadju milħuq fil-proġett b’relazzjoni mal-pjan u l-għanijiet operazzjonali oriġinarjament stabbiliti, — il-progress milħuq mil-lat maniġerjali u xi problemi rela- tati. tgħarbel 6. Meta individwali għall- l-applikazzjonijiet għajnuna, il-Kummissjoni għandha tikkunsidra r-riżultati ta’ stimi u ta’ valutazzjonijiet li jkunu saru skond dan l-Artikolu. 104 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 13/Vol. 24 7. Il-proċeduri għall-valutazzjoni u l-monitoraġġ, kif previst fil-paragrafi 4 u 5, għandhom jiġu stabbiliti fid-Deċiżjonijiet li japprovaw il-proġetti u/jew fid-dispożizzjonijiet kontratt- wali li għandhom x’jaqsmu ma’l-għajnuna finanzjarja. ” 16. Artikolu 16(1) għandu jinbidel b’dan li ġej: “1. Il-Kummissjoni għandha tressaq rapport annwali dwar l-attivitajiet li jkunu twettqu skond dan ir-regolament qud- diem il-Parlament Ewropew, il-Kunsill, il-Kumitat Ekonomiku tar-Reġjuni biex iqisuhom. Dan u Soċjali u l-Kumitat ir-rapport għandu jkun fih valutazzjoni tar-riżultati milħuqa bl-għajnuna Komunitarja fid-diversi oqsma ta’ applikazzjoni, fil-qafas ta’ l-għanijiet oriġinali, kif ukoll kapitolu fuq is-sustanza u l-implimentazzjoni tal-programmi multiannwi kurrenti, b’mod speċjali deskrizzjoni tar-reviżjonijiet prov- duti f’Artikolu 5a. ” 17. Artikolu 18 għandu jinbidel b’dan li ġej: “Artikolu 18 Ir-riżorsi tal-budget 18. Artikolu 19 għandu jinbidel b’dan li ġej: “Artikolu 19 Il-klawsola tar-reviżjoni b’mod għall-għoti ir-Regolament Qabel it-tmiem ta’ l-2006 il-Kummissjoni għandha tressaq quddiem il-Parlament Ewropew u l-Kunsill rapport komprensiv dwar l-esperjenza li nkisbet mill-mekkaniżmi għajnuna skond dan u Komunitarja, d-dispożizzjonijiet Il-Parlament Ewropew u l-Kunsill, waqt jaġixxu b’konformità mal-proċeduri stabbiliti fl-ewwel paragrafu ta’ Artikolu 156 tat-Trattat, għandhom jistħarrġu jekk u taħt liema f’dan ir-Regolament il-miżuri previsti kondizzjonijiet għandhom jitkomplew jew jiġu emendati wara tmiem il-perjodu msemmi f’Artikolu 18” ta’ l-mekkaniżmi f’Artikolu 4. partikolari stabbiliti li 19. Matul it-test, il-kelma “ecu” għandha tinbidel b “euro. ” 20. It-test li jidher fl-Anness ta’ dan ir-Regolament għandu jiġi miżjud. ta’ dan L-istruttura finanzjarja għall-implimentazzjoni ir-Regolament għall-perjodu mill-2000 sa l-2006 għandha tkun ta’ 4600 miljun EUR. Artikolu 2 Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fl-20 jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. L-approprjazzjonijiet annwali għandhom ikunu awtorizzati mill-awtorità ta’ l-budget fil-limiti tal-perspettiva finanzarja. ” Il-punt 19 ta’ Artikolu 1 għandu jidħol Jannar 1999. fis-seħħ fl-1 ta’ Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fi Brussel, fid-19 ta’ Lulju 1999. Għall-Parlament Ewropew Il-President J. M. GIL-ROBLES Għall-Kunsill Il-President T. HALONEN 13/Vol. 24 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 105 ANNESS “ANNESS Il-modalitajiet dwar l-implimentazzjoni msemmija f’Artikolu 4(1)(e) 1. Il-kondizzjonijiet dwar il-kontribuzzjoni Komunitarja ta’ kapital għar-riskju L-applikazzjonijiet għall-għajnuna finanzjarja skond Artikolu 4(1)(e) tar-Regolament għandhom jinkludu din l-informazzjoni, li tkun sodisfaċenti għall-Kumitat imsemmi f’Artikolu 17 tiegħu, bħala bażi għad-deċiżjonijiet biex tingħata l-għajnuna: — memorandum ta’ informazzjoni li jkun fih id-dispożizzjonijiet prinċipali tad-dokumentazzjoni statutorja tal- fond inkluż l-istruttura legali u amministrattiva tiegħu, — il-linji gwida dettaljati li jkun fihom l-informazzjoni dwar il-proġetti mira, — l-informazzjoni dwar l-involviment ta’ l-investituri privati, — l-informazzjoni dwar il-firxa ġeografika, — l-informazzjoni dwar il-vijabilità finanzjarja tal-fond, — l-informazzjoni dwar id-drittijiet ta’ l-investituri li jieħdu azzjoni ta’rimedju fil-każ li l-obbligi li jsirulhom ma jiġux onorati mill-fond, — l-informazzjoni dwar il-politka tal-ħruġ mill-fond u l-arranġamenti għax-xoljiment tal-fond, — id-drittijiet tar-rappreżentanza fil-kumitat ta’ l-investituri. Qabel id-deċiżjoni biex tingħata għajnuna, il-fond ta’ l-investiment intermedjarju jew istituzzjoni finanzjarja kom- parabbli oħra għandu jintrabat li jinvesti mhux anqas mis-somma ekwivalenti għal darbtejn u nofs tal- kontribuzzjoni Komunitarja, fil-proġetti li qabel ikunu ġew identifikati bħala proġetti ta’ interess komuni skond Artikolu 155(1) l-ewwel sotto-paragrafu, l-ewwel inċiż tat-Tratttat. L-għajnuna Komunitarja għal fondi ta’ l-investiment jew impriżi finanzjarji komparabbli, jekk tingħata f’forma ta’ parteċipazzjoni ta’ kapital għar-riskju, għandha tingħata biss, fil-prinċipju, jekk il-kontribuzzjoni Komuni- tarja tkun tlaħħaq pari passu f’termini ta’ riskju ma’ investituri oħra fil-fond. Il-fondi riċevituri ta’ l-investiment jew impriżi finanzjarji komparabbli għandhom jimxu fuq prinċipji finanzjarji sodi. 2. Il-limiti għal interventi u investiment massimu. Il-kontribuzzjonijiet skond Artikolu 4(1)(e) tar-Regolament m’għandhomx jiskorru l-1 % ta’ l-ammont totali għall-perjodu msemmi f’Artikolu 18. Madanakollu dan il-limitu jista’ jiżdied skond l-imsemmi Artikolu 4(1)(e). L-għajnuna Komunitarja skond l-imsemmi Artikolu 4(1)(e) m’għandhiex tiskorri l-20 % tal-kapital totali ta’ fond tal-investiment jew impriża finanzjarja komparabbli. 3. L-immaniġġar tal-kontribuzzjoni Komunitarja L-amministrazzjoni tal-kontribuzzjoni Komunitarja għandha tiġi żgurata mill-Fond Ewropew għall-Investiment (EIF). It-termini u l-kondizzjonijiet dettaljati għall-implimentazzjoni ta’ l-għajnuna Komunitarja skond Arti- kolu 4(1)(e) tar-Regolament, inkluż il-monitoraġġ u l-kontroll tagħha, għandhom jiġu stabbiliti fil-Ftehim ta’ Koo- perazzjoni bejn il-Kummissjoni u l-EIF, waqt li jitqiesu d-dispożizzjonijiet stabbiliti f’dan l-Annesss. 4. Dispożizzjonijiet oħra japplikaw għall-istima, il-monitoraġġ u l-valutazzjoni kif speċifikat fir-Regolament Id-dispożizzjonijiet li inklużi d-dispożizzjonijiet dwar għandhom japplikaw fl-intier tagħhom għal Artikolu 4(1)(e) il-kondizzjonijiet għal għajnuna Komunitarja, dwar il-kontroll is-sospensjoni u l-kanċellament ta’ l-għajnuna. Din għandha, inter alia, tkun żgurata permezz ta’ disposizjonijiet approprjati fil- Ftehim ta’ Koperazzjoni bejn il-Kummissjoni u l-EIF u ftehim approprjat ma’ fondi ta’ investituri jew impriżi oħra komparabbli li jistipulaw il-kontrolli meħtieġa fil-livell ta’ proġetti individwali ta’ interess komuni. Għandhom isiru arranġamenti approprjati biex jippermettu lill-Qorti ta’ l-Awdituri li teżerċita l-missjoni tagħha b’mod par- tikolari sabiex tivverifika r-regolarità tal-ħlasijiet li jkunu saru. tiegħu, finanzjarju u t-tnaqqis, Il-ħlasijiet taħt Artikolu 4(1)(e) għandhom ikunu regolati b’Artikolu 11(7) tiegħu, minkejja Artikolu 11(6) tiegħu. Wara t-tmiem tal-perjodu ta’ l-investiment jew qabel skond kif ikun il-każ, kull bilanċ li jirriżulta minn radd lura ta’ kapital investit jew minn distribuzzjoni ta’ profitti u qliegħ kapitali u kwalunkwe distribuzzjoni u l-oħrajn kollha dovuti lill-investituri għandhom ikunu ritornati lill-budget Komunitarju. 106 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 13/Vol. 24 Id-deċiżjonijiet biex jipprovdu parteċipazzjonijiet f’kapital għar-riskju taħt Artikolu 4(1)(e) tar-Regolament għandhom jitressqu lill-Kumitat imsemmi f’Artikolu 17 tiegħu. Il-Kummissjoni għandha tirrapporta regolarment parteċipazzjonijiet f’kapital għar-riskju taħt Artikolu 4(1)(e) tar-Regolament. lill-imsemmi Kumitat dwar l-implimentazzjoni tal- l-2006, it-tmiem ta’ Qabel il-Kummissjoni għandha fil-qafas ta’ Artikolu 15 tar-Regolament tipprovdi valutazzjoni ta’ l-azzjonijiet li jkunu saru taħt Artikolu 4(1)(e) tiegħu, b’mod partikolari fl-utilizzazzjoni tiegħu, l-effetti tiegħu fuq l-implimentazzjoni tal-proġetti trans-Ewropej tan-network appoġġati u l-involviment ta’ inves- tituri privati fil-proġetti finanzjati. ”


title: Regulamento (CE) n° 1602/1999 do Conselho de 19 de Julho de 1999 que altera o Regulamento (CE) n° 2597/97 que estabelece as regras complementares da organização comum de mercado no sector do leite e dos produtos lácteos no que diz respeito ao leite de consumo

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
drinking milk
human nutrition
milk product
public health

text: 22. 7. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 189/43 REGULAMENTO (CE) N. o 1602/1999 DO CONSELHO de 19 de Julho de 1999 que altera o Regulamento (CE) n. o 2597/97 que estabelece as regras complementares da organização comum de mercado no sector do leite e dos produtos lácteos no que diz respeito ao leite de consumo O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 37. o, Tendo em conta a proposta da Comissão (1), Tendo em conta o parecer do Parlamento Europeu (2), Considerando que a alínea d) do artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 2597/97 (3) estabelece que o leite de consumo deve ter um teor de resíduo seco isento de matéria gorda igual ou superior a 8,50 % (m/m) no caso de leite com 3,50 % (m/m) de matéria gorda, ou uma percentagem equivalente, no caso de leite com um teor de matéria gorda diferente; que se verificou que o leite cru recolhido em certos Estados-Membros não atinge o referido teor durante toda ou parte do ano; que essa situação pode prejudicar o abastecimento regular de leite de consumo em certas regiões da Comunidade; que, tendo em conta as restrições previstas no n. o 2 do artigo 3. o, relativas à manipulação da parte seca e isenta de matéria gorda do leite, bem como os outros requisitos complementares previstos no artigo 4. o, é conveniente revogar a alínea d) acima referida, com efeitos a 1 de Janeiro de 1999, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: No artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 2597/97, é revogada a alínea d). Artigo 1. o Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor no dia da sua publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O presente regulamento é aplicável a partir de 1 de Janeiro de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 19 de Julho de 1999. Pelo Conselho O Presidente K. HEMILÄ (1) JO C 70 de 13. 3. 1999, p. 14. (2) Parecer emitido em 14 de Abril de 1999 (ainda não publicado no Jornal Oficial). (3) JO L 351 de 23. 12. 1997, p. 13