title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1720/1999/EK (1999. gada 12. jūlijs), ar ko pieņem vairākas darbības un pasākumus, lai nodrošinātu to, ka Eiropas komunikāciju tīkli elektroniskai datu apmaiņai starp pārvaldes iestādēm (IDA) būtu savietojami un pieejami

eurovoc_concepts:
access to information
administrative cooperation
electronic mail
exchange of information
telecommunications
trans-European network

formats: html pdf print

text: 13/24. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 185 31999D1720 3. 8. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 203/9 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1720/1999/EK (1999. gada 12. jūlijs), ar ko pieņem vairākas darbības un pasākumus, lai nodrošinātu to, ka Eiropas komunikāciju tīkli elektroniskai datu apmaiņai starp pārvaldes iestādēm (IDA) būtu savietojami un pieejami EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 156. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2), ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3), saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (4), (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) tā kā Padome savā 1994. gada 20. jūnija rezolūcijā (5) ir uzsvērusi vajadzību pēc saskaņošanas jautājumā par infor- mācijas apmaiņu starp pārvaldes iestādēm; tā kā Padome savā 1996. gada 21. novembra rezolūcijā (6) ir noteikusi jaunas politikas prioritātes attiecībā uz infor- mācijas sabiedrību; tā kā Komisija savā 1994. gada 19. jūlija paziņojumā ir ierosinājusi darbības plānu attiecībā uz informācijas sabiedrību; tā kā Komisija ir izstrādājusi darbības plānu vienotam tir- gum; tā kā Eiropas Parlaments savā 1997. gada 12. jūnija rezo- lūcijā (7) ir aicinājis Eiropas Savienību un dalībvalstis veikt darbības jaunu informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) izstrādei un ieviešanai nākamajā desmitgadē; tā kā Eiropas Parlaments un Padome ar Lēmumu Nr. 2717/95/EK (8) ir pieņēmuši vairākas vadlīnijas Eiro- ISDN kā Eiropas komunikāciju tīkla izstrādei; tā kā Eiropas Parlaments un Padome ar Lēmumu Nr. 1336/97/EK (9) ir pieņēmuši vairākas vadlīnijas attie- cībā uz Eiropas telekomunikāciju tīkliem; (1) OV C 54, 21. 2. 1998. , 12. lpp. un OV C 10, 14. 1. 1999. , 8. lpp. (2) OV C 214, 10. 7. 1998. , 33. lpp. (3) OV C 251, 10. 8. 1998. , 1. lpp. (4) Eiropas Parlamenta 1998. gada 18. novembra atzinums (OV C 379, 7. 12. 1998. , 74. lpp. ), Padomes 1998. gada 21. decembra Kopējā nostāja (OV C 55, 25. 2. 1999. , 15. lpp. ) un Eiropas Parlamenta 1999. gada 13. aprīļa lēmums (OV C 219, 30. 7. 1999. ). Padomes 1999. gada 21. jūnija lēmums. (5) OV C 181, 2. 7. 1994. , 1. lpp. (6) OV C 376, 12. 12. 1996. , 1. lpp. (7) OV C 200, 30. 6. 1997. , 196. lpp. (8) OV L 282, 24. 11. 1995. , 16. lpp. (9) OV L 183, 11. 7. 1997. , 12. lpp. (8) (9) (10) (11) (12) (13) (14) (15) tā kā Padome savā 1995. gada 7. aprīļa ieteikumā par kopējiem informācijas tehnoloģiju drošības novērtēšanas kritērijiem (ITSEC) (10) ir ieteikusi piemērot drošības novēr- tēšanas kritērijus novērtēšanas un sertificēšanas shēmās; tā kā, lai izveidotu ekonomikas un monetāro savienību, īstenotu Kopienas politikas un darbības un atbalstītu saka- rus starp Kopienas iestādēm un organizācijām, ir jāizstrādā vienotas datu komunikācijas sistēmas starp pārvaldes ies- tādēm, turpmāk tekstā - “telemātikas tīkli”; tā kā šiem tīkliem jāsavieno dalībvalstu pārvaldes iestāžu un Kopienas esošās un topošās informācijas sistēmas visā Eiropā, un tādējādi šie tīkli ir pārvaldes iestāžu Eiropas tāl- sakaru tīkli; tā kā efektīva šādu informācijas sistēmu savienošanai vaja- dzīga maksimāla dažādo sistēmu un to sastāvdaļu savieto- jamība; tā kā ir svarīgi maksimāli sekmēt standartu, publiski pie- ejamu specifikāciju un publiskā domēna lietojumpro- grammu izmantojumu, lai nodrošinātu netraucētu savieto- jamību, kas ļautu panākt mēroga ekonomiju un vairot priekšrocības, ko sniedz šādi tīkli; tā kā uzlabota saskarne ar valsts pārvaldes iestādēm mudi- nās Eiropas Savienības pilsoņus izmantot priekšrocības, ko sniedz informācijas sabiedrība; tā kā šķēršļu novēršana valsts pārvalžu iestāžu un privātā sektora saziņā ir svarīgs Kopienas rūpniecības uzplaukuma un konkurētspējas faktors; tā kā Kopiena izmanto tos telemātikas tīklus, kas sekmē Kopienas politikas un darbības, iestāžu saziņu un ekono- mikas un monetāro savienību, kā arī priekšrocības, ko tie sniedz; (16) tā kā uzdevums izveidot šādus tīklus attiecas gan uz Kopie- nu, gan uz dalībvalstīm; (17) (18) tā kā, lai efektīvi izmantotu Kopienas finanšu resursus, jānovērš nevajadzīgs iekārtu apjoma pieaugums, pētījumu dublēšanās un atšķirības pieejā; tā kā kopējie nozaru tīklu lietojumprogrammu instrumenti un metodes inter alia var būt saistītas ar dokumentu orga- nizāciju un izplatīšanu, datu vākšanu, daudzvalodu lieto- tāja saskarnēm un elektronisko sakaru drošību; (10) OV L 93, 26. 4. 1995. , 27. lpp. 186 (19) LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/24. sēj. tā kā rentabilitāti, spēju reaģēt, elastību un spēju piemēro- ties tehnoloģiskām izmaiņām šādu tīklu izveidē un darbībā vislabāk var panākt, izmantojot tirgus orientētu pieeju un tādējādi izvēloties piegādātājus konkursa kārtībā, izvērtē- jot daudzus pakalpojumu sniedzējus; IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Apjoms un mērķi (20) tā kā visos pasākumos, kas paredzēti tam, lai nodrošinātu piekļuvi šiem tīkliem un to savietojamību, pārdomāti jālīdzsvaro vajadzība apmierināt kopējās prasības un pra- sības, kas ir svarīgas valstīm; (21) tā kā tāpēc ir jāīsteno īpaši horizontāli pasākumi un darbī- bas, lai nodrošinātu šo tīklu savietojamību; (22) tā kā saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu un proporcionalitātes principu dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt mērķi īstenot šādas horizontālas darbī- bas un pasākumus, un tādēļ sakarā ar ierosinātās darbības apjomu un sekām to var labāk sasniegt Kopienas līmenī; tā kā ierosinātā darbība nepārsniedz to, kas vajadzīgs, lai sasniegtu minēto mērķi; (23) tā kā, lai īstenotu Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un Asociācijas līgumus ar Eiropas Kopienu, ir vajadzīga aug- sta attiecīgo telemātikas tīklu savietojamība; (24) tā kā telemātikas tīkli un elektroniska saziņa ir starptau- tiska; (25) tā kā pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt to, ka telemāti- kas tīkli starp pārvaldes iestādēm ir savietojami, saskan ar prioritātēm, kas noteiktas attiecībā uz vadlīnijām Eiropas tālsakaru tīkliem; (26) tā kā ir veiktas darbības atbilstīgi Padomes 1995. gada 6. novembra Lēmumam 95/468/EK par Kopienas ieguldī- jumu telemātiskā datu apmaiņā starp pārvaldes iestādēm Kopienā (IDA) (1); tā kā 1998. gada 28. maijā Tiesa atcēla Lēmumu 95/468/EK; tā kā joprojām spēkā ir situācija, ko radīja pasākumi, kurus Komisija, pamatojoties uz minēto lēmumu, veica pirms Tiesa to atcēla; (27) tā kā ar šo lēmumu nosaka budžetu, kas atbilstīgi 1. punk- tam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 6. marta Deklarācijā (2) ir galvenais atsauces punkts budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras nolūkos, (1) OV L 269, 11. 11. 1995. , 23. lpp. (2) OV C 102, 4. 4. 1996. , 4. lpp. 1. Kopiena darbojas pārvaldes iestāžu Eiropas telemātikas tīklu jomā un veic šajā lēmumā noteiktos pasākumus ar šādiem mēr- ķiem: a) panākt to, ka telemātiskie tīkli, kas izveidoti dalībvalstīs, kā arī starp Kopienu un dalībvalstīm, dažādās pārvaldes nozarēs un starp tām un, vajadzības gadījumā, starp tām un privāto sek- toru, būtu savietojami, lai atbalstītu ekonomikas un monetā- rās savienības izveidi un īstenotu Līguma 3. un 4. pantā minē- tās Kopienas politikas un darbības, ievērojot darbu, kas jau tiek īstenots esošajās Kopienas un dalībvalstu programmās; b) īstenot šo tīklu pārveidi nolūkā panākt kopēju telemātikas saskarni starp Kopienu un dalībvalstīm; c) dot dalībvalstu pārvaldes iestādēm un Kopienai iespēju izman- tot būtiskas priekšrocības, racionalizējot darbības, samazinot apkalpošanu, paātrinot jaunu tīklu izveidi un uzlabošanu, panākot vispārēji drošu un uzticamu datu apmaiņu, kā arī lie- lāku rentabilitāti, spēju reaģēt, elastību un piemērošanos tehnoloģiskām izmaiņām un tirgus attīstībai šo tīklu izveidē un izmantojumā; d) gādāt par to, lai šādu tīklu priekšrocības, kas minētas iepriek- šējā punktā, būtu pieejamas arī Kopienas rūpniecībai un Eiro- pas Savienības pilsoņiem; e) veicināt to, ka atklātībai tiek nodota vislabākā prakse, un sek- mēt novatorisku telemātikas risinājumu izstrādi pārvaldes iestādēs. 2. Šis lēmums ir daļa no IDA programmas. 2. pants Definīcijas Šajā lēmumā izmanto šādas definīcijas: a) “telemātikas tīkls” ir visaptveroša datu komunikācijas sistēma, ko veido ne vien fiziskā infrastruktūra un savienojumi, bet arī pakalpojumu un lietojumu slāņi, kas papildina šo infrastruk- tūru, tādējādi nodrošinot elektronisku informācijas apmaiņu starp organizācijām un privātpersonām; b) “nozaru tīkls” ir Eiropas pārvaldes iestāžu telemātikas tīkls vai pakalpojumu un lietojumu kopums, kas jo īpaši paredzēts tam, lai nodrošinātu vai administratīvi sekmētu kādas atseviš- ķas Kopienas politikas, darbības vai mērķa īstenošanu, še turp- māk saukts par “administratīvo sektoru”; 13/24. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 187 c) “vispārējie pakalpojumi” ir telemātikas tīkla funkcijas, kas apmierina tādas vispārējas lietotāju prasības kā datu vākšana, datu izplatīšana, apmaiņa ar datiem un drošība. Katra pakal- pojuma iezīmes tiek skaidri noteiktas un saistītas ar garantētu kvalitātes līmeni. 3. pants Horizontālās darbības un pasākumi 1. Lai sasniegtu 1. pantā noteiktos mērķus, Kopiena īsteno hori- zontālas darbības un pasākumus kā paredzēts 4. līdz 10. pantā, atbalstot nozaru tīklus un saskaņā ar IDA darba programmu. 2. Attiecībā uz katru darbību vai pasākumu, kas paredzēts atbil- stīgi šim lēmumam, IDA darba programmā attiecīgi ir: — pilnīgs paredzēto darbību apraksts, tostarp to mērķi, apjoms, pamatojums un potenciālie ieguvēji, kā arī paredzamās izmak- sas un ieguvumi, — pilnīgs funkciju un tehniskās pieejas apraksts, — sīki izstrādāts īstenošanas plāns, norādot atsevišķus uzdevu- mus un to secību. 2. Lai nozaru tīklu lietotāji varētu identificēt savas tehniskās pra- sības un lai nodrošinātu pietiekamu tādu vispārējo pakalpojumu izvēli, kuri atbilst nozaru lietotāju prasībām, Kopiena jo īpaši: a) lai nodrošinātu formulē nozaru tīklu uzbūves vadlīnijas, dažādu fizisku infrastruktūru un pakalpojumu savietojamību; b) c) d) izstrādā un publicē specifikācijas vispārējiem pakalpojumiem, kas parasti ir vajadzīgas telemātikas tīklos starp pārvaldes ies- tādēm un jo īpaši attiecas uz pakalpojuma kvalitāti un attiecī- gajām savietojamības prasībām, ko nosaka konkurence un daudzie pakalpojumu sniedzēji; formulē un/vai izstrādā atbilstīgas standarta saskarnes, lai vei- cinātu lietojumprogrammu jauninājumu nodošanu un pavai- rošanu; izstrādā un īsteno mehānismu, ar kuru var novērtēt un nodot atklātībai telemātikas pakalpojumu sniedzēju piedāvāto pakal- pojumu savietojamību; e) nodrošina vispārējo prasību pastāvīgu attīstību un minēto operatoru piedāvāto telemātikas pakalpojumu nepārtrauktu uzraudzību. 3. Horizontālo darbību un pasākumu īstenošanā jo īpaši ietilpst priekšizpēte un demonstrējumi, dalībvalsts un Kopienas ekspertu darba grupu izveide, kā arī vajadzības gadījumā preču un pakal- pojumu iegāde Kopienas vajadzībām. 5. pants Kopējie instrumenti un metodes 4. Horizontālo darbību un pasākumu īstenošana notiek, pama- tojoties uz atbilstīgiem rezultātiem, kas iegūti citās attiecīgās Kopienas darbībās, jo īpaši Kopienas izpētes un tehnoloģiskās attīstības programmās un Kopienas darbībās Eiropas tālsakaru tīklu jomā. 5. Horizontālās darbībās un pasākumos izmanto Eiropas standar- tus vai tādas publiski pieejamas specifikācijas kā atklātie tīkla Internets standarti, lai nodrošinātu augstu valstu un Kopienas sis- tēmu savietojamību administratīvajos sektoros un, kā arī starp tiem un privāto sektoru. Attiecībā uz valsts līgumu piešķiršanu informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) pakalpojumu un sistēmu jomā ņem vērā Kopienas pamatnostādnes un atbalsta instrumentus standartizācijas jomā. Kopiena nodrošina, ka vispārējās metodes un instrumenti nozaru izstrādāti tīklu lietojumprogrammām tiktu iegādāti tirgū vai gadījumā, kad tirgus nespēj pienācīgi apmierināt prasību, ar mērķi samazināt kopējās izmaksas, kas saistās ar lietojumprogrammu izstrādāšanu, racionalizēt un uzlabot tehniskos risinājumus, samazināt operatīvo sistēmu ieviešanai vajadzīgo laiku un racionalizēt sistēmu apkalpošanu. Šajā nolūkā Kopiena formulē un nosaka nozaru tīklu pamatfunkcijas, kas atkārtojas un var būt kopēju instrumentu un metožu vai moduļu pamatā. Tā arī veicina šādu kopējo instrumentu, metožu un moduļu izstrādi un izmantojumu nozaru tīklos; jo īpaši, tā nodrošina tādu piemērotu risinājumu izplatīšanu, kas ir izstrādāti nozares tīklā. 4. pants Vispārējie pakalpojumi 6. pants Informācijas satura savietojamība 1. Kopiena veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pastāvētu pietie- koša izvēle attiecībā uz vispārējiem pakalpojumiem, kas atbilst nozaru lietotāju prasībām nozaru jautājumā un kas nodrošināmi nozaru tīkliem, konkursa kārtībā izvēloties no daudzajiem pakal- pojumu sniedzējiem. Vajadzības gadījumā ar šiem pasākumiem turpina attiecīgo atbilstīgi Lēmumam 95/468/EK sākto pasākumu īstenojumu. 1. Kopiena veicina tādas informācijas satura savietojamību, kura ir informācijas apmaiņas priekšmets administratīvajos sektoros un starp tiem, kā arī starp tiem un privāto sektoru. Šim nolūkam un ievērojot nozaru lietotāju juridiskās, drošības, datu aizsardzības un konfidencialitātes prasības, Kopiena paredz piemērotus pasā- kumus un, jo īpaši: 188 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 13/24. sēj. a) atbalsta dalībvalstu pārvaldes iestāžu centienus nodrošināt šādu savietojamību, vienkāršot administratīvās procedūras un uzlabot informācijas plūsmas; 8. pants Kvalitātes nodrošināšana un kontrole b) koordinē nozaru tīklu prasības formatētas informācijas apmai- ņas jomā, kā arī nodrošina piemērotu risinājumu nodošanu; c) uzrauga attiecīgu tehnoloģiju attīstību elektroniskas datu pār- raides jomā, tostarp novatoriskus datu vākšanas un demon- strācijas mehānismus, pēta to ietekmi un mudina to ieviešanu nozaru tīklos. 2. Šā panta 1. punkta nolūkos priekšroku dod risinājumiem, kas veicina savietojamību starp dažādiem ziņojumu formātiem, nevis vienotu ziņojumu formātu izstrādei, tomēr šī pēdējā iespēja netiek izslēgta. Pienācīgi ievēro Kopienas valodu daudzveidību. Priekšroku dod arī risinājumiem, kas privātajam sektoram ļauj viegli iekļaut administratīvās prasības darījumu procesā. Kopiena, ņemot vērā līdzīgu darbību rezultātus, formulē, īsteno un pastāvīgi atjaunina īpašu, konsekventu un vienotu kvalitātes nodrošināšanas programmu, kas attiecas uz horizontālām darbī- bām un pasākumiem atbilstīgi šim lēmumam un kopējas intere- ses projektiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 12. jūlija Lēmumam Nr. 1719/1999/EK, ar kuru definē pamatnostādņu kopumu, kā arī vispārējas intereses projek- tus attiecībā uz Eiropas komunikāciju tīkliem elektroniskai datu apmaiņai starp iestādēm (IDA) (1). Šajā kvalitātes programmā ietilpst darbības, kas vajadzīgas: a) b) c) lai uzlabotu lietotāju prasību un projektu specifikāciju izstrā- des veidu; lai uzlabotu projekta rezultātu kvalitāti, ņemot vērā gan atbil- stību projekta specifikācijām, gan atbilstību lietotāju vēlmēm; lai nodrošinātu to, ka gūtā pieredze kalpo par mācību visiem, pateicoties labākās prakses nodošanai atbilstīgi 10. pantam. 7. pants Juridiskā un drošības standartprakse Neskarot dalībvalstu kompetenci un īpašās saistības šā panta aptvertajās jomās, Kopiena sekmē to šķēršļu apzināšanu, kuri kavē netraucētu datu apmaiņu starp tīklu lietotājiem, un nodro- šina piemērotu drošības līmeni nozaru tīklos. Komisija, jo īpaši: a) sadarbībā ar dalībvalstīm formulē juridisko un drošības stan- dartpraksi datu apmaiņai Eiropā starp pārvaldes iestādēm, kā arī starp pārvaldes iestādēm un privāto sektoru, lai sekmētu kopēju pieeju; b) izstrādā atbilstīgus ieteikumus, lai atbalstītu dalībvalstu centie- nus piemērot a) punktā minēto praksi savā administratīvajā vidē; c) attiecībā uz nozaru tīkliem un saskaņā ar a) punktā minēto praksi nodrošina: to, ka apmaiņas ceļā iegūtajai informācijai Kopienas administratīvajā vidē ir pierādījuma vērtība; perso- nas datu aizsardzības metodoloģijas izstrādi; lietotāju tiesību un pienākumu definēšanu; savstarpēji nosūtītās informācijas konfidencialitāti, viengabalainību, autentificēšanu un nenolieg- šanu, kā arī pasākumus, kas paredzēti tam, lai piekļuve tīkliem tiktu kontrolēta; d) formulē un analizē dažādos drošības līmeņus atkarībā no nozaru tīklu veida un nolūka; 9. pants Savietojamība ar valsts un reģionālajām iniciatīvām Īstenojot IDA programmu, Kopiena vajadzības gadījumā gādā par dalībvalstīs valsts un reģionu līmenī saistībā ar datu apmaiņu pārvalžu iestāžu starpā sākto līdzīgo iniciatīvu savietojamību un to, lai tās cita citu papildinātu. 10. pants Vislabākās prakses izplatīšana 1. Kopiena nodrošina viedokļu, zināšanu un pieredzes apmaiņu un koordināciju nozaru tīklos un starp tiem ar nolūku veicināt labu un novatorisku risinājumu plašāku izmantošanu. 2. Pienācīgi ievēro Kopienas valodu daudzveidību. Kopiena gādā par to, lai plašai sabiedrībai radītu vispārēju priekšstatu par IDA programmas rezultātiem un priekšrocībām, nodotu atklātībā IDA vadlīnijas un ieteikumus un koordinētu lietotāju prasības un pie- redzi ar standartizācijas iestādēm un Kopienas iniciatīvām, kas saistās ar standartizāciju. 11. pants Īstenošana e) formulē vadlīnijas un nodrošina kopējus risinājumus, lai ieviestu instrumentus, komponentus un sistēmas, ar ko nodro- šina formulētos drošības līmeņus. (1) OV L 203, 3. 8. 1999. , 1. lpp 1. Komisija īsteno Kopienas darbību kā norādīts 3. līdz 10. pantā. 13/24. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 189 2. IDA darba programmas daļu attiecībā uz šā lēmuma īstenoša- nu, ko Komisija izstrādā visam programmas ilgumam un pārskata vismaz divas reizes gadā, apstiprina, pamatojoties uz tās atbilstību attiecīgajiem 3. līdz 10. panta noteikumiem, saskaņā ar 12. pantā izklāstīto procedūru. 3. Kopējos noteikumus un procedūras tehniskās un administra- tīvās savietojamības sasniegšanai pieņem saskaņā ar 12. pantā izklāstīto procedūru. 4. Šā lēmuma 12. pantā izklāstīto procedūru arī piemēro, apsti- prinot ikgadējo budžeta izdevumu sadalījumu atbilstīgi šim lēmu- mam. Uz priekšlikumiem par budžeta izmaiņām, kas pārsniedz EUR 250 000 kādā projektā viena gada laikā, arī attiecas šī pro- cedūra. 5. Tehniskās specifikācijas piedāvājumu konkursiem, kas īsteno- jami, piemērojot šo lēmumu, gadījumā, kad līguma vērtība pār- sniedz EUR 500 000, definē sadarbībā ar dalībvalstīm. 12. pants Komitejas procedūra 1. Komisijai palīdz komiteja, kas sastāv no dalībvalstu pārstāv- jiem un ko vada Komisijas pārstāvis. Šīs komitejas nosaukums ir Starpinstitucionālās telemātikas komiteja (STK). Komisijas pārstāvis iesniedz Komitejai veicamo pasākumu pro- jektu. Komiteja sniedz atzinumu par projektu termiņā, kuru priekšsēdētājs var noteikt atbilstīgi jautājuma steidzamībai. Atzi- numu sniedz ar balsu vairākumu, kas Eiropas Kopienas dibināša- nas līguma 205. panta 2. punktā noteikts attiecībā uz lēmumiem, kurus Padome pieņem pēc Komisijas priekšlikuma. Dalībvalstu pārstāvju balsis Komitejā vērtē, kā noteikts minētajā pantā. Priekš- sēdētājs nebalso. 13. pants Izvērtēšana 1. Komisija reizi divos gados, saskaņojot ar dalībvalstīm, izvērtē, kā īstenots šis lēmums. 2. Izvērtējumā nosaka, cik daudz ir paveikts, lēmumā paredzētās horizontālās darbības un pasākumus. īstenojot šajā Ņemot vērā Kopienas izdevumus, tajā arī izvērtē priekšrocības, ko horizontālās darbības un pasākumi dod Kopienai, dalībvalstīm, Kopienas rūpniecībai un Eiropas Savienības pilsoņiem, kā arī nosaka iespējamo uzlabojumu jomas, kā arī pārbauda, vai veiktās darbības papildina citas Kopienas darbības Eiropas tālsakaru tīklu jomā. 3. Kad STK Komisijas izvērtējumu ir izskatījusi, Komisija nosūta to Eiropas Parlamentam un Padomei. Komisija iesniedz arī attie- cīgus šā lēmuma grozījumu priekšlikumus. Novērtējumus nosūta vēlākais brīdī, kad attiecīgi nosūtāmi budžeta projekti attiecībā uz 2001. , 2003. un 2005. gadu. 14. pants Paplašināšana arī attiecībā uz EEZ un asociētajām valstīm 1. Atbilstīgi attiecīgajiem nolīgumiem ar Eiropas Kopienu var pieļaut, ka IDA programmā Eiropas Ekonomikas zonas valstis un asociētās Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis un Kipra nolūkā īstenot horizontālās darbības un pasākumus atbilstīgi šim lēmumam. 2. Šā lēmuma īstenošanas gaitā par pozitīvu uzskatāma sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām vai iestādēm. 15. pants Budžets Šajā lēmumā definētās Kopienas darbības izpildes budžets laikposmam no 1998. līdz 2000. gadam ir EUR 33,1 miljons. Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ņemot vērā finanšu plānu. Komisija pieņem pasākumus, ko piemēro uzreiz. Tomēr, ja šie pasākumi nav saskaņā ar komitejas atzinumu, Komisija tūlīt par tiem paziņo Padomei. Tādā gadījumā: 16. pants Stāšanās spēkā Komisija atliek tās noteikto pasākumu piemērošanu uz trim mēnešiem no paziņošanas dienas; Šo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Tas stājas spēkā publicēšanas dienā, un to piemēro līdz 2004. gada 31. decembrim. Briselē, 1999. gada 12. jūlijā Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt citu lēmumu iepriekšējā daļā minētajā termiņā. Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — 2. Komisija katru gadu ziņo STK par šā lēmuma īstenošanu. J. M. GIL-ROBLES priekšsēdētājs priekšsēdētājs S. NIINISTÖ


title: Brevveksling om den attest, der omhandles i nr. 6, andet led, i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Ungarn om gensidig fastsættelse af toldkontingenter for visse vine

eurovoc_concepts:
Hungary
agreement (EU)
tariff quota
trade agreement
trade promotion
wine

formats: html print


title: Nariadenie Rady (ES) č. 1601/1999 z 12. júla 1999, ktorým sa uplatňuje konečné vyrovnávacie clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo uložené na drôty z nehrdzavejúcej ocele s priemerom menším ako 1 mm s pôvodom v Indii a ktorým sa ukončuje konanie týkajúce sa dovozov drôtov z nehrdzavejúcej ocele s priemerom menším ako 1 mm s pôvodom v Kórejskej republike

eurovoc_concepts:
India
South Korea
import
monetary compensatory amount
steel
wire

text: 56 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 32 31999R1601 22. 7. 1999 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 189/26 NARIADENIE RADY (ES) č. 1601/1999 z 12. júla 1999, ktorým sa uplatňuje konečné vyrovnávacie clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo uložené na drôty z nehrdzavejúcej ocele s priemerom menším ako 1 mm s pôvodom v Indii a ktorým sa ukončuje konanie týkajúce sa dovozov drôtov z nehrdzavejúcej ocele s priemerom menším ako 1 mm s pôvodom v Kórejskej republike RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2026/97 zo 6. októ- bra 1997 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z nečlen- ských krajín Európskeho spoločenstva (1) a najmä na jeho články 14 a 15, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s Porad- ným výborom, keďže: (1) (2) (3) (4) (A) PREDBEŽNÉ OPATRENIA Komisia nariadením (ES) č. 619/1999 (2) (ďalej len „pred- bežné nariadenie“) uložila dočasné vyrovnávacie clá na dovozy drôtov z nehrdzavejúcej ocele s priemerom menším ako 1 mm (ďalej len „tenké DNO“ alebo „pred- metný výrobok“), s pôvodom v Indii a Kórejskej republike (ďalej len „Kórea“) a kódu KN ex 7223 00 19. (B) NÁSLEDNÝ POSTUP Následne po odhalení základných faktov a zistení, na základe ktorých sa rozhodlo o uložení dočasných opa- trení na dovozy tenkých DNO s pôvodom v Indii a Kórey (ďalej len „odhalenie“), niekoľko zainteresovaných osôb predložilo svoje písomné pripomienky. Osobám, ktoré to požadovali, bolo umožnené, aby boli vypočuté tiež ústne. Komisia pokračovala v hľadaní a overovaní všetkých infor- mácii, ktoré považovala za potrebné pre konečné nálezy. informované o základných faktoch Všetky osoby boli a zisteniach, na základe ktorých sa zamýšľa odporučiť i) uloženie konečných vyrovnávacích ciel na dovozy z Indie a vyberanie s konečnou platnosťou čiastok zaistených ako dočasné clá na tieto dovozy a ii) ukončenie konania voči dovozom z Kórey bez uloženia opatrení. Tieto osoby zís- kali tiež lehotu, počas ktorej mohli po tomto odhalení predložiť svoje príspevky. (1) Ú. v. ES L 288, 21. 10. 1997, s. 1. (2) Ú. v. ES L 79, 24. 3. 1999, s. 60. (5) Ústne a písomné pripomienky predložené týmito osobami sa zvážili a, ak sa považovalo za vhodné, predbežné nálezy sa náležite upravili. (6) (7) (8) (C) POSUDZOVANÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK Posudzovaným výrobkom sú tenké DNO, ktorých obsah niklu je 2,5 % alebo viac hmotnosti, iné ako s obsahom niklu 28 % alebo viac hmotnosti, ale nie viac ako 31 % niklu a 20 % alebo viac, ale nie viac ako 22 % chrómu. Počas predbežného štádia šetrenia sa zistilo, že vo fyzikál- nych vlastnostiach a použití rozdiely existujú medzi DNO v súčasnom šetrení, t. j. s priemerom 1 mm alebo väčším (hrubé drôty) a DNO s priemerom menším ako 1 mm (tenké drôty). Z týchto dôvodov tiež vyšlo najavo, že tu neexistuje žiadna alebo existuje len veľmi obmedzená zameniteľnosť medzi uplatneniami hrubých a tenkých drô- tov. V dočasnom nariadení sa však tiež uviedlo, že otázka, či možno medzi týmito dvomi výrobkami urobiť zreteľnú deliacu čiaru, sa bude prešetrovať ďalej až do konečného štádia. Na základe ďalších informácií zozbieraných od zaintereso- vaných osôb sa usudzuje, že hrubý drôt a tenký drôt sú dva rôzne výrobky, keďže predstavujú odlišné fyzikálne vlast- nosti a používajú sa v rôznych uplatneniach. Po prvé, vzhľadom na fyzikálne vlastnosti sa u hrubých a tenkých drôtov líšia pevnosť v ťahu, granulovaná štruktúra a povrchová vrstva DNO. Po druhé, vzhľadom na rôzne uplatnenia týchto dvoch výrobkov sa zistilo, že hrubý drôt sa v strojárstve používa pri uplatneniach vyššieho zaťaže- nia, ako napríklad spony, výstuž do stien, zváracie drôty, atď. Naopak, tenký drôt sa z pravidla používa v presných uplatneniach, ako sú clony a filtre (pletené drôtené tka- niny) s malými otvormi pre filtrovanie veľmi jemných alebo malých častíc (napríklad prachové filtre a chemické filtre), pri uplatneniach v medicíne/chirurgii, atď. (9) Na základe hore uvedeného sa usudzuje, že tenké a hrubé drôty sú dva rôzne výrobky, ktoré majú odlišné vlastnosti a uplatnenia a nie sú zameniteľné z pohľadu užívateľov DNO. (10) Keďže žiadna z posudzovaných osôb nevzniesla žiadne argumenty vzhľadom na predbežné nálezy Komisie týka- júce sa predmetného výrobku a úsudky, ktoré urobila vzhľadom na podobný výrobok, fakty a nálezy uvedené v úvodných ustanoveniach 8 až 12 predbežného nariade- nia sa týmto potvrdzujú. 11/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 57 (D) SUBVENCIE I. INDIA SÚK a SCÚK nedodržiavajú žiadne z ustanovení príloh I až III. Keďže sa preto neuplatňuje táto výnimka pre definíciu subvencie článku 2 základného nariadenia, vyrovnávacia dávka je preto úľavou na celkové dovozné clá bežne splatné na všetky dovozy. 1. Systém úverovej knižky (SÚK) a systém colnej úverovej knižky (SCÚK) (11) Indická vláda (IV) a deväť vyvážajúcich výrobcov tvrdilo, že tieto systémy, ktoré sú opísané v úvodných ustanoveniach 14 až 25 a 26 až 35 predbežného nariadenia, Komisia nesprávne vyhodnotila v rozsahu subvencie a výšky vyrov- návacej dávky. Tvrdia najmä to, že vyhodnotenie dávok v týchto systémoch Komisiou bolo nesprávne, keďže v súlade s článkom 2 nariadenia č. 2026/97 (ďalej len „základné nariadenie“) za subvenciu sa môže považovať len nadbytočné vrátenie cla. (12) Komisia použila nasledovnú metódu na stanovenie toho, či sa SÚK a SCÚK skladajú z vyrovnávacích subvencií, a ak sa skladajú, na vypočítanie výšky dávky. V zmysle článku 2 odseku 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia Komisia usúdila, že tieto systému zahŕňajú finančný príspevok indickej vlády, keďže vládne príjmy (t. j. dovozné clá na dovozy), ktoré by sa inak museli vyberať, sa nevybera- jú. Príjemcovi z toho tiež plynie výhoda, keďže vyvážajúci výrobcovia nemuseli zaplatiť bežné dovozné clá. (13) článok 2 odsek 1 písm. a) bod ii) základného nariadenia však ustanovuje výnimku k tomuto všeobecnému pravidlu pre, medzi iným, systémy vrátenia a náhradného vrátenia cla, ktoré spĺňajú prísne pravidlá ustanovené v prílohách I písm. i), II (definícia a pravidlá pre vrátenie cla) a III (de- finícia a pravidlá pre náhradné vrátenie cla) k základnému nariadeniu. (14) Analýza Komisie odhalila, že SÚK ani SCÚK nie sú systé- mom vrátenia alebo náhradného vrátenia cla. Týmto sys- témom chýba zabudovaná povinnosť dovážať len tovary, ktoré sa spotrebujú vo výrobe vyvážaných tovarov (príloha II k základnému nariadeniu). Okrem toho, nemajú žiadny funkčný overovací systém, ktorý by skontroloval, či sú dovozy skutočne spotrebované vo výrobnom procese. Nie je to ani systém náhradného nahradenia cla, pretože dove- zené tovary nemusia byť rovnakej akosti a vlastností ako vstupy z domácich zdrojov, ktoré sa používajú pre vývoznú výrobu (príloha III k základnému nariadeniu). Nakoniec, vyvážajúci výrobcovia sú spôsobilí pre dávky SÚK a SCÚK bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dovážajú. Vývozca získa dávku jednoduchým vývozom tovarov bez toho, aby musel preukázať, či nejaké vstupné materiály boli naozaj dovezené; vyvážajúci výrobcovia, ktorí všetky svoje vstupy vyrábajú v mieste pôsobenia a nedovážajú tovary, ktoré sa môžu použiť ako vstupy, sú teda stále spôsobilí pre dávky SÚK a SCÚK. Z toho dôvodu (15) Z hore uvedeného jasne vyplýva, že nadbytkové odpuste- nie dovozných ciel je základom pre výpočet výšky dávky len v prípade skutočných systémov vrátenia a náhradného vrátenia cla. Keďže sa stanovilo, že SÚK a SCÚK nepatria do jednej z týchto dvoch kategórii, dávkou je celkové odpustenie dovozných ciel a nie žiadna domnelá nadbyt- ková úľava. (16) IV a deväť vyvážajúcich výrobcov argumentovalo, že zaob- chádzanie s týmito systémami je nekonzistentné s pred- bežnými nálezmi v súčasnom antidumpingovom šetrení, keďže Komisia v antidumpingovom šetrení udelila úľavu pre dovozné clá nezaplatené pod SÚK a SCÚK na dovezené vstupy skutočne spotrebované vo výrobe vyvážaných výrobkov. (17) V zmysle článku 2 odsek 10 písm. b) základného antidum- pingového nariadenia, nariadenie (ES) č. 384/96 (1), úľava sa však udelila len tam, kde sa preukázalo, že materiály, na ktoré boli zaplatené dovozné clá, boli fyzicky zapraco- vané do predmetného výrobku predaného na domácom trhu a že dovozné clá sa nevyberali alebo nevrátili vzhľa- dom na výrobok vyvezený do spoločenstva. Kým takáto úľava v konečnom dôsledku zníži dumpingové rozpätia, pri antisubvenčnom šetrení nie je relevantná, keďže na základe ustanovení základného nariadenia sa u SÚK a SCÚK už zistilo, že z hore uvedených dôvodov sú vyrov- nateľné. Ako už bolo vysvetlené, keď sa zistí, že takáto vyrovnávacia subvencia existuje, dávkou pre prijímateľa je plná výška dovozného cla nezaplateného vyvážajúcim výrobcom na všetky dovozné transakcie. Z tohto pohľadu úlohou Komisie nie je zrekonštruovať SÚK a SCÚK, aby tak určila, ktoré výrobky sú a ktoré nie sú fyzicky zapracované. Naviac by sa malo zdôrazniť, že analýza týkajúca sa vyrov- nateľnosti systému a analýza úľavy na fyzické spracovanie vstupov sa kompletne líšia vzhľadom na účel, metodiku kalkulácie a právnu základňu. Účelom prešetrenia spornej úľavy v antidumpingových šetreniach je prispôsobiť ceny v bežnom obchode. Preskúmanie vyrovnateľnosti systému v antisubvenčnom šetrení sa zameriava na stanovenie dávok získaných vývozcami pôsobiacich v tomto systéme. (1) Ú. v. ES L 56, 6. 3. 1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a dopl- nené nariadením (ES) č. 905/98 (Ú. v. ES L 128, 30. 4. 1998, s. 18). 58 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 32 Okrem toho, metodika kalkulácie je odlišná v antidumpin- govom a v antisubvenčnom šetrení. Kým v prípadoch anti- dumpingu sa úľava udeľuje len v spojení s vývozcami posu- dzovaných výrobkov do spoločenstva, v antisubvenčnom šetrení dávky sú preskúmané vo vzťahu k celkovými vývo- zom všetkých výrobkov do všetkých miest určenia v súlade s článkom 7 odsek 2 základného nariadenia a „Príručky pre výpočet výšky subvencie pri šetreniach vyrovnávacích ciel“ (ďalej len „výpočtová príručka“) (1). nie sú systémami vrátenia alebo náhradného vrátenia cla v zmysle príloh II a III k základnému nariadeniu, nie je potrebné vykonať žiadne ďalšie prešetrovanie. Aj keby SÚK a SCÚK spĺňali kritériá príloh II a III, malo by sa usúdiť, že tu neexistuje žiadny dostatočný overovací systém. Vstupné/výstupné normy sú zoznamom možných polo- žiek, ktoré možno spotrebovať vo výrobnom procese a v akých množstvách. Vstupné/výstupné normy však nie sú overovacím systémom v zmysle odseku 5 prílohy II k základnému nariadeniu. Tieto normy nezabezpečujú overenie vstupov, ktoré sa v skutočnosti spotrebujú vo výrobnom procese a nezabezpečujú overovací systém, či tieto vstupy boli naozaj dovezené. (18) IV a deväť vyvážajúcich výrobcov ďalej argumentovali, že Komisia mala vyšetriť, či v skutočnosti došlo k nadbytko- vému vráteniu dovozných poplatkov na vstupy spotrebo- vané vo výrobnom procese. (19) Ako bolo už vysvetlené v úvodných ustanoveniach 12 až 15, prílohy II a III obsahujú pravidlá na stanovenie toho, či systém obsahuje vrátenie cla alebo náhradné vrátenie cla. Nadbytkové odpustenie dovozných ciel je základom pre výpočet výšky dávky len v prípade systémov vrátenia a náhradného vrátenia cla. Tento argument nemožno pri- jať, keďže otázka nadbytkového odpustenia cla sa vysky- tuje len v kontexte vyhodnotenia náležite ustanovených systémov vrátenia/náhradného vrátenia cla, a stanovilo sa, že SÚK a SCÚK nie sú systémami vrátenia ani náhradného vrátenia cla v zmysle prílohy I písmena i) a príloh II a III k základnému nariadeniu. (20) IV a deväť vyvážajúcich výrobcov tvrdí, že Komisia nepre- skúmala, či IV má funkčný systém alebo postup na potvr- denie toho, či a v akých množstvách sa vstupy spotrebú- vajú vo výrobnom procese vyvážaných výrobkov. IV tvrdí, že primeraný overovací štandardné vstupné/výstupné normy. systém tvoria (22) IV a deväť vyvážajúcich výrobcov uviedli, že Komisia nesprávne vyrovnala hodnotu výšky úveru v povolení SCÚK, namiesto čistej hodnoty pri predaji povolenia. Jedna spoločnosť tvrdila, že daň z predaja, ktorú zaplatila pri pre- daji povolenia, by sa mala odpočítať od celkovej výšky sub- vencie. (23) V zmysle súčasných ustanovení SCÚK spoločnosť, ktorá povolenia získala, má dve možnosti: dovážať akýkoľvek výrobok (okrem položiek uvedených v negatívnom zoz- name), pričom kredity použije na započítanie uplatniteľ- ných dovozných ciel, alebo previesť povolenie na tretiu osobu. Ako sa vysvetľuje v úvodnom ustanovení predbež- ného nariadenia, Komisia sa domnieva, že „predaj povole- nia za cenu nižšiu ako nominálna hodnota je len čisto obchodným rozhodnutím, ktoré nemení výšku dávky získanú zo systému“. Naviac, článok 7 základného naria- denia uvádza zoznam prvkov, ktoré možno odpočítať od výšky subvencie. Od výšky subvencie možno odpočítať akékoľvek poplatky alebo náklady na žiadosť nevyhnutne nadobudnutých, s cieľom kvalifikácie pre subvenciu alebo získanie subvencie. Prevod výšky dávky nižšej ako čiastky skutočne udelenej a daň z predaja nemožno považovať za opodstatnené odpočítateľné položky v zmysle článku 7 základného nariadenia, keďže tieto prvky nie sú nákladmi nevyhnutne nadobudnutými s cieľom kvalifikácie pre sub- venciu alebo získania subvencie. (21) Tento argument sa týka otázky, či SÚK a SCÚK možno považovať za systémy vrátenia cla alebo systémy náhrad- ného vrátenia cla. Keďže sa už stanovilo, že SÚK a SCÚK (1) Ú. v. ES C 394, 17. 12. 1998, s. 6. (24) IV a deväť vyvážajúcich výrobcov argumentovalo, že Komi- sia vyrovnala časť dávok týchto systémov dvakrát v dôsledku prekrytia tohto konania so šetrením lesklých tyčí z nehrdzavejúcej ocele. 11/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 59 (25) Komisia postupovala podľa rovnakej metodiky, ktorá bola použitá u antibiotík (1) a tyčí z nehrdzavejúcej ocele (2). V zmysle článku 7 odseku 2 základného nariadenia sa výška vyrovnávacej subvencie určila prerozdelením hod- noty celkovej subvencie na výšku celkových vývozov. Keďže vývozné subvencie neboli prepojené na vývoz pred- metného výrobku, ale na všetky vývozy spoločností, Komi- sia považovala za vhodné použiť túto metodiku. Pri pou- žití tejto metodiky sa nevyskytlo žiadne dvojité účtovanie dávok, ktoré už boli vyrovnané pri tyčiach z nehrdzavejú- cej ocele, keďže subvencie sa prerozdelili na všetky vývozy. (26) Jedna spoločnosť, Raajratna Metal Industries Ltd, spochyb- ňuje metodiku použitú Komisiou pri výpočte dávky v sys- témoch úverovej knižky a colnej úverovej knižky. Tvrdí, že by sa mali zobrať do úvahy len kredity získané na predmet- nom výrobku počas vyšetrovanej lehoty. Pre výpočet dávky by sa táto čiastka podľa spoločnosti potom mala preroz- deliť na príslušný vývozný obrat predmetného výrobku. (27) Komisia sa domnieva, že keby tento argument prijala, účinkom by bolo vyrovnanie potenciálu voči skutočným dávkam, ktoré vznikli počas vyšetrovanej lehoty. Keďže sa o spoločnosti nedá povedať, že by subvenciu získala až po využití kreditu, Komisia rozhodla, že dávku pre spoločnosť najlepšie odzrkadľujú práve celkové využité debety. Preto sa tento argument zamieta. nariadení. Komisia stanovila priemer odpisových období použitých všetkými vyvážajúcimi výrobcami predmetného výrobku a prišla na priemerné odpisové obdobie 12 rokov. Toto obdobie sa použilo v predbežnom zistení a potvrdí sa v končenom štádiu. Výška subvencie v zmysle SPVIM bola rozdelená na 12 rokov v súlade s článkom 7 odsekom 3 základného nariadenia. (30) Jedna spoločnosť argumentovala, že jej základný majetok sa odpisoval 21 rokov a že toto odpisové obdobie sa malo použiť namiesto priemerných 12 rokov. (31) Ako bolo už vysvetlené, služby Komisie pri stanovení pred- bežných nálezov určili bežné odpisové obdobie investič- ného majetku v priemyselnom odvetví drôtov z nehrdza- vejúcej ocele, t. j. 12 rokov, na základe priemerného obdobia použitého u spolupracujúcich indických vyváža- júcich výrobcov. Je to v súlade s požiadavkami článku 7 odseku 3 základného nariadenia, ktoré uvádzajú, že ak možno subvenciu spojiť s nadobudnutím investičného majetku, výška vyrovnávacej subvencie sa vypočíta rozší- rením subvencie na obdobie, ktoré odráža bežné odpiso- vanie takéhoto majetku v predmetnom priemyselnom odvetví. Vzhľadom na toto ustanovenie nie je vhodné, aby sa použilo osobitné odpisové obdobie tejto spoločnosti. Preto sa toto tvrdenie zamieta. 2. Systém podpory vývozu investičného majetku (SPVIM) (32) (28) Tri spoločnosti sa sťažovali na systém podpory vývozu investičného majetku (SPVIM), ktorý je opísaný v úvod- ných ustanoveniach 36 až 39 predbežného nariadenia. Týka sa to alokácie dávky na bežné odpisové obdobie inve- stičného majetku. 3. Systém úľavy na dani z príjmu Jedna spoločnosť, Drawmet Wires Ltd, nepredložila kópiu daňového priznania k dani z príjmu v termíne stanovenom Komisiou a preto sa považovala za nespolupracujúcu na účel úľavy na dani z príjmu. Po odhalení táto spoloč- nosť svoju kópiu daňového priznanie k dani z príjmu pred- ložila, ktorá odhalilo, že v tomto systéme jej neboli ude- lené žiadne dávky. Preto sa subvenčné rozpätie pre Drawmet Wires Ltd upravuje na 8,5 %. 4. Výška vyrovnávacích subvencií (29) Argumentovali, že tu nastal nesúlad medzi odpisovým obdobím použitým v liste odhalenia a dočasnom (1) Ú. v. ES L 273, 09. 10. 1998, s. 4. (2) Ú. v. ES L 202, 18. 7. 1998, s. 44. (33) Pri zohľadnení konečných nálezov týkajúcich sa rôznych hore uvedených systémov, výška vyrovnávacích subvencií pre každého prešetreného vyvážajúceho výrobcu je nasle- dovná: 60 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 32 Drawmet Wires Indore Wire Isinox Steel Kei Industries Macro Bars Mukand Ltd Raajratna Venus Wire Úverová knižka SCÚK SPVIM Daň z príjmu Spolu 1,4 % 7,7 % 4,3 % 0,0 % 9,6 % 7,5 % 23,3 % 19,8 % 7,1 % 10,7 % 5,8 % 0,0 % 12,6 % 5,7 % 13,7 % 14,3 % 0,0 % 0,9 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 3,2 % 0,0 % 5,9 % 1,3 % 8,5 % 19,3 % 0,1 % 0,0 % 25,4 % 13,2 % 42,9 % 35,4 % (34) Výška subvencie konečné stanovená pre indické spoločno- sti iné ako spoločnosti, ktoré na šetrení spolupracovali, vyjadrená v percente čistej hraničnej ceny spoločenstva, je 44,4 %, čo je výška najvyššej čiastky udelenej pre akého- koľvek spolupracujúceho vývozcu v každom systéme. II. KÓREA 1. Úverové programy a) Kalkulácia porovnávacej úrokovej sadzby Položka k) prílohy I k DSVO, ktorá sa opakuje v prílohe I k základnému nariadeniu, ustanovuje osobitné pravidlá pre vývozné úvery, ktoré tvoria výnimky k všeobecným pravidlám pre výpočet subvencií v prípade úverov. Polo- žka l) sama o sebe neustanovuje, že prístup vládnych nákla- dov prevláda nad explicitnými pravidlami článku 5 a 6 písm. b) základného nariadenia, najmä keď sa táto položka už vyskytla vo vysvetľujúcom zozname vývozných sub- vencií prijatého počas tokijského kola rokovaní GATT v čase, keď prístup dávky prijímateľovi ešte nebol zapraco- vaný do pravidiel Svetovej obchodnej organizácie. (37) Naviac, KV tvrdila, že porovnanie úroku zaplateného vo vládnom úverovom programe s komerčným úverom by nesprávne viedlo k záveru, že úrokové sadzby všetkých úverov v hospodárstve budú rovnaké. (35) Kórejská vláda (KV) tvrdila, že vzhľadom na kalkuláciu výšky subvencie v prípade úverov sa mal použiť skôr prí- stup vládnych nákladov ako prístup dávok prijímateľovi, pričom citovala články 19 odseky 4 a 6 odsek 1 písmeno a) a prílohu I písmená k) a l) Dohody o subvenciách a vyrovnávajúcich opatreniach (DSVO). (38) Komisia nepredpokladá, že všetky úvery sú rovnaké, ale použila ako meradlo tie úvery, ktoré sa považovali za porovnateľné na základe splatného obdobia, výšky istiny a účelu úveru, ako to vyžaduje článok 6 písm. b) základ- ného nariadenia. (36) Usudzuje sa, že ustanovenia citované KV nie sú uplatni- teľné pre prešetrované úverové programy. článok 19 odsek 4 DSVO stanovuje, že sa neodvedie žiadne vyrovná- vajúce clo vyššie ako je zistená výška subvencie vypočítaná na základe udelenej dávky. Toto ustanovenie bolo dodr- žané, keďže sa postupovalo podľa explicitných pravidiel pre výpočet subvencie u úverov, t. j. článkov 5 a 6 písm. b) základného nariadenia zapracované do článku 14 písm. b) DSVO. Tieto pravidlá jasne stanovujú, že subvencia by sa mala vypočítať v zmysle dávky, ktorá sa rovná rozdielu medzi čiastkou, ktorú firma, ktorá získala úver, platí, a čiastkou, ktorú by firma platila pri porovnateľnom komerčnom úvere. článok 19 odsek 4 DSVO nevytvára požiadavku na výpočet subvencie na základe nákladov vlády. článok 6 odsek 1 písmeno a) DSVO sa týka dom- nienky vážnej škody za určitých okolností, ktorá nie je uplatniteľná na konania týkajúce sa vyrovnávacieho cla. (39) Nakoniec, KV tvrdila, že príslušnou porovnávacou úroko- vou sadzbou by mala byť sadzba porovnateľného úveru udeleného v rovnakom čase ako sporný úver, skôr ako použitie úrokovej sadzby prevládajúcej vo vyšetrovanej lehote, keďže počas vyšetrovanej lehoty bola úroková sadzba v dôsledku finančnej krízy nezvyčajne vysoká. (40) V priebehu šetrenia sa zistilo, že úrokové sadzby pre úvery udelené komerčne odrážajú trhové podmienky tým, že sa v čase menia. Takéto úvery by vykázali rovnaké úrokové sadzby počas vyšetrovanej lehoty bez ohľadu na to, či sa udelili v rovnaký čas ako vládny úver alebo nie. Komisia by sa teda neodchýlila od svojej bežnej praxe uvedenej v základnom nariadení a výpočtovej príručky. Preto sa tvr- denie zamieta. 11/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 61 (41) Dvaja kórejskí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že zaradenie úverov do piatich kategórii Komisiou na základe výšky istiny je ľubovoľné a nekonzistentné s bežnou praxou kórejských bánk a že následne určenie úrokovej sadzby na základe výšky úveru nepredstavuje primeranú metodiku na určenie porovnávacej úrokovej sadzby. Jeden kórejský vyvážajúci výrobca tvrdil, že keďže kórejské banky nezo- hľadňujú pri úrokovej sadzbe výšku úveru ako určujúci faktor, Komisia by mala ako výlučné meradlo použiť sku- točnú priemernú úrokovú sadzbu komerčných úverov výrobcu. Dvaja kórejskí vyvážajúci výrobcovia tiež tvrdili, že Komisia by mala použiť úrokové sadzby pre obchodné úvery ako porovnávaciu úrokovú sadzbu pre EXIM-SM úvery. (46) V priebehu šetrenia sa zistilo, že vyvážajúci výrobcovia drôtu z nehrdzavejúcej ocele získali tento úver, ktorý je vyrovnateľný, keďže je špecifický osobitne pre odvetvie rybárskych sietí, ako pripustila KV. Považuje sa za irele- vantné, že by posudzovaný systém nebol špecifický pre priemysel vyrábajúci posudzovaný výrobok, pokiaľ pro- gram ako taký je špecifický a jeho dávky sa týkajú výroby predmetného výrobku. Program je špecifický, keďže sub- vencovaný úver znížil celkové finančné náklady výrobcu, z čoho má posudzovaný výrobok tiež prospech. Nebol predložený žiadny dôkaz o tom, že správa finančných zdrojov posudzovaný mi vyvážajúcimi výrobcami bola vedená tak, aby celkové finančné náklady spoločnosti neovplyvnili udelenie úveru. Preto sa toto tvrdenie zamieta. (42) V odpovedi na tieto tvrdenia sa uvádza, že článok 6 písm. b) základného nariadenia vysvetľuje, že meradlom pre kal- kuláciu subvencie je porovnateľný komerčný úver, ktorý by spoločnosť mohla na trhu naozaj získať. Preto praxou Komisie v tejto oblasti, ako ju uvádza výpočtová príručka, je porovnať úvery s podobnou výškou, účelom a podob- nou lehotou splácania. Obchodné úvery (t. j. krátkodobé úvery na prevádzkové účely) získané kórejskými vyvážajú- cimi výrobcami sa líšia v účele (pozri úvodné ustanovenie 126 predbežného nariadenia) a lehote úveru od sporných EXIM-SM úverov a nie sú preto porovnateľnými úvermi. Preto sa tieto tvrdenia zamietajú. (43) Títo dvaja kórejskí vyvážajúci výrobcovia ďalej argumen- tovali, že Komisia ako meradlo pre výpočet subvencie na úvery uzatvorené pred krízou zobrala mimoriadne vysoké úrokové sadzby vyplývajúce z finančnej krízy v Kórei. (44) článok 6 písm. b) základného nariadenia uvádza, že dávka sa vypočíta porovnaním úrokových sadzieb vládnych úve- rov s úrokovými sadzbami porovnateľných komerčných úverov. Aby to dosiahla, porovnala priemerné úrokové sadzby vládnych úverov s priemernými úrokovými sadz- bami porovnateľných komerčných úverov počas vyšetro- vanej lehoty. Preto sa toto tvrdenie zamieta. c) Pôžičky z fondu pre zakladanie a podporu MSP (PFZP – MSP) (47) KV tvrdila, že pôžičky typu C udelené v zmysle zaklada- cích a prevádzkových stanov Pusan metropolitného pod- porného fondu neboli podmienené vývoznou činnosťou, keďže osem hlavných a 12 dodatočných kritérií stanovu- júcich spôsobilosť na takúto pôžičku je objektívnych a neutrálnych. Jediným prvkom týkajúcim sa vývozu je, že dodatočne sa zvážia malé a stredné podniky (MSP), ktorých vývoz predstavuje viac ako 20 % ich celkového obratu. Účelom systému nie je podporovať vývozy, ale použiť vývozný podiel ako nepriamy ukazovateľ rozvojových čin- ností pre technológiu. b) Výrobný úver na rybárske siete (VÚRS) (45) KV tvrdila, že keďže sa tento úver vzťahoval osobitne na odvetvie rybárskych sietí, dávku neudelila pre vývozcov drôtu z nehrdzavejúcej ocele, ani táto dávka nebola špeci- fická pre odvetvie nehrdzavejúcej ocele. Okrem toho spo- ločnosť vyrábajúca rybárske siete ako aj drôt z nehrdzave- júcej ocele by finančné zdroje a ich účtovanie viedla osobitne. (48) Usudzuje sa, že aj keby podmienka týkajúca sa vývoznej činnosti bola len jednou spomedzi niekoľkých kritérií, napriek tomu systém bude podmienený vývoznej činnosti a preto je špecifický. Zreteľne to uvádza článok 3 odsek 4 písm. a) základného nariadenia, ktorý uvádza, že subven- cie, ktoré sú podmienené vývoznou činnosťou v zákone alebo skutočnosťou, či už osobitne alebo vo forme jednej z niekoľkých podmienok, sa považujú za špecifické. Keďže udeľujúci orgán musí zobrať do úvahy jeden prvok, ktorým je dosiahnutie dosiahnutého minimálneho podielu vývo- zov na celkovom obrate, táto požiadavka podmienenosti vývoznej činnosti bola splnená, keďže spoločnosti nemohli dávky získať bez prekročenia určitej úrovne vývozu. Preto sa tvrdenie KV zamieta. 62 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 32 d) Podnikateľský úver na rozvoj technológie (PÚRT)/podporný fond pre vedu a technológiu (PFVT) subvencie, nemali by sa zakázať v zmysle tohto alebo aké- hokoľvek iného ustanovenia DSVO. (49) KV tvrdila, že tieto programy poskytujú pomoc pre výskumné aktivity v súlade s článkom 8 odsek 2 písm. a) DSVO a preto nie sú napadnuteľné a vyrovnateľné. Okrem toho, rozvoj technológie a podpora vedy a technológie sú objektívnymi a neutrálnymi kritériami v zmysle článku 2 odsek 1 písm. b) DSVO a programy sú všeobecne dostup- nými pre všetky priemyselné odvetvia, ktoré investujú do projektov rozvoja technológie a sú preto nešpecifické. Vzhľadom na PFVT, KV naviac tvrdila, že keďže Minister- stvo vedy a technológie uplatňuje transparentné a objek- tívne kritériá, pri rozhodovaní o priorite projektov nemôže uplatňovať žiadne vlastné rozhodnutia a že Komisia nedo- kázala predložiť žiadny dôkaz, aby podporila svoj záver, že takéto konanie prebiehalo. (50) Tvrdenie o nenapadnuteľnosti pre oba programy sa zamieta z rovnakých dôvodov, ktoré sú uvedené v nasle- dovných úvodných ustanoveniach 75 až 77. Nebol zabez- pečený žiadny dôkaz, ktorý by spochybnil predbežný nález, že PÚRT bola špecifická pre určité priemyselné odvetvia investujúce do určitých projektov určených Mini- sterstvom obchodu a priemyslu. Tiež vzhľadom na PFVT neboli poskytnuté žiadne informácie o akýchkoľvek krité- riách, ktoré používa Ministerstvo vedy a technológie. Počas šetrenia sa overilo, že Ministerstvo vedy a technológie naozaj z času na čas rozhodovalo o prioritných projek- toch. To sa považuje za dostatočný dôkaz na to, aby sa sta- novilo, že PFVT je de facto špecifická v zmysle článku 3 odseku 2 písmena c) základného nariadenia. Preto sa tvr- denie, že systémy nie sú špecifické, zamieta. (54) Usudzuje sa, že tieto argumenty sa uplatňujú len na „vývozné úvery“ definované v položke k) prílohy I k základnému nariadeniu. Ako už bolo vysvetlené v dočasnom nariadení v úvodných ustanoveniach 129 a 130, EXIM-EC (pred vyplavením), EXIM-SM a EXIM-FIC úvery sa nepovažujú za „vývozné úvery“ a nepatria pod položku k) prílohy I k základnému nariadeniu. Preto sa tieto tvrdenia zamietajú. (55) KV argumentovala, že EXIM-FIC nie je podmienená ani vývoznou činnosťou ani použitím domácich pred dováža- nými tovarmi v zmysle článku 3 odseku 1 DSVO. KV kon- štatovala aj to, že pretože EXIM-FIC je dostupná pre široký rad priemyselných odvetví a keďže kritérium zahraničných investícií je objektívnym a neutrálnym v zmysle článku 2 odseku 1 písmeno b) DSVO, EXIM-FIC nie je špecifická. (56) V odpovedi na tieto argumenty Komisia došla vzhľadom na EXIM-FIC úvery k záveru, že sú dostupné len pre spo- ločnosti, ktoré investujú v zahraničí a sú preto špecifické v zmysle článku 3 odseku 2 písmena b) základného naria- denia, keďže nevychádzajú z neutrálnych kritérií vysvetle- ných v nasledovných úvodných ustanoveniach 80 až 84. Usúdila, že EXIM-FIC nie je podmienená vývoznou činno- sťou ani použitím domácich pre dovážanými tovarmi v zmysle článku 3. 1 DSVO. e) Pôžičky na financovanie vývozu (51) Jeden kórejský vyvážajúci vývozca tvrdil, že Komisia nezo- hľadnila určité overené informácie a pri určovaní dávky z EXIM-SM úverov urobila chybu vo výpočte. (52) Usudzuje sa, že toto tvrdenie je opodstatnené. Príslušné úpravy sa náležite vykonali u výšky subvencie pre prí- slušnú spoločnosť. (53) KV tvrdila, že keďže EXIM-EC (pred odoslaním), EXIM-SM a EXIM-FIC úvery boli udelené pri sadzbách vyšších ako boli sadzby, za ktoré EXIM v skutočnosti zaplatila za fondy, EXIM-EC, EXIM-SM a EXIM-FIC úvery nie sú vyrov- nateľné. Naviac argumentovala, že poznámka pod čiarou číslo 5 článku 3 odseku 1 písmeno a) DSVO uvádza, že keďže opatrenia uvedené v prílohe I nepredstavujú vývozné 2. Systém vrátenia pevnej čiastky (57) KV argumentovala, že tento systém je systémom vrátenia cla v zmysle prílohy I bodu i), prílohy II a prílohy III k DSVO a ďalej tvrdila, že vrátenie dovozných poplatkov neprebieha nad výškou poplatkov odvedených za dove- zené vstupy, ktoré sa spotrebujú vo výrobe vyvážaného výrobku, čím sa vytvára bežná rezerva pre manko. (58) V odpovedi na tieto argumenty sa uvažuje o tom, že keďže žiadna povinnosť dovážať žiadne vstupy pre výrobu vyvá- žaného výrobku neexistuje, systém vrátenia pevnej čiastky nie je ani systémom vrátenia cla ani systémom náhradného vrátenia cla v zmysle prílohy I bodu i), prílohy II a prílohy III k DSVO. V skutočnosti kórejský systém vrátenia pevnej čiastky patrí pod všeobecnú definíciu subvencie podľa článku 2 základného nariadenia, ktorú obsahuje článok I DSVO. Ustanovuje, že subvenciu ako finančný príspevok vykoná KV vo forme grantov založených na FOB hodnote vývozov a udelí prijímateľovi priamu dávku. Je to subven- cia zo zákona podmienená vývoznou činnosťou a preto sa považuje za špecifickú v zmysle článku 3 odseku 4 11/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 63 písmena a) základného nariadenia. V dôsledku toho tu nevzniká otázka nadbytočnej úľavy dovozných ciel, ako uvádza článok 2 odsek 1 písmeno a) bod ii) základného nariadenia, keďže toto sa vzťahuje len na prípady systémov vrátenia a náhradného vrátenia cla v súlade s prílohami I až III k základnému nariadeniu. Preto sa tieto tvrdenia zamie- tajú. (63) Jeden kórejský vyvážajúci výrobca ďalej argumentoval, že nezískal žiadnu dávku z použitia tohto systém, pričom tvr- dil, že zaplatil dovozné clo na suroviny použité vo výrobe predmetného výrobku, posudzovaný výrobok vyviezol a čiastka vráteného cla je nižšia ako čiastka, ktorú by zís- kal, ak by použil osobitný systém. KV ďalej argumentovala, že kórejský vyvážajúci výrobca, ktorý použil systém vráte- nia cla v pevnej čiastke, poskytol Komisii dôkaz, že vráte- nie dovozných poplatkov je omnoho nižšie ako poplatky odvedené za dovezené vstupy, ktoré boli spotrebované vo výrobe vyvážaného výrobku počas vyšetrovanej lehoty. (59) KV uviedla, že v zmysle odseku 2 prílohy II časti II k DSVO, ak na určenie toho, či nadbytočná platba nastala, neexis- tuje žiadny systém alebo postup a vyšetrovacie orgány to považujú za potrebné, vykoná sa ďalšie preskúmania v súlade s odsekom 1 prílohy II časti II. KV tvrdila, že keďže Komisia nepreskúmala, či nadbytočné vrátenie dovozných poplatkov na vstupy spotrebované vo výrobe vyvážaného výrobku skutočne nastalo, nemá žiadny podklad na záver, že kórejský systém vrátenia pevnej čiastky predstavuje špe- cifickú subvenciu v zmysle článku 3 odseku 4 písmena a) základného nariadenia. (64) V odpovedi na tieto argumenty sa usudzuje, že z dôvodov už vysvetlených, platby v systéme vrátenia pevnej čiastky predstavujú granty, ktoré sú založené na vývoznej činno- sti a sú preto špecifické a vyrovnateľné v zmysle článku 3 odsek 4 písmeno a) základného nariadenia. Naviac, je ire- levantné, či použitie zákonitého systému vrátenia cla bolo výhodnejším pre vyvážajúceho vývozcu, keďže sa sám roz- hodol získať dávky v systéme, ktorý je vyrovnateľnou sub- venciou. Preto sa tieto tvrdenia zamietajú. (60) Usudzuje sa, že tento argument je irelevantný, keďže odsek 2 prílohy II časti II k DSVO sa vzťahuje na systém vrátenia cla, ktorým, ako už bolo vysvetlené, posudzovaný program nie je. Ale v každom prípade, aj ak by bol systé- mom vrátenia cla, príloha II časť II odsek 5 a príloha III časť II odsek 3 k základnému nariadeniu ustanovuje, že bre- meno vykonania takéhoto preskúmania založeného na skutočných transakciách by ležalo na vláde vyvážajúcej krajiny. KV nevykonala takého preskúmanie. Preto Komi- sia neskúmala, či v skutočnosti nastalo nadbytočné vráte- nie dovozných poplatkov na vstupy spotrebované vo výrobe vyvážaného výrobku. (61) Jeden kórejský vyvážajúci výrobca konštatoval, že argu- ment Komisie, že neexistuje žiadny funkčný systém ani postup na potvrdenie toho, ktoré vstupy sú spotrebované vo výrobe vyvážaného výrobku a v akom množstve, nie je opodstatnený, lebo vrátenie cla sa povoľuje len pre vstupy skutočne použité vo výrobe vyvážaných tovarov a pre dovozné clo skutočne zaplatené. (62) V odpovedi na tieto argumenty sa usudzuje, že v systéme vrátenia pevnej čiastky sa výška získaných grantov nevy- počíta vo vzťahu k vstupom skutočne spotrebovaným vo výrobnom procese alebo dovoznému clu v skutočnosti zaplatenému, ale vypočíta sa ako celková suma založená na celkových vývozoch. Preto sa tieto tvrdenia zamietajú. 3. Daňové programy a) Nešpecifickosť obmedzenia pre výrobné priemyselné odvetvie (65) Komisia vo svojom predbežnom zistení usúdila, že určité články Zákona o kontrole daňových úľav a zrážok (ZKDÚZ) boli vyrovnávajúce, keďže boli v zmysle článku 3 odseku 2 písmena a) základného nariadenia špecifické, pre- tože sa obmedzujú na určité podniky vrátane tých vo výrobnom priemyselnom odvetví. Tieto články boli: — článok 7 (osobitná zrážka a úľava na výške dane pre malé a stredné výrobné priemyselné odvetvia, atď. ), — článok 8 (rezerva na rozvoj technológie), — článok 9 (daňový úver na výdavky na rozvoj technoló- gie a pracovnej sily), — článok 25 (daňový úver na investície do zariadení na zvýšenie produktivity), — článok 27 (dočasný investičný daňový úver). 64 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 32 (66) KV tvrdila, že keďže ustanovenia týchto článkov sú prak- ticky dostupné pre značne široký rad priemyselných odvetví/podnikateľov, nie sú špecifickými v zmysle článku 2 odseku 1 písmena a), b) a c) DSVO a teda nie sú vyrovnávajúce (tieto odseky DSVO sa opakujú v článku 3 odseku 2 písmen a), b) a c) základného nariadenia). KV zdôrazňuje najmä to, že termín „výrobné priemyselné odvetvie“ je veľmi široko definovaný a prakticky zahŕňa tucty podkategórií priemyselných odvetví. sú horizontálne, ako to vyžaduje článok 3 odsek 2 pís- meno b) základného nariadenia. Preto sa zistilo, že subven- cie v zmysle týchto článkov ZKDÚZ sú špecifické; podrob- nejšie dôvody sa uvádzajú nižšie vzhľadom na jednotlivé systémy. (67) Základným princípom špecifickosti je, že subvencia, ktorá narúša prerozdelenie prostriedkov v rámci hospodárstva tým, že uprednostňuje určité podniky pred ostatnými, by mala podliehať vyrovnávacím opatreniam, ak spôsobuje ujmu. Ak je spôsobilosť pre subvencie obmedzená v rámci hospodárstva na základe pravidiel, ktoré nie sú neutrálne, predpokladá sa, že došlo k takémuto narušeniu prerozde- lenia prostriedkov. Tento princíp tvorí základ pre článok 2 odsek 1 písmeno a) DSVO a článok 3 odsek 2 písmeno a) základného nariadenia, ktoré stanovujú, že subvencia je špecifická vtedy, ak udeľujúci orgán alebo legislatíva, v zmysle ktorej udeľujúci orgán pôsobí, niektorým podni- kom explicitne obmedzuje prístup k subvencii. V tomto prípade sa usudzuje, že kým termín „výrobné priemyselné odvetvie“ môže byť veľmi široko zadefinované, skutočno- sťou je, že ustanovenia hore uvedených článkov ZKDÚZ sú ďalej formulované tak, aby obmedzili dávky tohto zákona na určité podniky tým, že spôsobili, že spôsobilosť je pod- mienená ostatnými kritériami, ktoré nie sú neutrálne, ako napríklad investície do určitých druhov vysoko technolo- gických výrobkov alebo zámorské investície. b) Neoprávnený proces (69) KV tvrdila, že keďže žalobca v tomto konaní neuviedol žiadne obvinenia týkajúce sa daňových ustanovení urči- tých článkov ZKDÚZ, nemali by sa zaradiť do žiadneho zisťovania, ktoré sa v majú vykonať. Týmito článkami sú: — článok 5 (osobitný daňový úver pre MSP), — článok 7 (osobitná zrážka a úľava na výške dane pre malé a stredné výrobné priemyselné odvetvie, atď. ), — článok 27 (dočasný investičný daňový úver). (70) KV osobitne uvádza, že: i) článok 11 DSVO (článok 10 základného nariadenia) uvádza informácie, ktoré má žiadosť obsahovať, vrá- tane dôkazu o existencií subvencie a výšky a povahy predmetnej subvencie; ii) článok 12 odsek 1 DSVO (článok 11 základného naria- denia) uvádza, že zainteresovaným členom a všetkým zainteresovaným osobám šetrenia vyrovnávacieho cla sa oznámia informácie, ktoré orgány vyžadujú; iii) odsek 7 prílohy VI k DSVO (článok 26 odsek 3 základ- ného nariadenia) uvádza, že štandardnou praxou by malo byť oznámiť posudzovaným firmám pred (ove- rovacou) návštevou všeobecný charakter informácií, ktoré sa budú overovať, a všetky ďalšie informácie, ktoré bude potrebné zabezpečiť. (68) KV argumentovala, že tieto kritériá sú neutrálne, keďže všetky spoločnosti mali rovnakú možnosť mať z týchto subvencií prospech. Napríklad argumentovala, že subven- cia pre firmy, ktoré investujú do zámoria je nešpecifická, lebo všetky firmy sú schopné investovať do zámoria. Podľa tohto argumentu subvencia obmedzená na firmy v textil- nom sektore je nešpecifická, lebo všetky firmy „sú schopné“ odkloniť sa do textilu. Ak špecifickosť v zmysle DSVO má mať nejaký zmysel, musí pokryť situácie, kde vlády podro- bia subvencie podmienkam, o ktorých vopred vedia, že ostro obmedzia počet firiem spôsobilých na žiadosť o túto subvenciu; takéto subvencie sú prevedené na to, aby zvý- hodňovali určité podniky pred ostatnými. Z tohto dôvo- du, druh kritérií, ktoré použila KV na označenie príjemcov, nie je „neutrálny“, a ako sa ďalej vysvetlí, pri uplatnení nie (71) KV tvrdí, že pri zisťovaní boli tieto ustanovenia DSVO ignorované zahrnutím neuvedených programov, a že KV ako aj niektorí spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia navyše nemali možnosť náležite sa obhájiť. (72) V odpovedi na tvrdenia KV sa usudzuje, že pri podaní žaloby nemožno od žalobcu očakávať, že bude vedieť o každej najmenšej podrobnosti údajných subvenčných programov v tretej krajine. V tomto prípade žalobca podal veľké množstvo tvrdení o daňových subvenciách udele- ných v zmysle ZKDÚZ. Šetrenie potom odkrylo ďalšie daňové subvencie udelené pod určitými ustanoveniami ZKDÚZ, ktoré neboli špecificky uvedené v žalobe, ale ktoré 11/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 65 majú veľmi podobný účinok ako uvedené systémy. Vzhľa- dom na povahu týchto subvencií a najmä na skutočnosť, že sa udeľujú pod záštitou ZKDÚZ (voči ktorej žalobca vzniesol niekoľko obvinení o subvenciách), usudzuje sa, že Komisia je oprávnená na ich šetrenie a na odporúčanie vyrovnávacieho konania, ak je to vhodné. c) článok 8 ZKDÚZ (rezerva na rozvoj technológie) (73) Okrem tvrdenia KV týkajúceho sa nešpecifickosti ustano- vení tohto článku, KV tvrdila, že tento článok je nenapad- nuteľnou subvenciou na výskum a vývoj (VaV) v zmysle článku 8 odseku 2 DSVO (tento odsek DSVO je v základ- nom nariadení uvedený v článku 4 odseku 2). (74) Uvádza sa, že ak VaV subvencie spĺňajúce požiadavky článku 8 odseku 2 písmena a) DSVO sú nahlásené Sveto- vej obchodnej organizácií v zmysle ustanovení článku 8 odseku 3 tejto dohody, šetrenie voči takýmto subvenciám nemožno dokonca ani otvoriť. Vzhľadom na článok 8 ZKDÚZ sa uviedlo, že Kórea toto ustanovenie Svetovej obchodnej organizácií v zmysle článku 8 odseku 3 DSVO neoznámila. Komisia bola teda oprávnená na začatie šetre- nia tohto ustanovenia ZKDÚZ. Vzhľadom na tvrdenie KV, že toto ustanovenie je nenapadnuteľné a je teda náležite chránené pred vyrovnávacími opatreniami, od KV sa žia- da, aby preukázala takúto nenapadnuteľnosť. Komisia jej túto možnosť dôkazu umožnila na začiatku šetrenia, ale KV dôkaz nepredložila. Za týchto okolností možno vyrov- návacie opatrenia uložiť na dávky vyplývajúce z tohto článku. (75) Vzhľadom na tvrdenia KV o nešpecifickosti, systém nie je neutrálny, keďže rozlišuje medzi bežnými firmami a fir- mami technologicky silnými. Firmy technologicky silné získavajú vyššiu sadzbu dávky. Toto rozlíšenie dokazuje, že kritériá nie sú neutrálne a vylučujú veľkú časť firiem, u ktorých takýto technologický vývoj nie je potrebný. Z týchto dôvodov a dôvodov uvedených v úvodných usta- noveniach 67 až 70 sa usudzuje, že článok 8 ZKDÚZ je špecifický a preto je vyrovnávajúci. d) článok 9 ZKDÚZ (daňový úver na výdavky na rozvoj technológie a pracovnej sily) objektívne kritériá alebo podmienky musia byť neutrálne a tiež charakterovo hospodárske a pri uplatnení horizon- tálne. Ustanovenia tohto článku ZKDÚZ sa nepovažujú za charakterovo horizontálne, keďže spoločnosti v určitých priemyselných sektoroch sú jasne viac zamerané na tech- nológiu ako spoločnosti v iných sektoroch a preto budú mať väčšiu pravdepodobnosť na využitie tohto ustanove- nia. KV uzákonením tohto ustanovenia ZKDÚZ udelila nepomernú dávku firmám v určitých priemyselných sek- toroch. (77) Usudzuje sa, že tento systém je špecifický, keďže je obme- dzený na určité podniky (pozri úvodné ustanovenia 67 až 70) a preto je vyrovnávací. Tento systém je tiež špecifický v zmysle článku 3 odseku 2 písmena b) základného naria- denia a preto je vyrovnávací. e) článok 23 ZKDÚZ (rezerva pre stratu zámorských investícií) (78) KV uviedla, že ustanovenia tohto článku nie sú od janu- ára 1998 účinné. KV tiež tvrdila, že ustanovenia tohto článku sú dostupné pre široký rad priemyselných odvetví a tiež, že kritérium pre zámorské investície je objektívne a neutrálne v zmysle článku 2 odseku 1 písmena b) DSVO. (79) Toto ustanovenie má charakter daňového odkladu, ktorý sa počas troch rokov opäť pripočíta k daňovému základu spoločnosti v rovnakej výške po dvojročnom tolerančnom období. Pre daň odloženú počas posledného roka spôso- bilosti (daňový rok 1997) teda dávky naďalej vznikali počas vyšetrovanej lehoty (od 1. apríla 1997 do 31. marca 1998) a naďalej budú vznikať počas niekoľkých rokov potom pre spoločnosti, ktoré použili toto daňové ustanovenie. (80) Vzhľadom na tvrdenie KV, že ustanovenia tohto článku sú dostupné pre široký rad priemyselných odvetví, sa uvádza, že Komisia v predbežných nálezoch zistila, že ustanovenia tohto článku sú obmedzené na tie kórejské spoločnosti, ktoré investujú do zahraničia. Žiadne nové informácie neboli poskytnuté proti platnosti tejto skutočnosti. Pod- obne ako v tvrdení KV týkajúceho sa nešpecifickosti obme- dzenia na výrobné priemyselné odvetvie (pozri úvodné ustanovenia 67 až 70), skutočnosťou je, že ustanovenia článku 23 ZKDÚZ vyhradzujú dávky tohto článku na určité podniky. Toto ustanovenie je preto špecifické v zmysle článku 3 odsku 2 písmena b) základného naria- denia a preto je vyrovnávací. technológie (76) Okrem všeobecného tvrdenia KV týkajúceho sa nešpecific- kosti ustanovení tohto článku, KV tvrdila, že kritérium pre rozvoj sily je objektívne a pracovnej a neutrálne v zmysle článku 2 odseku 1 písmena b) DSVO. Usudzuje sa, že toto kritérium nie je neutrálne v zmysle daného článku DSVO ani v zmysle článku 3 odseku 2 pís- mena b) základného nariadenia. článok 3 vyžaduje, že (81) KV tiež tvrdila, že kritérium zámorských investícií je objek- tívne a neutrálne v zmysle článku 2 odseku 1 písmena b) DSVO. Usudzuje sa, že toto kritérium nie je neutrálne v zmysle daného článku DSVO ani v zmysle článku 3 odseku 2 písmena b) základného nariadenia. článok 3 66 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 32 vyžaduje, že objektívne kritériá alebo podmienky musia byť neutrálne a tiež charakterovo hospodárske a v uplat- není horizontálne. Ustanovenia tohto článku ZKDÚZ sa nepovažujú za objektívne, keďže je vopred známe, že spo- ločnosti, ktoré neinvestujú do zahraničia, sa stávajú nespô- sobilými pre túto dávku. Toto kritérium preto nie je v uplatnení ani neutrálne ani horizontálne. KV uzákone- ním tohto ustanovenia ZKDÚZ udelila dávku pre obme- dzený počet firiem so zámorskými investíciami. (82) Preto sa usudzuje, že toto ustanovenie ZKDÚZ je špeci- fické v zmysle článku 3 odseku 2 písm. b) základného nariadenia a preto je vyrovnávajúce. f) článok 25 ZKDÚZ (daňový úver na investície do zariadení na zvýšenie produktivity) (83) Okrem tvrdenia KV týkajúceho sa nešpecifickosti ustano- vení tohto článku, KV zdôraznila, že ustanovenie prefe- renčného zaobchádzania s domácimi pred dovážanými zariadeniami, ktoré obsahuje tento článok, sa vypustilo ku koncu roka 1996, čiže ešte pred vyšetrovanou lehotou. Komisia vo svojich predbežných nálezoch naozaj uviedla, že ustanovenie v tomto článku pre odlišné účinné sadzby na dovezené zariadenia (3 % úver) a zariadenia vyrobené z pôvodných zdrojov (10 % úver), bolo vypustené ku koncu roku 1996. Keďže však spoločnosti, ktoré začali svoje investičné projekty pred koncom roku 1996, ktoré síce pokračovali po tomto dátume, si môžu vybrať dávku z dávok účinných pred týmto dátumom, dávky naďalej vznikali počas vyšetrovanej lehoty. (84) Vzhľadom na odlišné účinné sadzby pre dovezené a pôvodne vyrobené zariadenia pred koncom roku 1996 sa už zistilo, že systém je špecifický v zmysle článku 3 odseku 4 písmena b) základného nariadenia. Vzhľadom na všeobecné tvrdenie nešpecifickosti sa usudzuje, že tento systém je špecifický, keďže je obmedzený na určité pod- niky (pozri úvodné ustanovenia 67 až 70) a preto je vyrov- návací. Je vopred známe, že určité podniky majú väčšiu pravdepodobnosť než ostatné, aby sa našli v pozícií, aby užívali daňové výhody na zlepšenie produktivity, vďaka druhu priemyselného obdobia, v ktorom pôsobia. Preto dávky z tohto systému sa nevyhnutne budú týkať niekto- rých sektorov viac ako iných. g) článok 27 ZKDÚZ (dočasný investičný daňový úver) (85) Okrem tvrdenia KV týkajúceho sa nešpecifickosti ustano- vení tohto článku, KV zdôraznila, že ustanovenie prefe- renčného zaobchádzania s domácimi pred dovážanými zariadeniami sa vypustilo ku koncu roka 1996. Komisia vo svojich predbežných nálezoch usúdila, že dávky vznikajúce v zmysle tohto článku by sa mali vyrovnať, keďže spoloč- nosti si môžu na investičné projekty spustené pred týmto obdobím vybrať dávku z rôznych sadzieb pre dovezené stroje a zariadenia (3 % úver) a zariadenia vyrobené z pôvodných zdrojov (10 % úver) účinných pred koncom roku 1996. Dávky teda počas vyšetrovanej lehoty naďalej vznikali. (86) Usudzuje sa, že tento systém je špecifický, keďže je obme- dzený na určité podniky (pozri úvodné ustanovenia 67 až 70) a preto je vyrovnávací. Vzhľadom na odlišné sadzby účinné pred koncom roku 1996 systém je špecifický v zmysle článku 3 odseku 4 písmena b) základného naria- denia. Vzhľadom na všeobecné tvrdenie nešpecifickosti, ako v prípade článku 25, tento systém je dostupný len pre tie firmy, ktoré investujú do zariadenia zlepšujúceho pro- duktivitu. Za charakteru tejto podmienky je nevyhnutné, aby určité podniky mali väčšiu pravdepodobnosť na získa- nie výhody ako ostatné. 4. Výška vyrovnávacích subvencií (87) Po zohľadnení konečných nálezov týkajúcich sa rôznych hore uvedených systémov, výška vyrovnávacích subvencií pre každého prešetreného vyvážajúceho výrobcu je nasle- dovná: Úvery (vývoz) Úvery (ostatné) Daň (vývoz) Daň (ostatné) Vrátenie cla Subvencia spolu 0,47 1,63 0,09 0,17 0,88 0,06 0 0,15 0 0 0,34 0 0,06 0,08 0 0,55 0,15 0,25 0 0,03 2,31 0,18 0,02 0 0 1,09 0 0 0 0 0,95 2,72 0,85 0,57 0,91 2,51 Korea Welding Shine Metal Products Dae Sung Rope Mfg Col, Ltd. Korea Sangsa Co. Ltd/Myung Jin Co. , Ltd. Kowel Special Steel Wire Co. SeAH Metal Products Co. , Ltd 11/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 67 (88) Vážené priemerné rozpätie celoštátnej subvencie pre všet- kých prešetrených vyvážajúcich výrobcov, ktorí predsta- vujú súčet vývozov do spoločenstva s pôvodom v Kórei, vyjadrený v percente ceny CIF na úrovni hranice spoločen- stva, je de minimis, t. j. pod 1 %. Za týchto okolností roz- pätie subvencie pre Kóreu sa musí považovať za zanedba- teľné v súlade s článkom 14 odsekom 3 základného nariadenia. a (93) V tomto ohľade treba pripomenúť, že pre priemyselné odvetvie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v posudzovaný ch krajín sú dostupné len podrobné a ove- rené údaje. Komisia sa preto v súlade s bežnou praxou inštitúcií spoločenstva uchýlila k informáciám pre ňu dostupných a najmä k nezávislým štatistickým zdrojom. Žiadna zainteresovaná osoba neposkytla informácie, ktoré by preukázali, že prístup, ktorý inštitúcie spoločenstva nasledovali, nebol primeraný a opodstatnený za okolností súčasného prípadu. (E) UJMA (94) V dôsledku toho sa nálezy uvedené v úvodných ustanove- niach 216 a 217 predbežného nariadenia potvrdzujú. 1. Predbežné poznámky (89) Na základe hore uvedených nálezov týkajúcich sa Kórey, t. j. že rozpätie celoštátnej subvencie pre túto krajinu je nižšie ako hranica de minimis, dovozy tenkých DNO s pôvodom v Kórei sa nepovažujú za subvencované dovo- zy. Preto, napriek nálezom uvedených v dočasnom naria- dení sa na účely nižšie uvedeného vyhodnotenia ujmy zohľadnia len dovozy pochádzajúce z Indie. 2. Priemyselné odvetvie spoločenstva (90) Pre absenciu nových dôkazov alebo akýchkoľvek ďalších opodstatnených argumentov vznesených akoukoľvek predmetnou osobou sa týmto potvrdzujú fakty a nálezy uvedené v úvodných ustanoveniach 206 a 207 predbež- ného nariadenia, t. j. žalujúci výrobcovia spoločenstva zastupujúci viac ako 75 % celkovej výroby spoločenstva tenkých DNO tvoria priemyselné odvetvie spoločenstva v súlade s článkom 9 odsekom 1 základného nariadenia. 3. Aspekty konkurencie (91) Indickí vyvážajúci výrobcovia vo svojich pripomienkach po odhalení zopakovali svoje tvrdenie, že všetky údaje predložené priemyselným odvetvím spoločenstva v rámci súčasného konania sú umelo zveličené v dôsledku jednot- ného uplatnenia systému prirážky na zliatinu a že preto nebude v rámci antisubvenčného konania možné vykonať žiadnu presnú analýzu ujmy. Keďže však zainteresované osoby nevzniesli žiadne nové argumenty, vzniklo konečné rozhodnutie, ktorým sa zamieta žaloba v prípade č. IV/E-1/36 930 týkajúca sa lesklých tyčí z nehrdzavejú- cej ocele, ktoré patria do tej istej kategórie výrobkov ako DNO, nálezy uvedené v úvodných ustanoveniach 208 až 215 predbežného nariadenia sa týmto potvrdzujú. 4. Spotreba spoločenstva (92) Po odhalení niektoré zainteresované osoby argumentovali, že metodika použitá na účel určenia spotreby spoločen- stva, najmä vzhľadom na predaj nespolupracujúcich výrob- cov spoločenstva a dovozov z tretích krajín, nebola prime- raná. 5. Objem dovozu a trhové podiely subvencovaných dovozov (95) Dovozy s pôvodom v Indii sa vyvíjali nasledovne: 52 ton v roku 1994, 117 ton v roku 1995, 189 ton v roku 1996, 445 ton v roku 1997 a 717 ton počas vyšetrovanej leho- ty. Počas predmetného obdobia rástli rovnomerne a značne, t. j. okolo 1 250 %. (96) Trhové podiely dovozov s pôvodom v Indii sa zvyšovali konštantne z 0,3 % v roku 1994 na 0,6 % v roku 1995, z 1,1 % v roku 1996 na 2,2 % v roku 1997, pričom počas vyšetrovanej lehoty dosiahli 3,3 %. 6. Ceny subvencovaných dovozov a) Cenový vývoj (97) Priemerné predajné ceny na kilogram (v ECU) dovozov pochádzajúcich z Indie sa zvýšili medzi rokmi 1994 a 1995 (z 2,57 na 3,52), medzi rokmi 1995 a 1997 rov- nomerne klesali (z 3,52 v roku 1996 na 3,04 v roku 1997) a mierne vzrástli po roku 1997 až na 3,12 počas vyšetro- vanej lehoty. b) Znižovanie ceny (98) Vzhľadom na metodiku použitú na účel výpočtu rozpätí nižšej ceny, niektoré zainteresované osoby namietali voči metodike, ktorú Komisia použila v predbežnom štádiu. Tvrdili, že tieto rozpätia sú zveličené, pretože žiadna záporná čiastka, o ktorú ceny vyvážajúceho výrobcu zni- žovali ceny priemyselného odvetvia spoločenstva, nebola vyvážená pozitívnymi čiastkami. (99) Malo by sa uviesť, že v metodike opísanej v úvodných usta- noveniach 225 a 226 predbežného nariadenia sa pre výpo- čet rozpätí nižšej ceny pre každý model osobitne porov- nali vážené aritmetické priemery čistých predajných cien subvencovaných dovozov s váženými aritmetickými prie- mermi čistých predajných cieni podľa modelu priemysel- ného odvetvia spoločenstva na trhu spoločenstva. Preto táto metodika umožnila, aby sa čiastka, o ktorú ceny vyvá- žajúcich výrobcov jedného osobitného modelu prevyšovali model ceny priemyselného odvetvia spoločenstva, zohľad- nila pre každú transakciu osobitne. 68 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 32 (100) Preto sa potvrdzujú závery dosiahnuté vzhľadom na uplat- nenú všeobecnú metodiku uvedenú v úvodných opatre- niach 225 až 226 predbežného nariadenia. iné ako subvencované dovozy, ktoré by tiež mohli škodiť priemyselnému odvetviu spoločenstva; aby sa zabezpečilo, že možná ujma spôsobená týmito faktormi sa nepripisuje subvencovaným dovozom. (101) Pre absenciu akýchkoľvek ostatných pripomienok sa týmto potvrdzujú skutočné rozpätia nižšej ceny pre dovozy s pôvodom v Indii uvedené v úvodnom ustanovení 227 predbežného nariadenia. 7. Situácia priemyselného odvetvia spoločenstva (102) Keďže žiadna zo zainteresovaných osôb nevzniesla žiadne argumenty vzhľadom na predbežné nálezy týkajúce sa hos- podárskych ukazovateľov vzťahujúcich sa na situáciu prie- myselného odvetvia spoločenstva, nálezy uvedené v úvod- ných ustanoveniach 228 až 238 predbežného nariadenia sa týmto potvrdzujú. (103) Niektoré zainteresované osoby argumentovali, že hospo- dárske ukazovatele priemyselného odvetvia spoločenstva neviedli k záveru, že toto priemyselné odvetvie bolo závažne poškodené. V skutku argumentovali, že situácia priemyselného odvetvia vykazovala znaky zlepšenia výroby, objemu predaja a zamestnanosti a bola stabilnou vzhľadom na investície. Čo sa týka ziskovosti, jej klesajúca tendencia by sa mohla vysvetliť rozhodnutím priemysel- ného odvetvia spoločenstva sústrediť sa na výrobky s vyš- šími výrobnými nákladmi. (104) Ako uvádzajú úvodné ustanovenia 236 až 238 predbež- ného nariadenia, pripomína sa, že záver o závažnej ujme priemyselného odvetvia spoločenstva vychádzal z faktu, že priemyselné odvetvie spoločenstva tým, že čelilo subven- covaným dovozom, nemohlo nasledovať rastúci trend trhu, stále strácalo trhový podiel medzi rokom 1994 a vyšetrovanou lehotou a bolo schopné si udržať len objem predaja a stabilné ceny na úkor ziskovosti, ktorá sa stala. Objem predaja priemyselného odvetvia spoločenstva sa naozaj zvýšil len o 5 % medzi rokom 1994 a vyšetrova- nou lehotou, kým trh spoločenstva vzrástol až o 27 % počas toho istého obdobia. Naviac, mierny pokles výroby ako aj stabilný objem predaja a stabilné ceny nastali len vďaka tej skutočnosti, že priemyselné odvetvie spoločen- stva sa pokúšalo udržať si svoju pozíciu na trhu spoločen- stva. Klesajúcu tendenciu jeho ziskovosti preto nemožno vysvetliť výlučne faktom, že priemyselné odvetvie spolo- čenstva začalo vyrábať tiež niektoré modely, u ktorých čelilo nižšej konkurencií zo strany subvencovaných dovo- zov. a) Účinok subvencovaných dovozov (107) Značný rast objemu predaja (asi 1 250 %) a trhových pod- ielov subvencovaných dovozov (z 0,3 % na 3,3 %) medzi rokom 1994 a vyšetrovanou lehotou, ako aj podstatné zis- tené znižujúce ceny (26 % na vážený priemer pre Indiu) nastali súčasne so zhoršením situácie priemyselného odve- tvia spoločenstva v zmysle straty trhových podielov, pre- padu cien ako aj poklesu ziskovosti. (108) Trh s tenkými DNO v rámci spoločenstva sa rozšíril o 27 % medzi rokom 1994 a koncom vyšetrovanej lehoty. Napriek tomu, objem predaja priemyselného odvetvia spoločen- stva, hoci do určitej miery odrážal vývoj trhu, narástol len o 5 %, čo znamená, že nesledoval rast trhu. Na druhej strane, subvencované dovozy pochádzajúce z Indie za rov- naké obdobie značne narástli v objeme ako aj trhovom podiele. Stalo sa tak v čase klesajúcej tendencie situácie I priemyselného odvetvia spoločenstva, ktoré stratilo trhové podiely a muselo znížiť oboje, svoje investície i ceny z roku 1996, čo vyústilo do finančných strát v roku 1997. (109) Keď v roku 1996 odvetvie čelilo dovozom s nízkymi cenami pochádzajúcich z Indie, väčšina výrobcov spolo- čenstva sa pokúsilo udržať si predajné ceny, zatiaľ čo zopár iných ich znížilo. Obe stratégie vyústili do nepriaznivého dopadu na ziskovosť, buď priamo (nižšie ceny) alebo nepriamo (vyššie ceny viedli k nižšiemu objemu predaja, čo vyústilo do vyšších výrobných nákladov na tonu). Od roku 1996 všetci výrobcovia spoločenstva svoje predajné ceny podstatne znížili, čo malo ďalší negatívny dopad na ich ziskovosť, hoci sa pokúšali sústrediť na určité mie- sta trhu, aby sa tak vyhli ešte silnejšiemu vplyvu účinkov subvencovaných dovozov. Zreteľne to poukazuje na citli- vosť cien trhu a dôležitý vplyv znižovania cien, ktoré prak- tizovali indickí vyvážajúci výrobcovia. (105) Na základe hore uvedeného sa usudzuje, že priemyselné odvetvie spoločenstva stále trpí ujmou uvedenou v úvod- ných ustanoveniach 236 až 238 predbežného nariadenia. b) Účinok ostatných faktorov (F) PRÍČINNÁ SÚVISLOSŤ (106) V zmysle článku 8 odsekov 6 a 7 základného nariadenia služby Komisie preskúmali, či dovozy s pôvodom v Indii spôsobili materiálnu ujmu. Preskúmali sa aj známe faktory, (110) V súlade s článkom 8 odsekom 7 základného nariadenia služby Komisie preskúmali, či faktory iné ako subvenco- vané dovozy z Indie mohli ovplyvniť situáciu priemysel- ného odvetvia spoločenstva, najmä vzhľadom na úlohu ostatných výrobcov spoločenstva, ktorí nespolupracovali na šetrení a rolu dovozov z ostatných tretích krajín. 11/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 69 1. Ostatní výrobcovia spoločenstva (111) Po prijatí predbežného nariadenia, niektoré zainteresované osoby spochybnili, či ujma utrpená priemyselným odvetvím spoločenstva bola spôsobená subvencovanými dovozmi. Osobitne uviedli, že ujmu spôsobili ostatné faktory, najmä ostatní výrobcovia spoločenstva. Vzhľadom na túto skutočnosť argumentovali, že so zreteľom na obmedzenú spoluprácu od výrobcov spoločenstva, hodnotenie dopadu predaja nespolupracujúcich výrobcov spoločenstva nebolo úplne spoľahlivý. (112) Treba pripomenúť, že pre priemyselné odvetvie sú dostupné len podrobné a overené údaje. Pri zohľadnení vysokej úrovne spolupráce priemyselného odvetvia spoločenstva, ktoré zabezpečilo reprezentatívne nálezy ako aj transparentnosť a cenovú citlivosť trhu s DNO v spoločenstve, nie je neopodstatnené usudzovať, že ostatní výrobcovia spoločenstva s pravdepodobnosťou nenasledovali tendenciu podobnú tej, ktorá sa zistila u priemyselného odvetvia, najmä vzhľadom na ceny. Naviac, žiadna zo zainteresovaných osôb nepredložila informácie, ktoré by naznačovali, že nežalujúci výrobcovia pôsobili v pozitívnejšom kontexte. 2. Dovozy z tretích krajín (113) Trhové podiely dovozov z tretích krajín sú nasledovné: (Trhové podiely) 1994 1995 Kórea Švajčiarsko Ostatné 7 % 3 % 2 % 9 % 3 % 3 % Spolu 12 % 15 % 1996 16 % 3 % 3 % 22 % 1997 20 % 3 % 2 % 25 % VL 20 % 3 % 3 % 26 % Kórea (114) Dovozy pochádzajúce z Kórey sa preskúmali v kontexte tohto šetrenia a došlo sa k záveru, že vážené priemerné rozpätie celoštátnej subvencie je pod hranicou de minimis. Vzhľadom na vývoj objemu dovozu a príslušného trho- vého podielu, dovozy s pôvodom v Kórei značne narástli, ako je znázornené v tabuľke. Tieto dovozy sa uskutočnili pri cenách znižujúcich ceny priemyselného odvetvia spo- ločenstva, ako uvádza úvodné nariadenie 227 predbež- ného nariadenia. Malo by sa uviesť, že rozpätie nižšej ceny stanovené pre dovozy pochádzajúce z Kórey (ktoré dosia- hlo 12 % váženého priemeru) je značne nižšie ako rozpä- tie nižšej ceny stanovené pre dovozy s pôvodom v Indii (ktoré dosiahlo 26 % váženého priemeru), ako uvádza úvodné ustanovenie 227 predbežného nariadenia. priemyselného odvetvia. Keďže žiadna zainteresovaná osoba nevzniesla žiadne nové argumenty, nálezy uvedené v úvodných ustanoveniach 244 a 245 predbežného naria- denia sa týmto potvrdzujú. (116) Na základe hore uvedených nálezov sa usudzuje, že dovozy z tretích krajín, najmä z Kórey, prispeli k ujme utrpenej priemyselným odvetvím spoločenstva. So zreteľom na trhový podiel dovozov s pôvodom v Indii (ktoré zod- povedali viac ako 11 % celkového objemu dovozov do spoločenstva počas vyšetrovanej lehoty) a na zistené značné znižovanie ceny sa však usudzuje, že toto samo o sebe nepostačuje na to, aby to pretrhlo príčinné prepo- jenie zistené medzi subvencovanými dovozmi z Indie a závažnou ujmou utrpenou priemyselným odvetvím spo- ločenstva. Ostatné tretie krajiny 3. Ostatné (115) Predbežne sa na základe hore uvedených údajov usúdilo, že dovozy z ostatných tretích krajín a najmä Švajčiarska nemohli mať rozhodujúci dopad na ujmu utrpenú priemy- selným odvetvím spoločenstva, keďže zostali stabilnými v objeme ako aj v trhovom podiele medzi rokom 1994 a vyšetrovanou lehotou, pričom dovozy z predmetnej kra- jiny počas tohto obdobia stále rástli a nezistili sa žiadne voči predajným cenám náznaky znižovania ceny (117) Žiadna zainteresovaná osoba nepredložila žiadne nové argumenty vzhľadom na to, či ostatné faktory mohli pri- spieť k ujme utrpenej priemyselným odvetvím spoločen- stva, najmä vzhľadom na zníženie spotreby alebo zmeny v modeloch spotreby, vývoje v technológii a vývoznú čin- nosť a produktivitu priemyselného odvetvia. Preto sa týmto potvrdzujú nálezy uvedené v úvodných ustanoveniach 246 až 249 predbežného nariadenia. 70 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 32 c) Závery o príčine 2. India (118) Faktory iné ako subvencované dovozy pochádzajúce z Indie, hoci prispeli k ujme utrpenej priemyselných odve- tvím spoločenstva, teda neboli také, aby pretrhli príčinné prepojenie medzi subvencovanými dovozmi s pôvodom v Indii a závažnou ujmou utrpenou priemyselným odve- tvím spoločenstva z týchto dovozov. (119) Na základe hore uvedeného sa usudzuje, že subvencované dovozy pochádzajúce z Indie zohľadnené osamote spôso- bili závažnú ujmu priemyselnému odvetviu spoločenstva. (G) ZÁUJEM SPOLOČENSTVA (120) Po prijatí predbežného nariadenia užívatelia vzniesli pri- pomienky vzhľadom na potenciálny účinok ciel. (121) Vzhľadom na priemyselné odvetvie a ostatných výrobcov spoločenstva sa pre absenciu akýchkoľvek ďalších príspev- kov vzhľadom na dopad ciel na ich situáciu týmto potvr- dzuje záver, že uloženie opatrení umožní priemyselnému odvetviu spoločenstva znovu získať uspokojujúce rozpätie ziskovosti a udržať si a naďalej rozvíjať činnosti v spolo- čenstve, pričom sa zabezpečí zamestnanosť ako aj investí- cie. (127) Vychádzajúc z hore uvedených záverov k subvencovaniu, ujme, príčinnej súvislosti a záujmu spoločenstva sa zvážila forma a úroveň definitívnych vyrovnávajúcich opatrení, ktoré by sa museli prijať na odstránenie deformujúcich účinkov škodlivých subvencií na obchod a na obnovenie účinných konkurenčných podmienok na trhu spoločen- stva s tenkými DNO. (128) Preto, ako vysvetľuje úvodné ustanovenie 271 predbež- ného nariadenia, sa vypočítala neškodlivá úroveň cien na úrovni, ktorá pokrýva výrobné náklady a získanie opod- statnenej návratnosti predaja priemyselného odvetvia spo- ločenstva. (129) Porovnanie neškodlivých cenových úrovní s vyvážajúcou cenou výrobcov viedlo k rozpätiam ujmy, ktoré boli v kaž- dom prípade vyššie ako subvencie zistené u spolupracujú- cich vyvážajúcich výrobcov (v rozmedzí od okolo 20 % do viac ako 70 %). (122) Pre absenciu akýchkoľvek ďalších reakcií od nespriazne- ných dovozcov a od dodávateľov sa potvrdzujú nálezy uvedené v úvodných opatreniach 256 až 261 predbežného nariadenia. (130) V súlade s článkom 15 odsekom 1 základného nariadenia by sadzba cla mala zodpovedať výške subvencie, pokiaľ nie je rozpätie ujmy nižšie. Toto viedlo k nasledovným colným sadzbám pre spolupracujúcich indických vyvážajúcich výrobcov: (123) Vzhľadom na užívateľov, niektoré spoločnosti tvrdili, že uloženie opatrení bude mať priamy dopad na ich hospo- dársku situáciu, keďže to povedie k zvýšeniu ceny za suro- viny. Uviedli však aj to, že by svoje zásoby mohli čerpať z krajín iných ako predmetnej krajiny. Naviac, vzhľadom na všeobecnú nízku úroveň ciel, dopad akéhokoľvek zvý- šenia cien by bol zanedbateľný. (124) Ostatní užívatelia nástojili na kvalite a spoľahlivosti výrob- kov priemyselného odvetvia spoločenstva, čo vedie k záve- ru, že uloženie opatrení by ich vlastnú situáciu neovplyv- nilo. (125) Preto sa nálezy uvedené v úvodných ustanoveniach 251 až 268 predbežného nariadenia potvrdzujú v zmysle, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti uloženiu vyrovnávacích ciel. Spoločnosť Navrhované vyrovnávacie clo Drawmet Wires Pvt Ltd, Mumbai Indore Wire Ltd, Indore Isibars/Isinox Ltd, Delhi Kei Industries Ltd, Delhi Macro Bars and Wires Pvt Ltd, Mumbai Mukand Ltd. Mumbai Raajratna Metal Industries Ltd, Mumbai 8,8 19,3 10,1 0 25,4 13,2 42,9 35,4 (H) KONEČNÝ SPÔSOB JEDNANIA Venus Wire, Indore 1. Kórea (126) Na základe hore uvedených nálezov, že celoštátne rozpä- tie váženého aritmetického priemeru subvencie na dovozy pochádzajúce z Kórey je de minimis, sa toto konanie ukončí v súlade s článkom 14 odsekom 3 základného nariadenia. (131) Aby sa predišlo udeľovaniu bonusu za nespoluprácu, pova- žovalo sa za vhodné, aby sa stanovila colná sadzba pre nespolupracujúce spoločnosti na najvyššej úrovni stanove- nej pre jednotlivé subvenčné programy pre spolupracujúce spoločnosti, t. j. vo výške 44,4 % pre nespolupracujúce spoločnosti so sídlom v Indii. 11/zv. 32 SK Úradný vestník Európskej únie 71 (132) Jednotlivé sadzby cla uvedené v tomto nariadení sa stano- vili na základe nálezov súčasného antisubvenčného šetre- nia. Preto odrážajú situáciu zistenú počas tohto šetrenia. Tieto colné sadzby sa teda uplatňujú výlučne na dovozy výrobkov s pôvodom v posudzovaný ch krajinách a vyro- bených uvedenými osobitnými právnickými osobami. Výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou nie špe- cificky uvedenou v určujúcej časti tohto nariadenia, vrá- tane jej spriaznených osôb, nemôžu čerpať výhody z týchto sadzieb a podliehajú zvyšnej colnej sadzbe. s konečnou platnosťou v rozsahu výšky uložených defini- tívnych ciel, pokiaľ nie sú dočasné colné sadzby nižšie, v tom potom prípade zostávajú v platnosti dočasné sadzby. (135) Vzhľadom na čiastky zaistené ako dočasné vyrovnávacie clá na dovozy pochádzajúce z Kórey, tieto čiastky sa uvoľ- nia, (133) Akýkoľvek nárok požadujúci uplatnenie týchto jednotli- vých colných sadzieb (napr. po zmene názvu osoby) by sa mal bezodkladne adresovať Komisii spolu so všetkými prí- slušnými informáciami, najmä akákoľvek zmena v činno- sti spoločnosti spojená s výrobou, domáci a vývozný pre- daj spojený s touto zmenou názvu. PRIJALA TOTO NARIADENIE: (J) VYBERANIE DOČASNÝCH CIEL (134) Vzhľadom na výšku vyrovnávacích subvencií zistených u vyvážajúcich výrobcov so sídlom v Indii a na základe závažnosti ujmy spôsobenej priemyselnému odvetviu spo- ločenstva sa považuje za potrebné, aby sa výšky zaistené ako dočasné vyrovnávacie clá na dovozy pochádzajúce z Indie v zmysle nariadenia (ES) č. 619/1999 vyberali Článok 1 1. Týmto sa uplatňuje končené vyrovnávacie clo na dovozy drôtu z nehrdzavejúcej ocele s priemerom menším ako 1 mm, obsahu- júcim 2,5 % alebo viac hmotnosti niklu, okrem drôtu obsahujú- ceho 28 % alebo viac hmotnosti, ale nie viac ako 31 % niklu a 20 % alebo viac, ale nie viac ako 22 % chrómu, kódu KN ex 7223 00 19 (kódu Integrovaného sadzobníka Európskeho spoločenstva (TARIC) 7223 00 19*10) a pochádzajúceho z Indie. 2. Sadzba konečného vyrovnávacieho cla uplatniteľného na čistú cenu s franko hranicou spoločenstva, predtým clo, je nasledovná: Výrobca Sadzba cla Dodatočný kód Taric Drawmet Wires Pvt Ltd, B-482, Industrial Area, Bhiwadi, India Indore Wire Company Ltd, Near Fort, Indore 452 006 (MP), India Isinox Steels Ltd, Indiasteel Complex, Railway Gate No 4, Antop Hill, Wadala, Mumbai 400 037, India Mukand Ltd, L. B. S. Marg, Kurla, Mumbai 400 070, India Raajratna Metal Industries Ltd, 909, Sakar - III, Nr Income Tax, Ahmedabad 380 014, Gujarat, India Venus Wire Industries Ltd, Block No 19, Raghuvanshi Mill Compound, Senapati Bapat Marg, Lower Parel, Mumbai 400 013, India Macro Bars and Wires Pvt Ltd, 702 Bombay Market Building, Taredo Road, Mumbai 400 032, India Kei Industries Ltd, D-90, Okhla Industrial Area Phase-1, New Delhi, India Všetky ostatné indické spoločnosti 8,5 19,3 10,1 13,2 42,9 35,4 25,4 0 44,4 A001 A004 A002 A003 A005 A006 A008 A020 A999 3. Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa účinné ustanovenia týkajúce sa colných poplatkov. 4. Tieto sadzby cla (v porovnaní s celoštátnym clom uplatniteľným na „ostatné“) špecifikované v tomto nariadení sa uplatňujú výlučne na dovozy výrobkov vyrobených špecifickou(ými) právnickou(ými) osobou(ami) uvedenou(ými) a pochádzajúcou(ími) v predmetnej krajine. Výrobky vyrobené akoukoľvek spoločnosťou, ktorá nie je označená vlastným presným názvom v určujúcej časti nariadenia, nemôžu čerpať výhody z týchto sadzieb. 72 SK Úradný vestník Európskej únie 11/zv. 32 Akýkoľvek nárok požadujúci uplatnenie týchto jednotlivých colných sadzieb (napr. po zmene názvu osoby) by sa mal bezodkladne adresovať Komisii (1) spolu so všetkými príslušnými informáciami, najmä akákoľvek zmena v činnosti spoločnosti spojená s výrobou, domáci a vývozný predaj spojený s touto zmenou názvu. Komisia po porade s Poradným výborom náležite zmení a doplní nariadenie o aktualizovaný zoznam spoločností čerpajúcich výhody z jednotlivých sadzieb cla. Článok 2 1. Čiastky zabezpečené ako dočasné vyrovnávacie clá na dovozy s pôvodom v Indii v zmysle nariadenie (ES) č. 619/1999 sa vyberajú s konečnou platnosťou v sadzbe cla uloženého s konečnou platnosťou. Zaistené čiastky vyššie ako sadzby konečných vyrovnávacích ciel sa uvoľnia. 2. Ustanovenia uvedené v článku 1 odseku 4 sa tiež uplatňujú na definitívny výber čiastok zaistených ako dočasné vyrovnávacie clá. Článok 3 Konania týkajúce sa dovozov drôtu z nehrdzavejúcej ocele s priemerom menším ako 1 mm s pôvodom v Kórei sa ukončia. Čiastky predbežne zaistené ako dočasné vyrovnávacie clá na dovozy pochádzajúce z Kórey v zmysle nariadenia (ES) č. 619/1999 sa uvoľnia. Článok 4 Toto nariadenie nadobúda účinnosť v deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 12. júla 1999 Za Radu predseda S. NIINISTÖ (1) European Commission Directorate-General 1 - External Relations Directorate C DM 24 - 8/38 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Brussels