title: A Bizottság 1545/1999/EK rendelete (1999. július 14.) a Közösség erdőinek a légköri szennyezés elleni védelméről szóló 3528/86/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1091/94/EK rendelet módosításáról

eurovoc_concepts:
air quality
environmental monitoring
forest conservation

text: 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 109 31999R1545 1999. 7. 15. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 180/9 A BIZOTTSÁG 1545/1999/EK RENDELETE (1999. július 14. ) a Közösség erdőinek a légköri szennyezés elleni védelméről szóló 3528/86/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1091/94/EK rendelet módosí- tásáról AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a legutóbb a 307/97/EK rendelettel (1) módosított, a Közösség erdőinek a légköri szennyezés elleni védelméről szóló, 1986. november 17-i 3528/86/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére, Az 1091/94/EK rendelet a következőképpen módosul: 1. Az 1. cikk (2) bekezdése helyébe a következő lép: 1. cikk (1) (2) (3) (4) (5) mivel a 3528/86/EGK rendelet 2. cikk (1) bekezdés harmadik francia bekezdése alapján a közösségi terv célja a tagállamok segítése, hogy az állandó mintaterületeken intenzíven és erdei ökoszisztémákat; folyamatosan ellenőrizzék az mivel a 3528/86/EGK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése alapján a tagállamoknak az intenzív és folyamatos állandó mintaterületek hálózata ellenőrzésre kijelölt révén nyert adatokat meg kell küldeni a Bizottságnak; mivel a tagállamok ezt a hálózatot a Bizottságnak a az 1390/97/EK rendelettel (3) módosított legutóbb 1091/94/EK rendelete (4) I. mellékletének megfelelően létesítették; mivel a koronaállapot folyamatos felvételére, a talajállapot felvételére és a lombozat állapotára, a növedék mérésére, a lerakódás sebességének mérésére, a meteorológiai mérésekre és a talajoldat hosszú távú megfigyelésére vonatkozó adatok benyújtásának közös módszerét és formátumát az 1091/94/EK bizottsági ren- delet III–X. mellékleteiben megállapították; mivel a terület vegetációja felvételének eredményeit már rögzítik, továbbá az adattovábbítás közös módszerével és formátumával ki kell egészíteni az 1091/94/EK rende- letet; mivel a meteorológiai mérések közös módszerét korszerűsíteni kell; mivel az ebben a rendeletben előírt mérések össz- hangban vannak az Erdészeti Állandó Bizottság vélemé- nyével, (1) HL L 51. , 1997. 2. 21. , 9. o. (2) HL L 326. , 1986. 11. 21. , 2. o. (3) HL L 190. , 1997. 7. 19. , 3. o. (4) HL L 125. , 1994. 5. 18. , 1. o. Az állandó mintaterületeken elvégzik az „(2) erdei ökoszisztémák intenzív és folyamatos ellenőrzését. Ez tartal- mazza a koronaállapot folyamatos felvételét, a talajállapot felvételét és a lombozat állapotának felvételét, továbbá a növedékváltozásokat, a lerakódás sebességét, a meteorológiai méréseket, a talajoldat mintavételét és elemzését és a terület vegetációjának felvételét az objektív mintavételi módsze- reknek megfelelően és azok elemzését a megállapított mód- szereknek megfelelően. ” 2. Az 1. cikk (4) bekezdése helyébe a következő lép: E cikk rendelkezéseihez tartozó szakmai részleteket a „(4) III–XI. melléklet állapítja meg. ” 3. A 2. cikk (1) bekezdése a következő francia bekezdéssel egészül ki: „– elvégezni a terület vegetációjának felmérését. ” 4. Az I. melléklet helyébe e rendelet I. melléklete lép. 5. A II. melléklet helyébe e rendelet II. melléklete lép. 6. A VIIa. melléklet e rendelet III. mellékletének megfelelően módosul. 7. A IX. melléklet helyébe e rendelet IV. melléklete lép. 8. Ennek a rendeletnek az V. melléklete XI. mellékletként egészül ki. 2. cikk Ez a rendelet az Európai Közösség Hivatalos Lapjában való kihir- detését követő harmadik napon lép hatályba. 110 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1999. július 14-én. a Bizottság részéről Franz FISCHLER a Bizottság tagja 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 111 I. MELLÉKLET Az 1091/94/EK rendelet I. melléklete helyébe a következő melléklet lép: „I. MELLÉKLET KÖZÖS MÓDSZEREK AZ ÁLLANDÓ MINTATERÜLETEKBŐL ÁLLÓ HÁLÓZAT KIALAKÍTÁSÁRA INTENZÍV, FOLYAMATOS MEGFIGYELÉS CÉLJÁBÓL (A 3528/86/EGK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése és annak módosítása) I. Általános megjegyzések A 3528/86/EGK rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében említett rendszernek és módosításainak az a célja, hogy a Közösség tagállamaiban kialakítsák az állandó mintaterületek hálózatát, és hogy intenzív és folyamatos ellenőr- zéssel adatokat gyűjtsenek. A szabályozás céljai: – az erdei ökoszisztémák intenzív és folyamatos megfigyelése a légköri szennyezés és az erdő állapotát befolyásoló egyéb tényezők által okozott károkkal kapcsolatban, – az erdei ökoszisztémában bekövetkezett változások közötti okozati kapcsolat és az azt befolyásoló tényezők, különösen a légköri szennyezés jobb megértése a különböző méréseknek, valamint az erdei ökoszisztéma és összetevői megfigyelésének egyetlen helyre történő összpontosításával, – fontos információ megszerzése a Közösségben lévő erdei ökoszisztémák számának alakulásáról. II. Az állandó mintaterületekből álló hálózat létrehozása II. 1. Mintaterületek kiválasztása A tagállamok 1994. június 30-ig elegendően sok állandó mintaterületet jelöltek ki országukban. Azóta néhány tagállam további mintaterületek kijelölésével befejezte nemzeti intenzív megfigyelési programját. Ezeknek a minta- területeknek a számát elvileg minden tagállamban 15 mintaterületre kell korlátozni, a tagállamoknak azonban megengedik, hogy több mintaterületet válasszanak ki azzal a feltétellel, hogy számuk nem lépi túl a Közösség 16 x 16 km-es rácshálózata nemzeti mintaterületeinek a 20 %-át (1696/87/EGK rendelet). Ezeknek a mintaterületeknek a kiválasztásáért a tagállamok felelősek, mindazonáltal a kiválasztásnál alkalmazni kell a következő kritériumokat: – a mintaterületeket úgy kell elhelyezni, hogy az illető országban képviseljék a fontosabb (erdei) fafajokat és a nagyobb területre kiterjedő növekedési feltételeket, – egy mintaterület minimális mérete vízszintes síkban mérve 0,25 hektár, – a mintaterületet pufferzóna veszi körül a körülötte lévő területeken folyó tevékenységek hatásainak a minimali- zálása érdekében. Az övezet tényleges szélessége az erdő típusától és korától függ. Amennyiben a mintaterü- letnek és környezetének a területe a magasság és a korszerkezet szempontjából egyöntetű, a pufferzóna széles- sége 5 vagy 10 méterre korlátozódhat. Ha az az erdőterület, amelyen a mintaterület fekszik, elegyes állomá- nyokból, különféle fafajokból vagy korszerkezetből áll, a pufferzónát kiszélesítik a mintaterületen álló erdő lehet- séges legnagyobb magasságának az ötszörösére, – mivel a mintaterületnek hosszú időtartamú megfigyelésre kell rendelkezésre állnia, szükséges, hogy a sarkokat és/vagy a mintaterület-határokat egyértelműen jelöljék, és hogy a mintaterületen minden egyes mintafát mara- dandó módon számozzanak, – a mintaterületeknek minden időben könnyen megközelíthetőknek kell lenniük, és a megközelítést és a mintavé- telt nem szabad korlátozni, – a mintaterület, pufferzóna és a környező erdő kezelésében nem lehetnek eltérések (pl. a kezelési műveletek legyenek összehasonlíthatóak), és a folyamatos megfigyeléssel okozott zavarokat minimális szinten kell tartani, – el kell kerülni az ismert helyi forrásokból eredő közvetlen szennyezést. A mintaterületeket nem szabad mezőgaz- dasági üzemek közvetlen szomszédságában, főutakhoz nagyon közel vagy szennyező ipari üzemek közvetlen szomszédságában kijelölni, – a mintaterületen vagy annak közelében elegendő számú fának kell rendelkezésre állnia a mintavételhez, – a mintaterületnek és pufferzónának a fafajokat vagy elegyarányt, a kort, méretet, talajt és tereplejtést illetőleg a lehető legegységesebbnek kell lenniük, – a mintaterületeknek elég távol kell feküdniük az erdőszéltől. 112 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet Ajánlatos azokat a mintaterületeket kiválasztani, amelyeket a 3528/86/EGK rendelet vagy egyéb programok kere- tében az elmúlt években folyamatosan megfigyeltek. Ha további mintaterületeket kell kiválasztani, ajánlatos, hogy a mintaterületek azonosak legyenek a Közösség 16 x 16 km-es rácshálójának valamelyik meglévő mintaterületével, vagy annak a közelében feküdjenek, és hogy a mintaterületek úgy helyezkedjenek el, hogy az egyéb forrásokból (pl. a meteorológiai állomásoktól) származó információt fel lehessen használni. II. 2. A mintaterület létesítése és dokumentálása A tagállamok 1994-ben minden mintaterület általános adatait és részletes leírását benyújtották a Bizottsághoz. A mintaterület részletes leírása a következőket tartalmazza: a mintaterület pontos helyét, egy térképvázlatot, amely feltünteti az állandó jellel ellátott mintaterületsarkokat és/vagy -határvonalakat, a mintaterületen álló fák számát és minden egyéb állandó elemet (pl. bekötőút, folyók) a mintaterületen vagy annak közelében. A jövőben a mintavé- teli helyek (pl. talajmintagödrök) pontos helyét is rögzítik a térképen. II. 3. Egy rész-mintaterület meghatározása Elvileg a fabecsléshez (pl. koronaállapot-felvétel, növedék mérése) az egész mintaterületen minden fát be kell vonni a mintába. Ahol a mintaterületen sok fa van (azaz sűrű állományok esetén), rész-mintaterület határozható meg ezeknek a vizsgálatoknak az alkalmazásához. A mintaterület létesítése alkalmával a rész-mintaterület méretének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy ezekhez a vizsgálatokhoz legalább 20 évre, de inkább az állomány egész életén át megbízható méréseket biztosítson. Ebben az időszakban a rész-mintaterületen legalább 20 fának kell rendelkezésre állnia. II. 4. Általános információ az egyes mintaterületekről Az intenzív és folyamatos megfigyelésre kijelölt minden állandó mintaterületről a létesítés és az első vizsgálatok folyamán gyűjtik össze az általános információt: Létesítés Első vizsgálatok – Leíró kód – Termőhelyi adatok – Állományadatok – Egyéb megfigyelés Ország Mintaterület száma Tényleges hosszúság földrajzi szélesség és Tengerszint feletti magasság Fekvés Teljes mintaterület-méret Fák száma a mintaterületen Rész-mintaterület (ha van) Domináns szint átlagéletkora Főbb fafajok Hozam (becslés) főbb fafajok vízellátása humusz típusa talajtípus (becslés) A mintaterület története A közelben fekvő egyéb megfigyelőállomás Ahol a nemzeti intenzív folyamatos megfigyelési program befejezéséhez további mintaterületeket létesítenek, a tagállamok a létesítés alatt összegyűjtött információt felhasználva az adatfájlt (lásd VIIa. melléklet, 1a. formanyom- tatvány) és a jelentéseket (lásd VIIa. melléklet, 1b. formanyomtatvány) minden egyes létesített mintaterületről megküldik a Bizottságnak annak az évnek a végéig, amelyben az (újra)létesítés történt. A hosszú távú megfigyelés alatt szerzett fontos információt évente továbbítják az 1a. és 1b. (VII. melléklet). Az egyéb információt közvetlenül az után küldik meg, hogy az első fontos felmérést elvégezték, és ezt szükség esetén korszerűsítik. formanyomtatványok felhasználásával III. A megsemmisült mintaterületek pótlása III. 1. Általános megjegyzések A megfigyelésre szánt mintaterületek kiválasztása a tagállamok felelősségére történik. Ez a melléklet ehhez a kivá- lasztáshoz számos kritériumot állapít meg. A legtöbb tagállam saját stratégiát fejlesztett ki nemzeti erdei ökoszisz- témáinak hosszú távú megfigyelésére, célul tűzve ki a fontosabb fafajok és a növekedési feltételek megfigyelését. Bár a mintaterületeket úgy kellett kiválasztani, hogy hosszú távú folyamatos megfigyelésre álljanak rendelkezésre, mindig lehetséges a mintaterület idő előtti megsemmisülése, például erdőtűz következtében. Néhány esetben még végezhetnek számos utolsó mintavételt, mielőtt a mintaterület valamennyi fája megsemmisülne. A következő lépésként felül kellene vizsgálni a kiválasztási kritériumok hátterét képező stratégiát, és el kellene dönteni, milyen kritériumokat alkalmazzanak az új mintaterület kiválasztási eljárásánál. 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 113 III. 2. Egy mintaterület lezárása Alkalmat kell keríteni néhány utolsó mérés/értékelés elvégzésére. Ha a mintaterület (végső) megsemmisülése előtt lehetőség nyílik erre, el lehet végezni a megfigyelt fák (megsemmisítéssel járó) mintavételét. A fakivágás után meg lehet mérni a fa pontos hosszát, a törzsből korongokat lehet vágni, és el lehet végezni a lombozat pontos mintavé- telét. III. 3. Stratégia A hosszú távú megfigyelési stratégia a legtöbb tagállamban szempontokat tartalmaz az erdőterületről, az erdei ökoszisztémákról, a fafajokról és gyakran a talajtípusról, a meteorológiáról és a lerakódás sebességéről. Ha szükség van egy mintaterület pótlására, akkor alkalmat kell találni annak igazolására, hogy még érvényes-e az eredeti stra- tégia, és a hiány hogyan pótolható. Ebben az összefüggésben figyelembe kell venni, hogy az eredeti felméréseket (koronaállapot, talaj, lombozat és növedék) a legutóbbi években a program számára további vizsgálatokkal (lera- kódás, meteorológiai mérés, talajoldat, terület vegetációja, távérzékelés( (1))) egészítették ki. Ezért a mintaterületek pótlásának a tervezése során ajánlatos az intenzív megfigyelési program fejleményeit figyelembe venni. Mindazonáltal általában ajánlatos lenne, hogy az új mintaterületek ugyanabban a régióban helyezkedjenek el, továbbá ugyanolyan talajtípussal, ugyanazon lerakódási sebességgel és fafajokkal rendelkezzenek, mint a megsem- misült mintaterületek. III. 4. A mintaterület újralétesítése Az új mintaterületek kiválasztására ugyanazok a kritériumok vonatkoznak, mint a megsemmisült mintaterületekre. Az új mintaterületek létesítése után, amilyen gyorsan csak lehet, el kell végezni néhány olyan felmérést (azaz talaj- állapot-felvételt és távérzékelést), amelyeknek a megismétlésére egyhamar nem kerül. Mivel a koronaállapot és a lombozat felvételeit évenként vagy kétévenként elvégzik, közvetlenül a mintaterület létesítése után további ilyen vizsgálatra nincs szükség. Ha a következő előírásszerű növedékmérést több mint három évvel a mintaterület létesí- tése utáni időpontra tervezik, a növedékméréseket közvetlenül a mintaterület létesítését követően kell végezni. III. 5. Külön figyelmet kívánó pontok Az újralétesített mintaterületek új számot kapnak. A tagállamok a következő előírásszerű adatszolgáltatással együtt a Bizottságnak megadják a mintaterület-pótlás okára, az utolsó megfigyelések/elvégzett mérések eredményeire és az új mintaterületek kiválasztásához alkalmazott kritériumokra vonatkozó információt. ” (1) Az állandó mintaterületeken a távérzékelő önkéntes alkalmazására vonatkozó technikai részleteket az Európai Bizottság által kiadott, távérzékelő alkalmazásáról szóló kézikönyv tartalmazza. 114 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet II. MELLÉKLET „II. MELLÉKLET A KÖZÖSSÉGI TÁMOGATÁS IRÁNTI KÉRELEM A 3528/86/EGK RENDELET 2. CIKKE ÉS MÓDOSÍTÁSAI ALAPJÁN VÉGREHAJTANDÓ INTÉZKEDÉSEKRE VONATKOZÓAN A támogatás iránti kérelmet az 526/87EGK bizottsági rendelet (1) A. mellékletének megfelelően az alább felsorolt infor- máció összefoglalásával és az ennek a mellékletnek a 2a. formanyomtatványában foglalt táblázat kitöltésével együtt kell benyújtani. A 2. cikk szerint végrehajtandó valamennyi intézkedés céljából meg kell adni a következő tételekre vonatkozó informá- ciót: 1. Az intézkedések rövid leírása 2. Kérelmező Kapcsolatok a kérelmező és az intézkedések között 3. Az intézkedések végrehajtásáért felelős szerv A szerv főbb tevékenységeinek tárgya és köre 4. Az intézkedések részletes leírása ahol: a) az intézkedések az intenzív és folyamatos ellenőrzésre kijelölt állandó mintaterületekből álló hálózat kialakítására vagy kibővítésére vonatkoznak: 1. a fennálló helyzet leírása 2. az érintett régió(k) földrajzi fekvése és területe (térképészeti okmány) 3. az állandó mintaterületek száma; b) az intézkedések az állandó mintaterületeken a koronaállapot felvételének kialakítására és végrehajtására vonat- koznak: 1. a fennálló helyzet leírása 2. a koronaállapot-felvételbe bevonandó állandó mintaterületek száma (2a. formanyomtatvány) 3. a mintaterület szintjén alkalmazott mintavételi eljárás részletes leírása (fák száma, jelölések stb. ) 4. a tervezett intézkedések végrehajtásának ütemezése (2b. formanyomtatvány); c) az intézkedések az állandó mintaterületeken a talajállapot felvételének kialakítására és végrehajtására vonatkoznak: 1. a fennálló helyzet leírása 2. a talajállapot-felvételbe bevonandó állandó mintaterületek száma (2a. formanyomtatvány) 3. a mintaterület szintjén alkalmazott mintavételi eljárások részletes leírása (egyedi minták száma, talajszelvény leírása stb. ) 4. a meghatározandó paraméterek és az alkalmazandó vizsgálati módszerek leírása, beleértve minden kalibrálás, helyesbítés részletes leírását és/vagy az újraszámítást, amely lehetővé teszi az eredmények összehasonlítását a jóváhagyott módszerek szerint elemzett eredményekkel 5. a tervezett intézkedések végrehajtásának ütemezése (2b. formanyomtatvány); (1) HL L 53. , 1987. 2. 21. , 14. o. 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 115 d) az intézkedések az állandó mintaterületeken a lombozat állapota felvételének kialakítására és végrehajtására vonat- koznak: 1. a fennálló helyzet leírása 2. a lombozat állapotának felvételébe bevonandó állandó mintaterületek száma (2a. formanyomtatvány) 3. a mintaterület szintjén alkalmazott mintavételi eljárások részletes leírása (egyedi minták száma, leírás stb. ) 4. a meghatározandó paraméterek és az alkalmazandó vizsgálati módszerek részletes leírása, beleértve minden kalibrálás, helyesbítés részletes leírását és/vagy az újraszámítást, amely lehetővé teszi az eredmények összeha- sonlítását 5. a tervezett intézkedések végrehajtásának ütemezése (2b. formanyomtatvány); e) az intézkedések az állandó mintaterületeken a növedékváltozás-mérések kialakítására és végrehajtására vonat- koznak: 1. a fennálló helyzet leírása 2. a növedékmérésekbe bevonandó állandó mintaterületek száma (2a. formanyomtatvány) 3. a mintaterület szintjén alkalmazandó mérési eljárások részletes leírása (mérések száma, leírás stb. ) 4. a meghatározandó paraméterek és az alkalmazandó vizsgálati módszerek részletes leírása, beleértve minden kalibrálás, helyesbítés részletes leírását és/vagy az újraszámítást, amely lehetővé teszi az eredmények összeha- sonlítását a jóváhagyott módszerek szerint elemzett eredményekkel 5. a tervezett intézkedések végrehajtásának ütemezése (2b. formanyomtatvány); f) az intézkedések az állandó mintaterületeken a lerakódás sebessége mérésének a kialakítására és végrehajtására vonatkoznak: 1. a fennálló helyzet leírása 2. a lerakódás sebességének mérésébe bevonandó állandó mintaterületek száma (2a. formanyomtatvány) 3. a mintaterület szintjén alkalmazott mérési eljárások részletes leírása (mérések száma, leírás stb. ) 4. a meghatározandó paraméterek és az alkalmazandó vizsgálati módszerek részletes leírása, beleértve minden kalibrálás, helyesbítés részletes leírását és/vagy az újraszámítást, amely lehetővé teszi az eredmények összeha- sonlítását a jóváhagyott módszerek szerint elemzett eredményekkel 5. a tervezett intézkedések végrehajtásának ütemezése (2b. formanyomtatvány); g) az intézkedések az állandó mintaterületeken a meteorológiai mérések kialakítására és végrehajtására vonatkoznak: 1. a fennálló helyzet leírása 2. a meteorológiai mérésekbe bevonandó állandó megfigyelési mintaterületek száma (2a. formanyomtatvány) 3. a mintaterület szintjén alkalmazott mérési eljárások részletes leírása (mérések száma, leírás stb. ) 4. a meghatározandó paraméterek és az alkalmazandó vizsgálati módszerek részletes leírása, beleértve minden kalibrálás, helyesbítés részletes leírását és/vagy az újraszámítást, amely lehetővé teszi az eredmények összeha- sonlítását a jóváhagyott módszerek szerint elemzett eredményekkel 5. a tervezett mérések végrehajtásának ütemezése (2b. formanyomtatvány); h) az intézkedések az állandó mintaterületeken a talajoldat méréseinek kialakítására és végrehajtására vonatkoznak: 1. a fennálló helyzet leírása 2. a talajoldat méréseibe bevonandó állandó mintaterületek száma (2a. formanyomtatvány) 3. a mintaterület szintjén alkalmazott mérési eljárások részletes leírása (mérések száma, leírás stb. ) 4. a meghatározandó paraméterek és az alkalmazandó vizsgálati módszerek részletes leírása, beleértve minden kalibrálás, helyesbítés részletes leírását és/vagy az újraszámítást, amely lehetővé teszi az eredmények összeha- sonlítását a jóváhagyott módszerek szerint elemzett eredményekkel 5. a tervezett intézkedések végrehajtásának ütemezése (2b. formanyomtatvány); 116 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet i) az intézkedések az állandó mintaterületeken a terület vegetációja felvételének létrehozására és végrehajtására vonatkoznak: 1. a fennálló helyzet leírása 2. a terület vegetációja felvételébe bevonandó állandó mintaterületek száma (2a. formanyomtatvány) 3. a mintaterület szintjén alkalmazott mintavételi eljárások részletes leírása (részminták száma, leírás stb. ) 4. a meghatározandó paraméterek és az alkalmazandó vizsgálati módszerek részletes leírása, beleértve minden kalibrálás, helyesbítés részletes leírását és/vagy az újraszámítást, amely lehetővé teszi az eredmények összeha- sonlítását 5. a tervezett intézkedések végrehajtásának ütemezése (2b. formanyomtatvány); 5. A 4. a)–4. i) pontok alatti intézkedések költsége (2a. formanyomtatvány); 1. A hálózat kialakításának és kibővítésének költségei (4a. ) 1. 1. költségek mintaterületenként 1. 2. összes költség 1. 3. a Közösségtől kért támogatás 2. Az egyes vizsgálatok kialakítási, megfigyelési vagy mintavételi költségei: 4. b)–4. i) 2. 1. költségek mintaterületenként 2. 2. összes költség 2. 3. a Közösségtől kért támogatás 3. Az egyes vizsgálatok elemzési és értékelési költségei: 4. b)–4. i) 3. 1. költségek mintaterületenként 3. 2. összes költség 3. 3. a Közösségtől kért támogatás 4. A projekt összes költsége (az 1. 2. [kialakítás], a 2. 2. [megfigyelés és/vagy mintavétel] és a 3. 2. [elemzés és érté- kelés] költségeinek az összege) 5. A Közösségtől kért összes támogatás (az 1. 3. [kialakítás], a 2. 3. [megfigyelés és/vagy mintavétel] és a 3. 3. [elemzés és értékelés] költségeinek az összege) 6. Kitöltött 2a. és 2b. formanyomtatvány 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 117 118 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 119 III. MELLÉKLET Az 1091/94/EGK rendelet VIIa. melléklete a következő szöveggel egészül ki: – Az 1. bekezdés (a fájlnevek felülvizsgálata felmérésenként) a következő szavakkal egészül ki: Felvétel Melléklet Gyakoriság fájlnév(nevek) „Terület vegetációja XI ötévenként XX1996. PLV, XX1996. VEM” – az utolsó albekezdés helyébe a következő szöveg lép: „Minden fájlnév kétbetűs országkódból áll (a nevek listájában XX képviseli), ezt követi a felmérés éve (a példában 1996) vagy GENER, amikor egyszeri információadásról van szó, majd egy pont (. ) és a kiterjesztésben egy hárombetűs kód. A mintaterület-fájlok hárombetűs kódja a PL betűkből és a talaj: S (soil), a lombozat: F (foliage), a növedék I (increment), a lerakódás: D (depostition), a meteorológia: M, a talajoldat: SS (soil solution) és a terület vegetációja: GV lombozat, (ground vegetation) felvételének első betűjéből növedék, lerakódás, meteorológia, talajoldat vagy terület vegetációja két (vagy egy) kezdőbetűjéből, továbbá egy (vagy két) betűből áll a kötelező, nem kötelező elemek vagy a növedék mérésének (értékelés), a lerakódás mérésének (levegő) különböző részeire vonatkozóan. ” (betűiből) áll. Az adatfájlok hárombetűs kódja a talaj, – az 5b. formanyomtatvány helyére a csatolt 5b. formanyomtatvány lép, – a 8a. , 8b. , 8c. , 8d. , 8e. és 8f. formanyomtatványok helyébe a csatolt 8a. , 8b. és 8c. formanyomtatványok lépnek, – a következő 2 formanyomtatvánnyal (10a. és 10b. formanyomtatvány) kiegészül, – „az állandó mintaterületek felmérési adatainak a Bizottsághoz továbbítandó kódlistái”-ba a következő módosítások kerülnek: A lombozat felmérésére vonatkozó információ A 26. pont törlendő. A meteorológiai megfigyelésre vonatkozó információ A 41–46. pontok helyébe a következő szöveg lép: „41. Mintaterület/műszer kódja A mintaterületen vagy annak közelében elhelyezett minden műszer kap egy mintaterület/műszer-kódot. Ez a kód a mintaterület számából (négy számjegyig) és minden műszerre egy (egészen 99-ig) folytatódó számból áll. A műszerek pótlásánál vagy újak beállításánál új kódokat alkalmaznak (pl. az 1234-es mintaterületen az ötödik műszer 1234. 05-ös kódot kap). 42. Elhelyezés Feltüntetik a műszer elhelyezését: S: a műszert a mintaterületen (vagy pufferzónában) helyezik el. Ez lehet a lombkoronaszint alatt, a lombkoro- naszint felett vagy az erdei talajon F: a műszert az erdőterületen, (közeli) nyílt terepen helyezik el W: a műszert egy időjárási állomáson (általában az erdőterületen kívül) helyezik el O: a műszert máshol helyezik el. 43. Paraméter A műszerrel mért paraméterek feltüntetése: AT = levegő-hőmérséklet PR = csapadék RH = relatív páratartalom WS = szélsebesség WD = szélirány 120 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet SR = napsugárzás UR = ultraibolya sugárzás TF SF ST = koronán áthulló csapadék = törzsön lefolyó csapadék = talajhőmérséklet MP = mátrixpotenciál a talajban WC = talaj víztartalma XX = a további paraméterekre egyéb kódok alkalmazhatók, de azokat részletesen meg kell határozni az adat- kísérő jelentésben (DAR). 44. Műszerek F ü g g őle ge s h elyzet A műszerek függőleges helyzetét (magasság vagy mélység) méterben tüntetik fel pluszjellel (= talajszint feletti magasság) vagy mínuszjellel (mélység a talajszint alatt) két egész és két tizedes számjegy alakjában. M ű sze r kód A mintavételi eszközökre és az adatrögzítés módjára a következő kódokat használják: 10: kézi leolvasás és papírra rögzítés 20: gépi rögzítés (kézi leolvasás és papírra rögzítés) 30: közvetlen papírra rögzítés 40: digitális rögzítés (önálló műszer) 50: digitális rögzítés (integrált adatgyűjtő és regisztráló berendezés) A berendezés részleteit az adatkísérő jelentésben (DAR) adják meg. M é ré si i dőközök ( ki z á r óla g a u toma ti ku s műsze r ek e se té be n) A két egymást követő mérés közötti időközt másodpercben kifejezve adják meg. T á r olá si i dőköz (ki z á r óla g a u tom a ti ku s mű sze r ek eseté be n) A két egymást követő adattárolási időpontot percben adják meg. 45. A meteorológiai megfigyelés paraméterei Csa padé k é s a k or onán áthulló csa padé k A csapadékot napi mennyiségben adják meg négy egész és egy tizedes számjegy formájában. H őmé r sé klet ( lev e g ő é s ta la j ) A hőmérsékletet plusz/mínusz °C-ban adják meg két egész és egy tizedes számjegy formájában. Fel kell jegyezni a napi átlagot, a napi minimumot és a napi maximumot. R ela tív p ár atar talom A relatív páratartalom napi átlagértékét, naponta elért minimális és maximálisértékét adják meg, két egész és egy tizedes számjegy formájában. S zé lse be sség A szélsebesség napi átlagát és a naponta elért maximális értékét adják meg, két egész és egy tizedes számjegyű alak használatával. Szé li rá ny A naponként uralkodó szélirányt kell megadni. A szélrózsát a 22,5° -tól kiindulva felosztják nyolc 45°-os szakaszra, (ÉK [= 45°], K [= 90°], DK [= 135°]. É [= 0°]). A leggyakoribb szélirányt adják meg középértékként. N a psug á r zá s é s u ltr a i boly a -sug á r zá s A napsugárzás és az ultraibolya-sugárzás napi átlagértékét adják meg négy egész és egy tizedes számjegy formá- jában. 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 121 F a tör zsön le foly ó csa pa dé k A fatörzsön lefolyó csapadékot csapadékmilliméterben számolják, és a napi mennyiséget adják meg négy egész és egy tizedes számjegy formájában. M á tr ix pote nc iá l a tala jban A talaj mátrixpotenciálját hPa-ban kell megadni a napi átlag, a naponta elért minimális és maximális értékre négy egész és egy tizedes számjegy formájában. T a la j v í z ta r ta lma A talajban lévő vizet térfogatszázalékban adják meg a napi átlag, a naponta elért maximális és minimális értékre négy egész és egy tizedes számjegy formájában. 46. Teljesség A teljesség a regisztráló és tároló eljárások fedettségének a mutatója, és ezt három egész számjegy formájában, százalékokban adják meg (100 = teljes). ” A 47. , 48. , 49. és 50. pontokat el kell hagyni. A lista a következő pontokkal egészül ki: „A terület vegetációjának felvételére vonatkozó információ 61. Mintaterület/felvétel száma Minden időpont (nap) vagy helyzet (a kerítésen belül vagy kívül) arra vonatkozóan, hogy egy adott mintaterületen a vegetáció felvételét végzik, felvétel-számot kap. A mintaterület-számnak a felvétel-számmal való összekapcsolása egyetlen mintaterület/felvétel-számot képez. 62. Bekerítés Minthogy a növényzet a kerítésen belül és kívül nagyon eltérő lehet, úgy határoztak, hogy a terület vegetációját elvileg mindig az elkerített területen kívül vizsgálják. Amikor a kerítésen belül végzik el a vizsgálatot, ezt külön- álló vizsgálatként kell feljegyezni, és a bekerítés kódját fel kell tüntetni: 1 = Igen, a vizsgálat a bekerített területen belül, 2 = Nem, a vizsgálat a bekerített területen kívül történt. 63. Összes mintavételezett terület Az összes mintavételi területet m2-ben adják meg négy egész számmal. Az adatkísérő jelentésben (vagy DAR-Q- ban) megadják az ismétlések számának pontos részletezését, a terület vegetációja mintaterületeinek a helyét/ fekvését és ezeknek a mintavételi területeknek a méreteit. 64. A növényi szintek magassága és takarása A teljes terület vegetációja, a cserjeszint, a gyepszint és a mohaszint átlagmagasságát és becsült kiterjedését a következők szerint kell megjelölni: Teljes terület vegetációja Cserjeszint Gyepszint Mohaszint x = jelentendő Magasság (m-ben) Takarás (%-ban) x x x x x x A szintek átlagos magasságát méterben adják meg egy egész és két tizedes számjeggyel. A becsült kiterjedést az összes mintavételezett terület %-ában adják meg. 122 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet 65. Szintek A szintek meghatározása a következő: 1 = lombkoronaszint 2 = cserjeszint 3 = gyepszint 4 = mohaszint 9 >>>>= >>>>; 66. Fajkód amelyek DAR-Q-ban határozandók meg. Fajkódot kell alkalmazni, amely a családra, nemzetségre és fajra három számkódos csoportból áll, pontokkal elvá- lasztva (. ). A legtöbb kód három egész számból áll. Sajnos egy nemzetség három egész számú kódból és »bis« betűkből áll. A fajkód egy betűvel bővíthető a fajta (változat) kimutatására. A teljes lista több mint 11 000 fajból áll. Ezt a listát a Bizottság digitális formában bocsátja a nemzeti központi szervek rendelkezésére. Azokban az esetekben, amikor a Flora Europaea hiányos, a nemzeti szinten jelentős fajok különleges listáját a nemzeti központi szervek elkészíthetik. Ezek a nemzeti fajkódok új kódszámokból (család, nemzetség és faj) és országkódból (2 betű) állnak, pontokkal (. ) elválasztva. A nemzeti központi szervek a kódok teljes listáját fenn- tartják, amely tartalmazza a fajok fontos részleteit (teljes név, más nevek stb. ), és ezt a listát beveszi a DAR-ba. 67. A növényfajok kiterjedése Az országok szabadon választják meg a növényfajok gyakoriságának/kiterjedésének a felvételét. Ennek a kiterjedé- sének a megadása %-ban történik öt egész és két tizedes számjegy (999. 99) formájában. A DAR-ban részletesen meghatározzák a teljes felvételi módszereket, valamint a %-ra való átszámítást. ” 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 123 124 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 125 126 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 127 IV. MELLÉKLET Az 1091/94/EK rendelet IX. melléklete helyébe a következő szöveg lép: „IX. MELLÉKLET A METEOROLÓGIAI MÉRÉSEK KÖZÖS MÓDSZEREI AZ ÁLLANDÓ MINTATERÜLETEKEN I. Általános megjegyzések A meteorológiai méréseket az állandó mintaterületek legalább 10 %-án el kell végezni. Ajánlatos azokat a mintate- rületeket kiválasztani, ahol a lerakódás sebességét is mérik. A meteorológiai mérések berendezésének a létesítését 1999. június 30-ig be kell fejezni. Ez a melléklet a meteorológiával foglalkozó ad hoc szakértői testület (EU/ICP Forests) szakmai ajánlásain alapszik, és utal ezen szakértői testület által készített kézikönyvre (1996/1997). II. A mérés módszere II. 1. A mintavételi berendezés elhelyezése Az erdők különleges éghajlati viszonyainak méréséhez a méréseket az érintett erdő területén belül kell elvégezni. A lehet méréseket általában (a talajhőmérséklet, a talajnedvesség és az állományra hulló csapadék kivételével) el végezni vagy a mintaterület erdőállományának koronaszintje felett, vagy a mintaterület állományához közel (álta- lában 2 km-nél nem nagyobb távolságra) fekvő erdőterületen egy nyílt terepi állomáson. A nyílt terepi állomásokon a mérési pontnak a körülötte fekvő állományokhoz vagy egyéb tárgyakhoz való távolsága legalább kétszerese a vágásérett fa/tárgy magasságának. A talaj hőmérsékletét, a talajnedvességet és az állományra hulló csapadékot az állandó mintaterület állományán belül kell megmérni. Ahol lehetséges, a mérőműszert a lerakódás sebességét mérő berendezéssel kell összekapcsolni. A gyökerek és a talajállapot megbolygatásának elkerülése végett a berendezést úgy kell elhelyezni, hogy az a mintaterületen való tényleges áthaladás nélkül elérhető és karbantartható legyen. II. 2. A tényleges meteorológiai mérések módszerei a mintaterületen vagy annak közelében Egy meteorológiai állomásnak a mintaterület melletti nyílt területen való létesítésével vagy a mintaterülethez közeli állományban egy torony felállításával kell az időjárási helyzetet folyamatosan figyelemmel kísérni. A műszaki beren- dezésnek, az érzékelőknek és elhelyezésüknek a Meteorológiai Világszervezet szabványával összhangban és a nemzeti időjárási szolgálat hálózataival összeegyeztethetőnek kell lenniük. A következő paraméterekre kell adatokat kapni: Kötelező Nem kötelező Csapadék Ultraibolya sugárzás (UVb) Levegő hőmérséklete Talajhőmérsékletek Levegőnedvesség Talajnedvesség Szélsebesség (*) (mátrixpotenciál, víztartalom) Szélirány (*) Csapadékmennyiség Napsugárzás (*) (a koronán áthulló és a törzsön lefolyó csapadék) (*) Amennyiben az állandó megfigyelési mintaterületeken helyi műszaki problémák lépnek fel, ezeken a mintaterületeken a szélse- besség, szélirány és napsugárzás mérése mellőzhető. Ajánlatos a paraméterek félig folyamatos (= 1 másodperc) érzékelésével és az egy órára vagy annál rövidebb idősza- kokra összesített adatok elektromos tárolásával rendelkező automatikus állomások használata. II. 3. Az információ összegyűjtése, csoportosítása, tárolása és továbbítása Az adatokat továbbítás előtt a napi értékek (összeg vagy átlag/középérték, illetve minimum és maximum) szerint csoportosítani kell. 128 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet A mintaterületről a következő információt kell összegyűjteni és továbbítani: – mintaterület száma, – az alkalmazott berendezés pontos részletezése, – a mintaterületek (hosszúsági fok, szélességi fok, magasság) és a hozzájuk tartozó berendezés helye, – a mérések kezdési és befejezési időpontja, – gyakoriság (időszakok száma). A paraméterekre vonatkozó információt naponként adják meg. PARAMÉTEREK LISTÁJA Paraméter Egység Átlag Összeg Minimum Maximum Megjegyzések mm (°C) % (m/s) (°) (W/m2) Csapadék Levegő hőmérséklete Relatív páratartalom Szélsebesség Szélirány Napsugárzás Ultraibolya (UVb) sugárzás (W/m2) Talajhőmérséklet Talajnedvesség (mátrix- potenciál, víztartalom) (°C) (hPa) Csapadékmennyiség (mm) Egyebek x = megadandó. összes csapadék (benne a hó stb. ) uralkodó szélirány meghatározandó az adatkísérő jelentésben Minden egyes mintaterületre, ahol méréseket végeztek, az összegyűjtött adatokról összesítést kell készíteni, amelyet évenként be kell küldeni a Bizottsághoz a XX1996. PLM, XX1996. MEM és XX1996. MEO formanyomtatványok felhasználásával (8a. , 8b. és 8c. formanyomtatványok)” 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 129 Az 1091/94/EK rendelet XI. melléklete a következőkkel egészül ki: V. MELLÉKLET „XI. MELLÉKLET KÖZÖS MÓDSZEREK A TERÜLET VEGETÁCIÓJÁNAK FELVÉTELÉRE AZ ÁLLANDÓ MINTATERÜLETEKEN I. Általános megjegyzések A terület vegetációjának felvételét az állandó mintaterületek legalább 10 %-án el kell végezni. Az első közös felvé- telt 1999 ősze előtt be kell fejezni. A terület vegetációja felvételének kettős célja van: – az erdei ökoszisztémák adott állapotának a jellemzése összetételük alapján, – a növényzetben a természeti és az emberi eredetű környezeti tényezők által okozott változások megfigyelése. A terület vegetációjának az 1997 előtt összegyűjtött és elemzett adatai is felhasználhatók, amennyiben az aláb- biakban leírt módszereket alkalmazták. Ez a melléklet a terület vegetációjának felvételével foglalkozó ad hoc szakértői testület (EU/ICP Forests) szakmai ajánlásain alapszik, és utal ezen szakértői csoport által készített kézikönyvre (1997). II. Felvétel módszere II. 1. A minta helyének kiválasztása A terület vegetációjának felvételét az állandó mintaterületeken végzik el. A terület vegetációjának felvételére kivá- lasztott területnek reprezentatívnak kell lennie a mintaterületre. Számos mintavételi egység alkalmazható a statisz- tikai ismétlés céljából. A tagállamok szabadon választják ki a mintavételi egységek számát és alakját. Ha a mintate- rületet korábban bekerítették, a mintavételi egységeknek a kerítésen kívül kell lenniük. Ezenkívül a kerítésen belül lévő mintavételi egységeket is fel lehet venni. A beavatkozás jeleit mutató területeket el kell kerülni (pl. talajgödrök, talajoldat-mérési területek, ösvények). A mintavételi egységek helyét maradandóan kell megjelölni. A pontos jelölési mód a tagállamokra tartozik, de a felhasznált anyag inaktív legyen, hogy a fertőzést elkerüljék. II. 2. Általános információk A következő általános információt gyűjtik össze: – mintaterület száma – mintavétel és elemzés időpontja – bekerítés – összes mintavételi terület – információ a vegetáció teljes szintjéről (kiterjedés), a cserjeszintről, a gyepszintről (kiterjedés és átlagos magasság) és a mohaszintről (kiterjedés). II. 3. A fajbőség vagy kiterjedés mérése A tagállamok a felvételnél szabadon alkalmazzák saját mérési rendszerüket mindaddig, amíg az közvetlenül átala- kítható a kiterjedés százalékos osztályozására 0,01 %-tól (nagyon ritka) 100 %-ig (teljes lefedettség). II. 4. Fajok A felvételbe be kell vonni minden virágos növényt, edényes növényt és a földi mohák főbb fajait (bryophytes). Ajánlatos bevonni a földi zuzmókat. A nem földi fajok és gombák nem kötelező alapon megemlíthetők. A Flora Europaea jegyzékét kell követni. Az olyan helyzetekben, ahol a Flora Europaea nem érvényes, ahol pontosabb rend- szertani meghatározás áll rendelkezésre, az érintett nemzeti központi szerv kidolgozhatja ennek a szabvány-fajlis- tának a kibővítését. A Bizottságot tájékoztatni kell ezekről a kibővített fajlistákról. 130 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet II. 5. Gyakoriság és a felvétel ideje A növényzetre vonatkozó tanulmányokat ötévenként valamennyi mintaterületre el kell végezni. A terület vegetáci- ójának felvételét ajánlatos éves alapon egy korlátozott számú mintaterületen (pl. 10 %-on) elvégezni. Az évszakhoz kötött bonyolult növényi összetétel esetén az adott év folyamán szükség lehet második felvételre, hogy az egész vegetációt felmérjék. A terület vegetációjának egymást követő felvételeit az év hasonló időpontja körül végzik el. II. 6. Elemzés és továbbítás A mintavételi egységeken gyűjtött információt a mintaterület szintjén összesítik. Amennyiben a mintavételi egysé- geket a kerítéseken belül és kívül vették fel, ezeket külön összesítik. A terület vegetációja felvételének eredményeit évenként továbbítják a Bizottsághoz a 10a. és 10b. formanyomtatványokon jelzett szabványosított formában (fájl- meghatározás XX1996. PLV és XX1996. VEM). A terület vegetációja felvételének a továbbítása mintaterületi szinten a következőket tartalmazza: a mintaterület/ felmérés száma, a mintaterület koordinátái és információ a bekerítésről és a főbb növényszintekről. A felvétel szint- jére vonatkozó információ tartalmazza a mintaterület/felmérés számát, a fajok szabványkódját, alkalmazva a csatolt listán megadott nyolc betűből álló rövidítést vagy a további fajok kibővített listáját, valamint a mintaterület szintjén a fajok kiterjedését százalékban kifejezve. III. Adatkísérő információ III. 1. Adatkísérő információ az alkalmazott módszerekről (DAR-Q) A részleteket külön dokumentumban adják meg a következőkről: – mintavételi egységek szerkezetéről (rész-mintaterületek száma és területe) – növényszintek meghatározásai (moha, gyep, cserje, lombkorona) – alkalmazott mértékegységek és ezeknek a mértékegységeknek a százalékra történő átszámítása – információ a szabvány-fajlistáktól és kódjaiktól való eltérésekről – a mintaterület-szintű információ gyűjtéséhez alkalmazott csoportosítási módszerek. Ezt az információt a C. mellékletben hivatkozott DAR-kérdőívek felhasználásával ajánlatos benyújtani a Bizott- sághoz. III. 2. Adatkísérő jelentés a szabványmódszerektől való eltérésekről (DAR) A szabványoktól való minden lényeges eltérést, amely befolyásolhatta a felvételt, és minden előfordult fontos rendellenességet külön kell rögzíteni és benyújtani. III. 3. Adatkísérő információ az értékelésről és értelmezésről (éves jelentés) A terület vegetációja adatainak értékeléséről és értelmezéséről szóló információt adatokkal vagy sem) az éves jelentésben kell benyújtani a Bizottsághoz. ” (kapcsolatban van-e egyéb 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 131 132 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet


title: 2000/194/EY: Komission päätös, tehty 14 päivänä heinäkuuta 1999, Saksan tuesta Thüringenin osavaltiossa sijaitsevalle Weida Leder GmbH:lle (Weida) (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3441) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
control of State aid
infringement of EU law
leather industry
water treatment

formats: html pdf print

text: L 61/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 8. 3. 2000 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 14 päivänä heinäkuuta 1999, Saksan tuesta Thüringenin osavaltiossa sijaitsevalle Weida Leder GmbH:lle (Weida) (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3441) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2000/194/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityi- sesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, on edellä mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asian- omaisia esittämään huomautuksensa (1), sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY (1) Saksa ilmoitti komissiolle Thüringenin osavaltiossa sijait- sevalle Weida Leder GmbH:lle (jäljempänä ’Weida’) myöntämästään rakenneuudistustoimenpiteiden rahoitta- miseen tarkoitetusta viiden miljoonan Saksan markan lainasta 12 päivänä maaliskuuta 1996 päivätyllä (ja 21 päivänä maaliskuuta 1996 saapuneeksi kirjatulla) kirjeellä. Komissio pyysi 11 päivänä huhtikuuta 1996, 28 päivänä toukokuuta 1996, 3 päivänä heinäkuuta 1996, 26 päivänä elokuuta 1996 ja 6 päivänä maalis- kuuta 1997 päivätyillä kirjeillä lisätietoja, jotka Saksa toimitti 25 päivänä heinäkuuta 1996, 30 päivänä loka- kuuta 1996, 7 päivänä marraskuuta 1996, 20 päivänä tammikuuta 1997 ja 26 päivänä toukokuuta 1997 päivätyillä kirjeillä. Lisätietoja toimitettiin syyskuussa 1997 komission edustajien ja Saksan viranomaisten välisen tapaamisen johdosta. (2) (3) Tuki rekisteröitiin aluksi numerolla N 242/96. Saksan hallituksen toimittamista tiedoista kävi kuitenkin ilmi, että Thüringenin osavaltio oli vastoin EY:n perustamisso- pimuksen 88 artiklan 3 kohtaa myöntänyt yritykselle tukea jo vuosina 1995—1996, ennen kuin tuesta ilmoi- tettiin komissiolle. Tämän vuoksi asia rekisteröitiin 4 päivänä maaliskuuta 1997 numerolla NN 30/97. Komissio ilmoitti Saksalle 2 päivänä maaliskuuta 1998 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tämän tuen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 osalta kohdassa tarkoitettu menettely. Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen Ilmoituksessa kehotettiin asian- virallisessa lehdessä (2). omaisia tuesta. huomautuksensa esittämään Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta. tästä (4) Saksa ilmoitti komissiolle 26 päivänä kesäkuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, että yritys oli jättänyt konkurssihake- muksen 28 päivänä toukokuuta 1998. II YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS (5) Weida Leder GmbH (Weida) oli peräisin entisestä VEB Lederwerke Weida -nimisestä yrityksestä, joka muutettiin vuonna 1990 Lederwerke Weida GmbH:ksi. Thüringenin osavaltiossa Weidan yritys valmisti lähinnä nahkaa huonekaluteollisuuden tarpei- siin. Alue, jonka työttömyysaste on peräti 17 prosenttia, kuuluu yhteisön aluepolitiikan periaatteiden mukaisesti tavoitteen 1 piiriin (yhteisön tasolla kehityksessä jälkeen jääneet alueet), joten sinne voidaan myöntää EY:n perus- kaupungissa sijaitseva (1) EYVL C 256, 14. 8. 1998, s. 7. (2) Katso alaviite 1. 8. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 61/5 tamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua aluetukea (1). Yrityksen palveluksessa ilmoi- tettiin viimeksi olevan 97 työntekijää. (10) (6) (7) Ensimmäinen yksityistämisyritys vuonna 1993 epäon- nistui, minkä jälkeen yrityksen osakkeet palasivat jälleen Treuhandanstaltin osakesalkkuun. Konkurssimenettely aloitettiin 1 päivänä lokakuuta 1993. jota aikavälillä säilyttääkseen pitkällä alulle pelastussuunnitelman, Vakiinnuttaakseen kaikesta huolimatta yrityksen aseman markkinoilla ja löytääkseen sopivan ostajan Thüringenin osavaltio pani se rakenne- ja työmarkkinapoliittisista syistä tuki johdon- mukaisesti ainoan entisen DDR:n alueella itsenäistä tuotantoa harjoittavan nahkatehtaan, joka sijaitsee rakenteiltaan erittäin heikolla joka itäisen Thüringenin alueella. Weida Leder GmbH, perustettiin 19 päivänä lokakuuta 1993, otti hallintaansa konkurssiin haetun yrityksen omaisuuden. Sen osakkeet siirtyivät 100-prosenttisesti Elster Management GmbH & Co. Investitions- und Beteiligungs KG:n (jäljempänä ’Elster KG’) hallintaan. Ottaen huomioon yhtiöoikeudel- lisen rakenteen sekä varsinkin Elster KG:n ja Thüringenin osavaltion omistaman Thüringer Aufbaubank -pankin (jäljempänä ’TAB’) eli julkisoikeudellisen luottolaitoksen väliset vastuusitoumukset voidaan katsoa, että yksityistä- toteutettu. Markkinoiden mistä suppeuden vuoksi Thüringenin osavaltio ei ole toistai- seksi onnistunut löytämään sijoittajaa. Voidakseen jatkaa liiketoimintaansa ja toteuttaa suunnitellut yksityistämistä edeltävät rakenneuudistustoimenpiteet yritys on viime vuosien aikana pannut täytäntöön investointiohjelman ja saanut hankkeeseen runsaasti tukea. Kaikista taloudelli- sista ponnisteluista huolimatta Weida Leder GmbH ei ole pystynyt vakiinnuttamaan tilannettaan. Asetettuja liike- vaihtotavoitteita ei ole saavutettu. Yrityksen tulos on epätyydyttävä myös voitto-odotusten osalta. Huolimatta lisätuista, joilla oli määrä varmistaa maksuvalmius ja mahdollistaa yrityksen toiminnan jatkuminen, yritys jätti konkurssihakemuksen 28 päivänä toukokuuta 1998. toistaiseksi ei ole (8) Weida Leder GmbH:n ja muiden teollisuusalueella sijait- sevien yritysten jätevesien puhdistamista varten perustet- tiin Abwasserreinigungsanlage Schlossmühlenweg Weida GmbH, jonka osakkeista Weida Leder GmbH omistaa 98 prosenttia ja Weidan kaupunki kaksi prosenttia. (9) Kyseinen laitos toimii yksinomaan Weida Leder GmbH:n ja teknologiakylän muiden vuokralaisten jätevesien puhdistamona. Koska puhdistamon asiakkaina on ai- noastaan palveluyrityksiä, se käsittelee vain yhdyskunta- (1) Komission päätös 94/266/EY, EYVL L 114, 5. 5. 1994, s. 21. jätevettä. Päästöjen määrän perusteella Weida on siis lähes ainoa laitoksen käyttäjä. Vuosina 1993—1997 Weida Leder GmbH sai useita tukia, joilla oli tarkoitus vakauttaa vuoden 1993 lopussa toteutettu pelastussuunnitelma ja parantaa yrityksen rakennetta kanssa käytäviä neuvotteluja. osana mahdollisten sijoittajien (11) Osana pk-yrityksiä koskevaa Thüringenin osavaltion (KMU-Investitionssicherungs- investointitakuuohjelmaa programm Thüringen), jonka komissio hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 1993 (N 408/93) (2), Thüringenin osavaltio myönsi 21 päivänä lokakuuta 1993 4,5 miljoonan Saksan markan avustuksen konkurssimenette- lyyn liittyvää ”omaisuudenmyyntisopimusta” (asset deal) tukevana starttirahoituksena. (12) des Freistaates Thüringen) Thüringenin osavaltio myönsi 7 päivänä maaliskuuta 1994 90 prosentin takauksen liiketoiminnan vakautta- miseen tarvittavaa kahdeksan miljoonan Saksan markan investointilainaa varten (tuen suuruus 7,2 miljoonaa Saksan markkaa). Osavaltio myönsi 16 päivänä syys- kuuta 1994 toisen 90 prosentin takauksen neljän miljoonan Saksan markan lainaa varten (tuen suuruus 3,6 miljoonaa Saksan markkaa). Takauksia koskevan Thüringenin osavaltion hallinnollisen määräyksen (Bürg- schaftsrichtlinie vuoksi kummankin takauksen otti vastuulleen Bayerische Landesanstalt für Aufbaufinanzierung (jäljempänä ’LfA’). Luotonantajina olivat Dresdner Bank AG ja TAB. Takauksin varmistettujen lainojen käyttötarkoitusta muutettiin tämän jälkeen useita kertoja. Lopulta 6,5 miljoonaa Saksan markkaa käytettiin investointeihin ja 5,5 miljoonaa Saksan markkaa käyttöpääomaan. TAB:n myöntämän takauksen määräaikaisen voimassaolon vuoksi kummankin luoton erääntymispäiväksi oli toistai- seksi määrätty 31 päivä joulukuuta 1997. Lyhyt voimas- saoloaika johtui siitä, että tavoitteena oli saada jälleenra- hoitusta liikepankilta, joskin tuolloisten yritystä koske- vien tietojen perusteella jo lainan käyttöönasettamisen aikaan oli nähtävissä, että tällaista jälleenrahoitusta ei olisi mahdollista saada lähitulevaisuudessa, minkä vuoksi tarpeen luottojen ja takausten voimassaoloaikaa olisi pidentää. (13) Näiden investointi- ja käyttöpääomaluottojen lisäksi yriksen käyttöön asetettiin vuoden 1995 lopussa konso- lidointirahastosta kahden miljoonan Saksan markan laina markkinoille tulon aiheuttaman maksuvalmiusva- jauksen kattamiseksi (NN 74/95). (14) Helmikuun 1996 ja heinäkuun 1997 välisenä aikana sen käyttöön yrityksen maksuvalmiuden lisätukena asetettiin Thüringenin osavaltion talousministeriön lai- namääräyksen perusteella uusi viiden miljoonan Saksan markan suuruinen laina ja sille myönnetyn neljän miljoonan Saksan markan suuruisen lainan etuoikeus- joka erääntyy maksettavaksi asemaa alennettiin. Laina, 31 päivänä annettiin yritykselle kahdeksan prosentin vuosikorolla. joulukuuta 2000, (2) Komissio hyväksyi 7 päivänä huhtikuuta 1998 tehdyllä päätöksellä (NN 142/97; 2 päivänä kesäkuuta 1998 päivätty kirje SG(98) D/ 4313) mainitun tukiohjelman jatkumisen vuosina 1997—2001; koska kyseisen tukiohjelman soveltamiskäytännön soveltuvuutta yhteismarkkinoille pidettiin hyvin kyseenalaisena, komissio aloitti kuitenkin 4 päivänä joulukuuta 1998 EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn; päätös C 69/98, 4 päivänä joulukuuta 1998 päivätty komission kirje SG (98) D/11285. L 61/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 8. 3. 2000 (15) Näistä merkittävistä valtiontuista huolimatta TAB:n oli vuoden 1997 lopussa myönnettävä uusi 1,5 miljoonan Saksan markan suuruinen laina, jotta maksuvalmius voitaisiin varmistaa ja jotta yritys voisi jatkaa toimintaansa. Lisäksi osavaltio päätti etuoikeutettuna velkojana alentaa noin kahden miljoonan Saksan markan lainasaatavien etuoikeusasemaa estääkseen yrityksen omaisuutta koskevan konkurssimenettelyn. (16) Weida Leder GmbH:lle myönnettiin 1,84 miljoonan Saksan markan investointiavustus 19 päivänä tammikuuta 1995 ja 0,34 miljoonan Saksan markan investointiavustus 21 päivänä lokakuuta 1996 komission hyväksymän alueellisia elinkeinorakenteita edistävän Saksan yhteisen ohjelman (Gemein- Jälkimmäistä eli 0,34 schaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur) varoista. miljoonan Saksan markan avustusta ei enää maksettu EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamisen vuoksi. (17) Seuraavassa taulukossa esitetään kaikki Weida Leder GmbH:lle vuoden 1997 loppuun mennessä myönnetyt valtiontuet: Valtiontuki Myöntämispäivä Pk-avustus, C 69/98 (ex NN 118/98, ex 408/93 ja N 480/94) ex 21. 10. 1993 90 prosentin Saksan markan lainalle takaus kahdeksan miljoonan 7. 3. 1994 90 prosentin takaus neljän miljoonan Saksan markan lainalle 16. 9. 1994 Tuen määrä (miljoonaa Saksan markaa) 4,5 7,2 3,6 Saksan yhteisen ohjelman perusteella myönnetyt investointiavustukset, 1005/1006/N 15. 12. 1995, 10. 7. 1996, 17. 9. 1996 1,84 Laina NN 74/95 joulukuu 1995 TAB:n laina TAB:n laina 2. 1. 1996 marraskuu 1997 2,0 5,0 1,5 Yhteensä 25,64 (18) (19) (20) (21) Tytäryhtiön vedenpuhdistamoon tekemistä lähes 12,9 miljoonan Saksan markan investoinneista rahoitettiin 11,22 miljoonaa Saksan markkaa eli 87 prosenttia valtion varoin. Koska vedenpuhdistamo oli yrityksen tulevaisuuden kannalta ehdottoman välttämätön, Treuhandans- talt-virasto päätti johtokuntansa esityksen mukaisesti 4 päivänä helmikuuta 1994 osallistua 40 prosentin osuudella kyseisen laitoksen rakennusinvestointeihin. Treuhandanstalt-viraston rahoitus- osuus suoritettiin 4,84 miljoonan Saksan markan suuruisena avustuksena, jota ei tarvitse maksaa takaisin. Lisäksi Thüringenin osavaltio myönsi alueellisia elinkeinorakenteita edistävän saksan yhteisen ohjelman varoista yhteensä 6,38 miljoonan Saksan markan investointiavustuksen. Loput 13 prosenttia (1,344 miljoonaa Saksan markkaa) asetettiin Weida Leder GmbH:n käyttöön osakaslainan muodossa. Lainan vakuutena oli LfA:n vastuulleen ottama 90 prosentin valtiontakaus. Lainan erääntymispäiväksi oli lainasopimuksen ja takauksen määräaikaisuuden perusteella toistaiseksi määrätty 31 päivä joulukuuta 1997, mutta voimassaoloaikaa olisi täytynyt pidentää yrityksen tilanteen vuoksi (ks. ed. ). Puutteellisten tietojen vuoksi komission käytettävissä ei kuitenkaan ole ajan tasalla olevia numerotietoja muuttuneista laina- ja takausehdoista. 8. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 61/7 (22) Seuraavassa taulukossa esitetään katsaus tukiin, jotka Weida Leder GmbH:n tytäryhtiö sai vedenpuh- distamoa varten: Valtiontuki Myöntämispäivä Saksan yhteisen ohjelman perusteella myönnetty investointiavustus 28. 11. 1994, 17. 8. 1995, 19. 10. 1995 Saksan yhteisen ohjelman perusteella myönnetty investointiavustus 30. 4. 1997 syyskuu 1994 — marraskuu 1995 Treuhandanstalt-viraston für Vereinigungsbedingte viraston (BvS) myöntämä avustus (THA)/Bundesanstalt Sonderaufgaben- 90 prosentin takaus 1,344 miljoonan Saksan markan suuruiselle Weida Leder GmbH:n osakaslainalle Tuen määrä (miljoonaa Saksan markkaa) 5,95 0,43 4,84 1,21 (23) Weida Leder GmbH:lle ja sen Abwasserreinigungsanlage Schloßmühlenweg Weida GmbH -nimiselle tytäryhtiölle on myönnetty tukea yhteensä noin 38 miljoonaa Saksan markkaa. Osakkaana olevan Elster KG:n oma osuus Weida Leder GmbH:n rakenneuudistuksen rahoituksesta sitä vastoin rajoittui 50 000 Saksan markan suuruiseen peruspääomaan, Elster KG:n äänettömän yhtiömiehen (Jessen) myöntämään takausmenettelyn mukaiseen 300 000 Saksan markan takaukseen sekä Saksan yhteisen ohjelman perusteella Weida Leder GmbH:lle maksettuja investointiavustuksia varten annet- tuun määräaikaiseen yhteisvastuusitoumukseen. osavaltion olevan (24) Menettelyä aloittaessaan komissio piti kyseenalaisena vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja raken- teiden uudistamiseksi tarkoitettua valtiontukea koskevien (jäljempänä ”suuntaviivat”) yhteisön suuntaviivojen (1) jotka perustetaan uudelleen soveltuvuutta yrityksiin, konkurssimenettelystä omaisuuden peräisin avulla. Menettelyn aloittamiseen mennessä ei ollut olemassa toteuttamiskelpoista rakenneuudistussuunni- telmaa. Koska Weida Leder GmbH:n rahoitusasema oli heikentynyt huomattavien julkisten varojen myöntämi- sestä huolimatta, yrityksen elinkelpoisuuteen kohdistuvia vakavia epäilyksiä ei voitu kiistää. Koska yksityistäminen oli vielä toteuttamatta, Weida Leder GmbH:n rahoitusjär- jestelyt olivat lisäksi edelleen väliaikaisia. Koska yksi- tyistä sijoittajaa ei löytynyt, ei voitu myöskään määri- tellä, oliko suunniteltu tuen suuruus rakenneuudistuspyr- kimysten kannalta sopiva. (25) Muilta osin komissio huomautti siitä, että käytettävissä ei ollut tarkoituksenmukaisia tietoja, joiden avulla sen olisi ollut mahdollista tutkia, ovatko tuet EY:n perusta- missopimuksen 87 artiklan mukaisia. Yhteensä 12,43 (26) Nahkatuotteet ovat Weida Leder GmbH:n kannalta merkitykselliset markkinat (2). Alan yritysten päätuote on nahka, jota työstetään jalkineisiin, vaatteisiin, nahkatuot- teisiin ja huonekaluihin. ja tuotannon (27) Nahkateollisuuden kasvu eräissä Aasian, Amerikan ja ennen muuta Itä-Euroopan maissa on ollut huomattavaa, minkä seurauksena kyseiset maat ovat nykyään tärkeitä toimijoita kansainvälisessä kilpailussa, kun taas Länsi- Euroopan nahkateollisuudessa on havaittavissa jatkuvaa kapasiteettien supistumista. Niinpä nahka-ala on yhteisön alueella menettänyt neljänneksen teollisuuslaitoksistaan ja kolmanneksen työntekijöistään, ja 80-luvun alusta lähtien on suljettu yli 1 000 tuotanto- laitosta ja irtisanottu noin 30 000 työntekijää. Tuotanto- laitosten kato on ollut suurinta Pohjois-Euroopan maissa. Nahkatehtaiden määrä on laskenut huomatta- vasti varsinkin Saksassa. Tästä huolimatta yhteisön alueella edelleen toimivien nahkatehtaiden liikevaihto on lähes kaksinkertaistunut (noin 4 000 miljoonasta eurosta lähes 8 000 miljoonaan euroon). Nahkatehtaat mukaut- tavat tuotantoaan täyttääkseen korkeammat laatuvaati- mukset ja ottaakseen muotinäkökohdat paremmin huomioon. (28) (29) (30) Kyseessä ovat yleensä saman suvun sukupolvien ajan omistamat yritykset, joskin Weidan suuruusluokkaa (21—100 työntekijää) on vain 8,5 prosenttia yrityksistä. Yhteisön nahkatehtaiden tuotteiden menekin kannalta tärkeimmän markkinasegmentin muodostaa jalkineteolli- suus, jonka osuus on 50 prosenttia. Vaatetusteollisuuden osuus on noin 20 prosenttia, huonekaluteollisuuden noin 17 prosenttia ja nahkatuotteiden 13 prosenttia. Yhteisön nahkateollisuus joutuu kilpailemaan entistä enemmän yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa entistä vaikeammissa Nahan kysynnän selkeää kasvua yhteisön alueella ei ole odotet- tavissa. Koska uusimmat skandaalit (esimerkiksi BSE), taloudellisissa olosuhteissa. (1) EYVL C 368, 23. 12. 1994, s. 12. (2) Katso Panorama der EU-Industrie 1997, 4—25. L 61/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 8. 3. 2000 (35) (36) (37) (38) turkisten ja nahkojen tarjontaan ja jotka vaikuttavat johtavat hintojen nopeaan nousuun, aiheuttavat nahka- tehtaille lisää vaikeuksia, monilla kapeilla voittomargi- naaleilla toimivilla pienyrityksillä on tulevaisuudessa vaikeuksia raaka-aineiden hankinnassa. III SAKSAN HUOMAUTUKSET (31) Menettelyn aloittamisilmoitusta koskevassa kannanotos- saan Saksa esitti, että Thüringenin osavaltion toteutta- malla toimenpiteillä tuettiin konkurssimenettelyyn liit- tyvää ”omaisuudenmyyntisopimusta”, jonka katsotaan vastaavan yksityistämistä. Samalla myönnettiin, että Elster KG on katsottava yrityksen väliaikaiseksi haltijaksi ja että yritystä ei tosiasiallisesti ole vielä yksityistetty. Lisäksi Saksa ilmoitti, että vaikka yritykselle onkin laadittu tervehdyttämissuunnitelma, pitkän aikavälin rakenneuudistussuunnitelmaa ei vielä ole, koska yrityk- selle ei ole löydetty yksityistä sijoittajaa. Yksityiskohtaista suunnitelmaa ei Saksan mukaan voitukaan esittää, koska yrityksen toiminnan tuleva painopiste riippuu sijoitta- jasta. Siinä mielessä pelastamista tukeva tervehdyttämis- suunnitelma oli toistaiseksi katsottava riittäväksi osoituk- olemassaolosta. seksi Saksa ei myöskään yhtynyt komission arvioon, jonka mukaan sekä odotettu kokonaisliikevaihto että voitto jäivät saavuttamatta. Saksa myönsi kuitenkin, että alku- peräisiä liikevaihtotavoitteita on tosiasiallisten tulosten perusteella tarkistettava. Alun perin jo vuonna 1996 saavutettavaksi ennakoitu kannattavuusraja oli siten määrä saavuttaa vuonna 1998. Tämän edellytyksenä oli kuitenkin se, että velkojapankki myöntäisi yritykselle huojennuksen koroista. Tämä ei toteutunut. rakenneuudistussuunnitelman (32) Myönnettyjen tukien oikeusperustojen osalta Saksa esitti, että valtiontakaukset on myönnetty komission hyväk- symän LfA:n takaustarjouksen ja Thüringenin osavaltion takauksen perusteella. Vedenpuhdistamon rakentamiseen liittyvät THA:n/BvS:n rahoitustoimet ovat puolestaan THA-järjestelmän piiriin kuuluvaa avustusta. (33) Lopuksi Saksa ilmoitti, että Weida Leder GmbH oli jättänyt konkurssihakemuksen 28 päivänä toukokuuta 1998. (39) teet kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. 98 prosenttia Koska Abwasserreinigungsanlage Schloßmühlenweg Weida GmbH:sta oli Weida Leder GmbH:n omistuksessa ja palveli lähinnä Weida Leder GmbH:n tarpeita, ensin mainitulle yritykselle myönnetyt tuet tutkitaan yhdessä muiden Weida Leder GmbH:lle myönnettyjen tukien kanssa. Suurin osa Thüringenin osavaltion ja THA:n/BvS:n tuista myönnettiin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti ennen kuin siitä ilmoitettiin komis- siolle. Tämän vuoksi kyseiset tuet on tutkittava tilapäistukina valtiontukien myöntämistä koskevien yleisten sääntöjen mukaisesti, ellei niiden voida katsoa perustuvan komis- sion hyväksymään tukijärjestelyyn. Pk-yrityksiä koskeva Thüringenin osavaltion inves- tointitakuuohjelma (C 69/98) Thüringenin osavaltio myönsi 21 päivänä lokakuuta 1993 4,5 miljoonan saksan markan avustuksen mainitun, komission 26 päivänä marraskuuta 1993 hyväksymän ohjelman perusteella. Komissiolle 26 päivänä elokuuta 1993 antamassaan tiedonannossa Saksa nimenomaan teki selväksi, että kyseistä tukioh- jelmaa ei saa käyttää pelastus- ja rakenneuudistustukien myöntämiseen. Weida Leder GmbH on kuitenkin aina ollut katsottava vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Lisäksi tuki myönnettiin ennen kuin komissio oli hyväksynyt ohjelman. Näin ollen tuki ei kuulu minkään hyväksytyn tukijärjestelyn piiriin. olevien Vaikeuksissa konsolidointiin tarkoitettu Thüringenin osavaltion rahasto (NN 74/ 95) yritysten Thüringenin osavaltio myönsi joulukuussa 1995 kahden miljoonan Saksan markan lainan mainitun ohjelman perusteella. Vaikka konsolidointirahaston kohteena on pk-yritysten pelastaminen ja niiden rakenteiden uudista- minen, kyseisen järjestelyn edellytysten noudattamista ei tarvitse tässä yhteydessä tutkia yksityiskohtaisesti, koska komissio hyväksyi järjestelyn vasta 6 päivänä helmikuuta 1996 tehdyllä päätöksellä. Näin ollen tuki myönnettiin ilman komission hyväksyntää eikä se kuulu minkään hyväksytyn tukijärjestelyn piiriin. IV TUKIEN ARVIOINTI (34) Saksan tuet Weida Leder GmbH:lle ja sen Abwasserreini- gungsanlage Schloßmühlenweg Weida GmbH -nimiselle tytäryhtiölle myönnettiin julkisista varoista. Ne vääris- tävät sisämarkkinoilla käytävää kilpailua, koska niiden ansiosta tuensaajayritykset voivat rahoittaa tarvitsemansa yrityksen toimintaan liittyvät investoinnit lähes koko- naan julkisin varoin. Koska tällainen suosiminen vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, toimenpi- LfA:n takaustarjous ja Thüringenin osavaltion takaus (40) Saksa ilmoitti, että LfA:n takaustarjouksen ja Thürin- genin osavaltion takauksen perusteella 7 päivänä maalis- kuuta 1994 myönnettiin kahdeksan miljoonan Saksan 8. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 61/9 markan laina ja 16 päivänä syyskuuta 1994 neljän miljoonan Saksan markan laina. Takaustarjoukseen ei sisältynyt minkäänlaista mainintaa siitä, että asiaa koske- vasta järjestelystä ei tuolloin ollut ilmoitettu komissiolle. Huolimatta menettelyn aloittamisen yhteydessä esittä- mästään tietojensaantipyynnöstä komissio ei saanut riit- täviä tietoja, joiden avulla se olisi voinut arvioida tuen soveltuvuuden yhteismarkkinoille. (46) (47) Alueellisia yhteinen ohjelma elinkeinorakenteita edistävä Saksan (41) Hyväksytyn alueellisia yhteisen ohjelman elinkeinorakenteita edistävän Saksan (Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur) perus- teella myönnettiin 1,84 miljoonan ja 0,34 miljoonan Saksan markan investointiavustukset. Jälkimmäistä eli 0,34 miljoonan Saksan markan avustusta ei enää maksettu EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamisen vuoksi. (42) Weida Leder GmbH:n tytäryhtiölle myönnettiin veden- puhdistamoa varten yhteensä 6,38 miljoonan Saksan jotka maksettiin sille markan investointiavustukset, marraskuun 1994 ja huhtikuun 1997 välisenä aikana. Saksan yhteisen ohjelman mukaisesti tukea voidaan myöntää myös elinkeinoelämään liittyvien perusraken- teiden parantamiseksi tehtäviin investointeihin. (43) Vaikka Saksan yhteisen ohjelman mukaisesti myönnetyt tuet kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, alueellisina investointitukina niihin sovelletaan 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua poikkeusta yleisestä tukikiellosta. Toinen THA-järjestelmä (1) (44) (45) Vedenpuhdistamon tarkoitettu, THA/BvS:n myöntämä 4,84 miljoonan Saksan markan tuki on avustus, jota ei tarvitse maksaa takaisin ja joka ei kuulu THA-järjestelmän piiriin. rakentamiseen Edellä esitettyjen seikkojen perusteella vain Saksan yhteisen ohjelman mukaisesti myönnetyt 8,22 miljoonaa Saksan markkaa kuuluvat hyväksytyn järjestelyn piiriin. Muut, yhteensä 29,85 miljoonan Saksan markan tuet myönnettiin hyväksytyn järjestelyn ulkopuolella. Tukiin, jotka eivät liity mihinkään komission hyväksymään ohjelmaan, on mahdollista soveltaa EY:n perustamissopi- muksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaa (poikkeusmää- räys, joka koskee ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan jos tuki ei tai talousalueen kehityksen edistämiseen, (1) Tukijärjestelyä E 15/92 koskeva komission päätös, ainoastaan takauksista ja lainoista. jossa säädetään muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tuen pääkohteena on sillä vaikeuksissa olevan yrityksen rakenneuudistus. tavalla”), Tällaisia tukia voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltu- jos suuntaviivoissa asetetut edellytykset täyttyvät. vina, Suuntaviivoja sovellettaessa on syytä muistaa, että ne eivät yleensä koske (pelastussuunnitelman mukaisesti) uudelleen perustettuja yrityksiä, jotka saavat hallintaansa konkurssimenettelyn kohteena olleen yrityksen omai- suuden. Entisen DDR:n alueella sijaitsevalle yrityksille myönnettävien tukien tapauksessa tästä periaatteesta kuitenkin poiketaan, sillä siirtyminen suunnitelmatalou- desta markkinatalouteen aiheuttaa erityisiä ongelmia. Entisen DDR:n alueella sijaitsevalle yrityksille on taval- lista oman pääoman vähäisyys. Jos uudelleen perustettu yhtiö järjestää liiketoimintansa pelastettavan yrityksen taloudellisen toiminnan jatkajana, voi olla perusteltua pitää myös sitä vaikeuksissa olevana yrityksenä. Ottaen huomioon rakenneuudistuksesta aiheutuvat erityison- gelmat voidaan tukia yrityksille, jotka ovat peräisin yhtiöstä, jonka omaisuuteen on kohdistettu konkurssi- menettely, tietyissä tapauksissa pitää rakenneuudistustu- kina. Tällaisissa tapauksissa uudelleen perustamiseen osallistuvien yksityisten sijoittajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelman rahoitukseen huomatta- valla omalla panoksellaan. (48) Tarkasteltavana olevassa asiassa on todettava, että yhtiön rahoitusjärjestelyt ovat edelleen väliaikaisia, koska Weida Leder GmbH:ta ei ole toistaiseksi yksityistetty. Näin ollen sillä ei ole yksityisiä osakkaita. (49) Nahka-alalla toiminut Weida Leder GmbH valmisti juuri ennen konkurssia nahkaa pääasiassa huonekaluteolli- suuden tarpeisiin. Vaikka yritys ei onnistunut vakiinnut- tamaan asemaansa markkinoilla eikä tilanteen kohentu- misesta lähiaikoina ollut merkkejä, nahkateollisuuden tämän osa-alueen tilannetta pidettiin ilmeisen riittävä kapasiteetin käyttöaste huomioon ottaen tyydyttävänä. Yksityistä sijoittajaa ei kuitenkaan löytynyt, ja yritykselle järjestettiin täysin tilapäinen rahoitus toiminnan jatku- misen varmistamiseksi. (50) Rakenneuudistustuen avulla on tarkoitus palauttaa tuen- saajayrityksen elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä. Tämä edellyttää rakenneuudistussuunnitelmaa, jossa varmiste- taan sekä fyysisen että rahoituksellisin rakenneuudistus- toimin (esimerkiksi pääomanlisäykset, velanpoisto) se, että yrityksestä tulee pitkällä aikavälillä jälleen kilpailuky- kyinen ja että se kykenee toimimaan ilman valtiontukea. Ilman tällaista suunnitelmaa komissio pitää tukea ainoas- taan tappioiden tasaamiseen tarkoitettuna toimintatu- kena, joka on kielletty, ellei siihen liittyen esitetä realis- tista rakenneuudistussuunnitelmaa (2). Yrityksen elinkel- poisuus on palautettava siten, että siitä ei aiheudu kohtuuttomia yhteisön kilpailulle. Tämän vuoksi rakenneuudistussuunnitelman on oltava kauaskantoinen ja vakaa ja siinä on esitettävä täsmälli- sesti, millaisten laaja-alaisten toimenpiteiden avulla yrityksestä saadaan jälleen pitkällä aikavälillä kannattava, haittavaikutuksia (2) Katso asiassa Iritecna annettu komission tiedonanto (EYVL C 328, 25. 11. 1994, s. 2), päätös 94/662/EY (EYVL L 258, 6. 10. 1994, s. 26), EYT:n yhdistetyissä asioissa C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, 14. 9. 1994 antama tuomio, Kok. 1994, s. I- 4103 (67 kohta) sekä GATTin vientitukisopimuksen 6 artiklan 1 kohdan b alakohta (EYVL L 336, 23. 12. 1994, s. 156). L 61/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 8. 3. 2000 rakenneuudistussuunnitelmaa, jotta yritys voi jälleen kattaa kaikki kustannuksensa sekä saada pääomasta vähimmäistuoton. Komission käytettä- vissä olevien tietojen perusteella ei voida kiistatta päätellä, että tuet olisi myönnetty osana toteuttamiskel- poista johon sisältyisi yrityksen toimintaan liittyviä konkreettisia toimenpiteitä ja jonka avulla komission olisi ollut mahdollista todeta toimenpiteiden myönteiset vaikutukset. Saksa jopa myönsi tämän 26 päivänä kesäkuuta 1998 päivätyssä vastauksessaan menettelyn aloittamista koske- vaan komission kirjeeseen toteamalla, että yksityiskoh- taista suunnitelmaa ei tuolloin voitu esittää, koska yrit- yksen toiminnan tuleva painopiste riippuisi sijoittajasta. taloudelliset (51) Näin ollen ei voitu myöskään esittää, kuinka yrityksen pitkän aikavälin kannattavuus ja elinkelpoisuus voidaan varmistaa kohtuullisessa ajassa ja yrityksen tuleviin toiminnan edellytyksiin liittyvien realististen oletusten perusteella. Epäselväksi jäi myös se, kuinka yritys aikoi saada kustannusrakenteensa ja suuret rahoituskustan- nuksensa hallintaan. (54) Näin ollen komissio päättelee, että suuntaviivojen edelly- tykset eivät täyty. Weidalle myönnettyä rakenneuudistus- tukea ei voida tämän vuoksi hyväksyä. (55) (56) (57) V PÄÄTÖS Komissio pitää valitettavana sitä, että Saksa on myön- tänyt tukea sääntöjen vastaisesti ja rikkonut siten EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Komission arvioinnin kannalta ratkaisevaa on se, että yritykselle ei ole löytynyt halukasta sijoittajaa ja että Saksa ei ole esittänyt realistista rakenneuudistussuunni- telmaa, jonka avulla yrityksen pitkän aikavälin elinkel- poisuus olisi voitu palauttaa. Yksityisen rahoitusosuuden puuttuessa on lisäksi mahdotonta selvittää rakenneuudis- tuspyrkimysten ja myönnetyn tuen välistä suhdetta. ja elinkelpoisuuden Suuntaviivoissa edellytetään yrityksen pitkän aikavälin kannattavuuden palauttamista kohtuullisessa ajassa ja yrityksen tuleviin toiminnan edel- lytyksiin liittyvien realististen oletusten perusteella, minkä ei voida katsoa toteutuneen, joten Weida Leder GmbH:lle ja sen tytäryhtiölle myönnettyjä tukia ei voida hyväksyä. (52) Koska komissio nimenomaan kehotti Saksaa menettelyn aloittamisesta tekemässään EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa päätöksessä toimit- tamaan kaikki tarvittavat tiedot, erityisesti rakenneuudis- tussuunnitelmaa koskevat tiedot, päätös on nyt tehtävä käytettävissä olevien tietojen perusteella (1). (58) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan oikeusmääräystä ei näin ollen voida soveltaa Weida Leder GmbH:lle ja sen tytäryhtiölle myönnet- tyihin 29,85 miljoonan Saksan markan tukiin. (53) Kaikki yrityksen kehitystä koskevat ennusteet ovat osoit- tautuneet virheellisiksi. Jo ennen EY:n perustamissopi- muksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamista näytti hyvin epätodennäköiseltä, että yritys kykenisi keskipitkällä aikavälillä maksamaan takaisin 20,5 miljoonan Saksan markan suuruiset lainat positii- visen kassavirran avulla. Tuolloisissa ennusteissa yri- tyksen arvioitiin vuonna 1998 tekevän 1,7 miljoonan lainoista Lisäksi osa Saksan markan liiketappion. muuttui etuoikeusaseman alentamisen vuoksi luonteel- taan omaksi pääomaksi, joten näiden lainojen takaisin- maksu olisi ollut mahdollinen vain, jos yritys saisi sa- manaikaisesti vastaavan määrän omaa pääomaa tai osakaslainaa. Heikkenevän kannattavuuden, kasvavien tappioiden, vähenevän liikevaihdon sekä tuntuvasti lisääntyvän velkaantumisen ja korkorasituksen vuoksi yhtiön oli lopulta pakko jättää konkurssihakemus 28 päivänä toukokuuta 1998. (1) EYT:n asiassa C-47/91, Italian tasavalta v. komissio, 5. 10. 1994 antama tuomio, Kok. 1994, s. I-4635 sekä viittaus EYT:n asiassa C-301/87, Ranskan tasavalta v. komissio, 14. 2. 1990 antamaan tuomioon, Kok. 1990, s. I-307, joka on vahvistettu EYT:n asioissa C-324/90 ja C-342/90, Saksa ja Pleuger Worthington v. komissio, 13. 4. 1994 antama tuomio, Kok. 1994, s. I-1173. ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla markan Saksan Weida Leder GmbH:lle myöntämä 23,8 miljoonan Abwasserreinigungsanlage ja Saksan Schloßmühlenweg Weida GmbH:lle myöntämä 6,05 miljoonan Saksan markan tuki eivät EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla sovellu yhteismarkkinoille. tuki 2 artikla Saksan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 1. artiklassa tarkoitetun, tuensaajille sääntöjenvastaisesti maksetun tuen perimiseksi takaisin. Tuki on maksettava takaisin kansallisen lainsäädännön 2. mukaisten menettelyjen mukaisesti. Takaisin perittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytet- tyyn viitekorkoon. 8. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 61/11 Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 3 artikla Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. 4 artikla Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 1999. Komission puolesta Mario MONTI Komission jäsen


title: Ehdotus: neuvoston ja komission päätös Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan 12 päivänä kesäkuuta 1995 allekirjoitetulla Eurooppa-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Eurooppa-sopimuksen 64 artiklan 1 kohdan iii alakohdan ja 2 kohdan täytäntöönpanemiseksi tarvittavien valtiontukia koskevien sääntöjen vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
Lithuania
State aid
agreement (EU)
competition law
control of State aid

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 14. 07. 1999 KOM(1999)359 lopull. 99/0147 (ACC) Ehdotus: NEUVOSTON JA KOMISSION PÄÄTÖS Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan 12 päivänä kesäkuuta 1995 allekirjoitetulla Eurooppa-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Eurooppa- sopimuksen 64 artiklan 1 kohdan iii alakohdan ja 2 kohdan täytäntöönpanemiseksi tarvittavien valtiontukia koskevien sääntöjen vahvistamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT assosiaationeuvosto Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bulgarian tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Puolan tasavallan, Romanian, Slovenian tasavallan ja Viron tasavallan välisistä assosiaatioista tehdyissä Eurooppa-sopimuksissa määrätään, että määräysten täytäntöönpanemiseksi tarvittavat säännöt. Kyseiset artiklat ovat Puolan tasavallan ja Viron tasavallan kanssa tehtyjen Eurooppa-sopimusten 63 artikla, Romanian, Bulgarian tasavallan, Latvian tasavallan ja Liettuan tasavallan kanssa tehtyjen Eurooppa-sopimusten 64 artikla sekä Slovenian tasavallan kanssa tehdyn Eurooppa- sopimuksen 65 artikla. valtiontukia koskevien antaa ja tärkeimmistä kohdista Euroopan Valtiontukia koskevat määräykset ovat yksi yhteisöjen Eurooppa-sopimuksissa. kyseisten Päätösehdotuksissa, jotka koskevat valtion myöntämiä tai valtion varoista muodossa jotka saattavat vaikuttaa Euroopan yhteisön ja tai kyseisten sopimuspuolten vahvistetaan valvontaviranomaisten välinen yhteistyö. toisessa myönnettyjä tukia, valtioiden kauppaan, valtioiden välisissä väliseen Eurooppa-sopimusten tekemisestä tehtyjen neuvoston ja komission päätösten mukaisesti assosiaationeuvostoissa vahvistettava yhteisön kanta on laadittava kolmen yhteisön perustamissopimuksen vastaavien määräysten mukaisesti. Euroopan yhteisön ja teräsyhteisön perustamissopimuksen 133 ja 300 artikla sekä Euroopan hiili- perustamissopimuksen 95 artikla ovat sopiva oikeusperusta assosiaationeuvostossa vahvistettavalle määräysten yhteisön täytäntöönpanemiseksi tarvittavista säännöistä. valtiontukia koskevien kannalle Neuvosto on toistaiseksi päättänyt Tšekin tasavaltaa ja Slovakian tasavaltaa koskevien valtiontukia koskevien määräysten täytäntöönpanemiseksi tarvittavista säännöistä. Valtiontukia koskevien määräysten soveltamista Tšekin tasavallassa koskevat täytäntöönpanosäännöt vahvistettiin assosiaationeuvostossa 24. kesäkuuta 1998 (EYVL L 195, 11. 7. 1998). Liitteenä olevassa ehdotuksessa noudatetaan Slovakian tasavallan osalta hyväksyttyä mallia. Komissio pyytää neuvostoa hyväksymään liitteenä olevan ehdotuksen neuvoston ja komission päätökseksi. 2 Ehdotus: NEUVOSTON JA KOMISSION PÄÄTÖS Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan 12 päivänä kesäkuuta 1995 allekirjoitetulla Eurooppa-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettavasta yhteisön kannasta Eurooppa- sopimuksen 64 artiklan 1 kohdan iii alakohdan ja 2 kohdan täytäntöönpanemiseksi tarvittavien valtiontukia koskevien sääntöjen vahvistamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, ja EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen kanssa, ottavat huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan, ottavat huomioon Euroopan yhteisöjen komission ehdotuksen, ottavat huomioon neuvoa-antavan komitean lausunnon, sekä katsovat, että (1) (2) Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat tehneet 19 päivänä joulukuuta 1997 Eurooppa-sopimuksen Liettuan tasavallan kanssa, ja että Eurooppa-sopimuksen assosiaationeuvosto vahvistaa tarvittavat kyseisen artiklan 1 ja 2 kohdan täytäntöönpanoa koskevat säännöt, kohdassa määrätään, artiklan 64 3 OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan Eurooppa- sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettavan yhteisön kannan Eurooppa-sopimuksen 64 kohdan iii täytäntöönpanemiseksi tarvittavista säännöistä on perustuttava tämän päätöksen liitteenä olevaan assosiaationeuvoston päätösehdotukseen. artiklan 1 alakohdan kohdan ja 2 Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Komission puolesta 3 LIITE EUROOPAN UNIONIN JA LIETTUAN TASAVALLAN VÄLINEN ASSOSIAATIO - Assosiaationeuvosto - EUROOPAN YHTEISÖJEN JA NIIDEN JÄSENVALTIOIDEN SEKÄ LIETTUAN TASAVALLAN ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖS N:o/99 Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan välisen assosiaation perustavan Eurooppa-sopimuksen 64 artiklan 3 kohdan nojalla annettavien, 64 artiklan 1 kohdan iii alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitettujen valtiontukia koskevien määräysten soveltamista koskevien täytäntöönpanosääntöjen vahvistamisesta ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn Eurooppa-sopimuksen ja erityisesti sen 64 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo, että Eurooppa-sopimuksen 64 artiklan 3 kohdassa määrätään, että assosiaationeuvosto vahvistaa päätöksellään kyseisen artiklan 1 ja 2 kohdan täytäntöönpanemiseksi tarvittavat säännöt 31 päivään joulukuuta 1997 mennessä, olevaa 'julkisen Eurooppa-sopimuksen 64 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisen sopimuksen 64 artiklan 1 kohdan iii alakohdassa yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan määräysten soveltamisesta johtuvien perusteiden mukaisesti, minkä vuoksi kyseiseen tukeen kuuluu kaikki valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, siltä osin kuin se voi vaikuttaa Euroopan yhteisön ja Liettuan tasavallan väliseen kauppaan (valtiontuki), arvioitava Euroopan käsitettä tuen' on Liettuan tasavalta nimeää kansallisen laitoksen tai viranomaisen valtiontukea koskevista asioista vastaavaksi valvontaviranomaiseksi, valvontaviranomainen vastaa Liettuan tasavallassa parhaillaan ja tulevaisuudessa myönnettävien yksittäisten tukien ja toteutettavien tukiohjelmien arvioinnista ja antaa lausunnon niiden yhteensopivuudesta Eurooppa-sopimuksen 64 artiklan 1 kohdan iii alakohdan ja 2 kohdan kanssa, Liettuan tasavalta vahvistaa tarvittavat säännöt asianmukaisen valvonnan takaamiseksi ja varmistaa tällöin erityisesti, että valvontaviranomainen saa riittävän ajoissa kaikki tehtäviensä hoitamiseksi tarvitsemansa tiedot muilta keskus-, alue- ja paikallishallinnon viranomaisilta, ja Euroopan yhteisöjen komissio auttaa valvontaviranomaista toimittamalla asiakirjoja, järjestämällä koulutusta ja opintomatkoja sekä tarjoamalla muuta asiaan liittyvää teknistä apua asiaan liittyvien yhteisön ohjelmien osana, 4 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Vahvistetaan tämän päätöksen liitteessä olevat Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Liettuan tasavallan välisen assosiaation perustavan Eurooppa-sopimuksen 64 artiklan 3 kohdan nojalla annettavat kyseisen sopimuksen 64 artiklan 1 kohdan iii alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitettujen valtiontukia koskevien määräysten täytäntöönpanosäännöt. 2 artikla tulevat voimaan niiden hyväksymistä seuraavan kuukauden Nämä täytäntöönpanosäännöt ensimmäisenä päivänä. Tehty Brysselissä Assosiaationeuvoston puolesta Puheenjohtaja 5 EUROOPAN YHTEISÖJEN JA NIIDEN JÄSENVALTIOIDEN SEKÄ LIETTUAN TASAVALLAN VÄLISEN ASSOSIAATION PERUSTAVAN EUROOPPA-SOPIMUKSEN 64 ARTIKLAN 3 KOHDAN NOJALLA ANNETTAVAT KYSEISEN SOPIMUKSEN 64 ARTIKLAN 1 KOHDAN iii ALAKOHDASSA JA 2 KOHDASSA TARKOITETTUJEN VALTIONTUKIA KOSKEVIEN MÄÄRÄYSTEN SOVELTAMISTA KOSKEVAT TÄYTÄNTÖÖNPANOSÄÄNNÖT VALVONTAVIRANOMAISTEN SUORITTAMA VALTIONTUKIEN VALVONTA 1 artikla Valvontaviranomaisten suorittama valtiontukien valvonta Euroopan yhteisössä, jäljempänä 'yhteisö', ja Liettuan tasavallassa voimassa olevien menettelysääntöjen mukaisesti yhteisön ja Liettuan tasavallan vastuussa olevat sen valvontaviranomaiset yhteensopivuutta Yhteisön valvontaviranomaisena on Euroopan yhteisöjen komissio, jäljempänä 'komissio', ja Liettuan tasavallan valvontaviranomaisena valtion kilpailu- ja kuluttajansuojavirasto. valtiontukien myöntämistä Eurooppa-sopimuksen ja kanssa. määräysten arvioivat valvovat OHJEET TAPAUSTEN KÄSITTELEMISEKSI 2 artikla Yhteensopivuuden arviointiperusteet 1. Yksittäisten tukien ja tukiohjelmien yhteensopivuutta Eurooppa-sopimuksen määräysten kanssa arvioidaan näiden sääntöjen 1 artiklan mukaisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan määräysten soveltamisesta johtuvien perusteiden mukaisesti, mukaan lukien voimassa oleva ja tuleva johdettu oikeus, puitteet, suuntaviivat ja muut yhteisössä voimassa olevat asiaa koskevat hallinnolliset määräykset sekä Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö ja 4 artiklan 3 kohdan nojalla annettavat erityiset ohjeet. ja tuet tukiohjelmat koskevat Euroopan teräsyhteisön Jos perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvia tuotteita, tämän kohdan ensimmäistä virkettä sovelletaan täysimääräisesti sillä poikkeuksella, että arviointia ei tehdä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan määräysten soveltamisesta johtuvien perusteiden mukaisesti, vaan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen valtiontukia koskevien määräysten soveltamisesta johtuvien perusteiden mukaisesti. hiili- ja 2. Liettuan tasavallan valvontaviranomaiselle ilmoitetaan 1 kohdassa tarkoitettujen yhteensopivuutta koskevien yhteisön perusteiden vahvistamiseen, kumoamiseen tai muuttamiseen liittyvistä säädöksistä, jos niitä ei ole julkaistu, mutta ne on annettu erityisesti tiedoksi kaikille jäsenvaltioille. 6 3. Jos Liettuan tasavalta ei vastusta tällaisia muutoksia kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut muutoksista virallisen tiedon, niistä tulee yhteensopivuuden arvioinnin perusteita tämän artiklan 1 kohdan mukaisesti. Jos Liettuan tasavalta vastustaa muutoksia, käydään neuvotteluja näiden sääntöjen 7 ja 8 artiklan mukaisesti ottaen huomioon Eurooppa-sopimuksen määräykset lainsäädäntöjen lähentämisestä. 4. Samoja periaatteita sovelletaan, jos valtiontukia koskevaa yhteisön politiikkaa muutetaan merkittävästi. 3 artikla Vähämerkityksinen tuki Tukiohjelmilla tai yksittäisillä tuilla, jotka eivät ole vientitukea ja joiden arvo on vähämerkityksiseen tukeen yhteisössä alempi, katsotaan olevan ainoastaan vähäinen vaikutus sopimuspuolten väliseen kilpailuun ja kauppaan, ja tästä syystä niihin ei sovelleta näitä sääntöjä. Tätä artiklaa ei sovelleta Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluviin teollisuudenaloihin, laivanrakennukseen, liikenteeseen eikä tukeen, jota myönnetään maatalouteen tai kalastukseen liittyviin menoihin. enimmäismäärää1 sovellettavaa 4 artikla Poikkeukset 1. 2. 3. Eurooppa-sopimuksen 64 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti ja sen soveltamisalan rajoissa Liettuan tasavallan aluetta pidetään samanlaisena alueena kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja yhteisön alueita. Valvontaviranomaiset arvioivat yhdessä tuen enimmäismäärät ja Liettuan tasavallassa kansalliseen alueelliseen tukeen oikeutettujen alueiden rajat. Ne tekevät yhteisen ehdotuksen assosiaationeuvostolle, joka päättää asiasta. Komissio ja Liettuan tasavallan valvontaviranomainen arvioivat myös, voivatko ne yhteisössä sallittujen tukimuotojen lisäksi suunnitella, ja tarvittaessa muuttaa, tuen yhteensopivuuden osalta sellaista erikoisopastusta, jonka avulla voitaisiin ratkaista Liettuan tasavallan erityisongelmia maan viimeistellessä siirtymistään markkinatalouteen. 1 Nykyisin vähämerkityksisen tuen kokonaismäärä on yhteisössä enimmillään yritystä kohden komission tiedonannon (EYVL C 68, 6. 3. 1996) mukaisesti 100 000 euroa kolmen vuoden aikana. 7 NEUVOTTELUMENETTELYT JA ONGELMIEN RATKAISEMINEN 5 artikla Tuen tarkastelu Asianomainen valvontaviranomainen voi antaa tukiohjelmat tai yksittäiset tuet kilpailupolitiikkaa ja valtiontukia käsittelevän alakomitean tarkasteltavaksi, jos kyseisen tuen määrä on enemmän kuin kolme miljoonaa euroa ja riippumatta suuntaviivoja. siitä, tehdä Alakomitea voi antaa kertomuksen assosiaationeuvostolle, asianmukaisia päätöksiä tai antaa suosituksia tukiohjelman tai yksittäisen tuen yhteensopivuudesta Eurooppa-sopimuksen ja näiden sääntöjen kanssa. sovelletaanko niihin yhteisön kehysmääräyksiä joka voi tai Näillä turvautuminen kaupan suojatoimenpiteisiin kyseessä olevan tuen seurauksena. suosituksilla päätöksillä pyritään sijassa välttämään ensi tai Assosiaatiokomitea tarkastelumahdollisuuden laajentamisesta. päättää voi tässä artiklassa tarkoitetun 1. 2. 3. 6 artikla Tietojen pyytäminen Jos sopimuspuolen valvontaviranomainen toteaa, että tukiohjelma tai yksittäinen tuki näyttää vaikuttavan kyseisen sopimuspuolen tärkeisiin etuihin, se voi pyytää asiasta tietoja siitä vastuussa olevalta viranomaiselta. Molemmat valvontaviranomaiset pyrkivät kaikissa tapauksissa ilmoittamaan toisilleen merkittävistä muutoksista, joilla voi olla toiselle käytännön merkitystä. 1. 2. 7 artikla Neuvottelut ja toisen sopimuspuolen näkökantojen huomioon ottaminen Jos komissio tai Liettuan tasavallan valvontaviranomainen katsoo, että toisen valvontaviranomaisen toimivaltaan kuuluvalla alueella tapahtuva valtiontuen myöntäminen vaikuttaa merkittävästi asianomaisen sopimuspuolen tärkeisiin se voi pyytää, että asiasta neuvotellaan toisen sopimuspuolen etuihin, viranomaisen kanssa, ja pyytää sen jälkeen, että toisen sopimuspuolen valvontaviranomainen aloittaa asianmukaiset menettelyt asian korjaamiseksi. Tämä ei rajoita asianomaisten sopimuspuolten asiaa koskevan lainsäädännön mukaisia toimia, eikä se rajoita sen viranomaisen, jonka puoleen on käännytty, täyttä vapautta päättää lopullisesti asiasta Eurooppa-sopimuksen mukaisesti. Se valvontaviranomainen, jonka puoleen on käännytty, ottaa täysimääräisesti ja myötämielisesti esittämät näkökannat ja tosiasioihin perustuvan aineiston, ja erityisesti se ottaa huomioon pyynnön esittäneen sopimuspuolen tärkeisiin etuihin kohdistuvat väitetyt vahingolliset vaikutukset. viranomaisen huomioon esittäneen pyynnön 8 3. 1. 2. Tämän artiklan mukaisesti neuvotteluihin osallistuvat valvontaviranomaiset pyrkivät löytämään molemminpuolisesti hyväksyttävän ratkaisun kolmen kuukauden kuluessa ottaen huomioon asiaan liittyvät kummankin sopimuspuolen tärkeät edut, sanotun kuitenkaan rajoittamatta valvontaviranomaisten oikeuksia ja velvollisuuksia. 8 artikla Ongelmien ratkaiseminen neuvottelut artiklan mukaiset johda molemminpuolisesti Jos 7 hyväksyttävään jommankumman näkökantoja sopimuspuolen pyynnöstä Eurooppa-sopimuksen mukaisesti perustetussa kilpailupolitiikkaa kolmen ja kuukauden kuluessa pyynnön esittämisestä. alakomiteassa käsittelevässä valtiontukia ratkaisuun, vaihdetaan eivät Jos tämä näkökantojen vaihto ei johda molemmin puolin hyväksyttävään tulokseen tai kun 1 kohdassa tarkoitettu määräaika on kulunut umpeen, asia antaa voidaan saattaa tarkoituksenmukaisia suosituksia näiden tapausten ratkaisemiseksi. assosiaatiokomitean käsiteltäväksi, tämä voi ja 3. Näillä menettelyillä ei rajoiteta Eurooppa-sopimuksen 64 artiklan 6 kohdan mukaisia toimia. Kauppaa koskevia välineitä olisi kuitenkin käytettävä vasta viimeisenä keinona. 9 artikla Tietojen salassapito ja luottamuksellisuus 1. 64 Eurooppa-sopimuksen kummankaan 7 valvontaviranomaisen ei tarvitse toimittaa tietoja toiselle, jos näiden tietojen luovuttaminen pyynnön esittäneelle viranomaiselle on kielletty tiedot hallussaan pitävään viranomaiseen sovellettavalla lailla. kohdan mukaisesti artiklan 2. Kumpikin valvontaviranomainen säilyttää toisen viranomaisen sille luottamuksellisesti toimittamien tietojen luottamuksellisuuden. AVOIMUUS 10 artikla Selvitys tuista 1. Avoimuuden varmistamiseksi ja sen parantamiseksi jatkuvasti komissio avustaa asiaa koskevien yhteisön ohjelmien yhteydessä Liettuan tasavaltaa yhteisössä noudatettavien periaatteiden mukaisesti tehtävän selvityksen laatimisessa Liettuan tukiohjelmista ja yksittäisistä tuista sekä sen ajan tasalla pitämisessä. 9 2. Komissio toimittaa Liettuan tasavallalle säännöllisesti tietoja asiakirjoista, jotka se laatii samaa tarkoitusta varten yhteisön jäsenvaltioiden osalta. 11 artikla Keskinäinen tietojen vaihto tuottamalla Sopimuspuolet asianmukaisia julkaisuja sekä vaihtamalla tietoja valtiontukia koskevasta politiikasta säännöllisesti ja vastavuoroisesti. valtiontukien avoimuuden varmistavat osalta MUUT MÄÄRÄYKSET 12 artikla Hallinnollinen avunanto (kielet) Komissio ja Liettuan tasavallan valvontaviranomainen huolehtivat keskinäisen avunannon käytännön järjestelyistä asianmukaisista ratkaisuista erityisesti käännösten osalta. tai muista mahdollisista 10