title: 1720/1999/EG: Europaparlamentets och Rådets beslut av den 12 juli 1999 om att anta en rad insatser och åtgärder för att säkerställa driftskompatibilitet och tillträde till transeuropeiska nät för elektroniskt datautbyte mellan förvaltningar (IDA)

eurovoc_concepts:
access to information
administrative cooperation
electronic mail
exchange of information
telecommunications
trans-European network

text: 3. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 203/9 EUROPAPARLAMENTETS OCH R(cid:143)DETS BESLUT nr 1720/1999/EG av den 12 juli 1999 om att anta en rad insatser och (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla driftskompatibilitet och tilltr(cid:132)de till transeuropeiska n(cid:132)t f(cid:148)r elektroniskt datautbyte mellan f(cid:148)rvaltningar (IDA) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR BESLUTAT F(cid:153)LJANDE ningen av kriterier f(cid:148)r att utv(cid:132)rdera s(cid:132)kerheten inom utv(cid:132)rderings- och certifieringsscheman. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 156 i detta, 9. med beaktande av kommissionens f(cid:148)rslag (1), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitt(cid:130)ns yttrande (2), med beaktande av Regionkommitt(cid:130)ns yttrande (3), i enlighet med det f(cid:148)rfarande som fastst(cid:132)lls i artikel 251 i f(cid:148)rdraget (4), och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. R(cid:134)det understr(cid:148)k i sin resolution av den 20 juni 1994 (5) behovet av samordning av informationsutbytet mellan f(cid:148)rvaltningar. R(cid:134)det fastst(cid:132)llde i sin resolution av den 21 november 1996 (6) nya politiska prioriteringar betr(cid:132)ffande informa- tionssamh(cid:132)llet. Kommissionen f(cid:148)reslog i sitt meddelande av den 19 juli 1994 ett handlingsprogram f(cid:148)r informationssamh(cid:132)llet. Kommissionen har f(cid:148)reslagit ett handlingsprogram f(cid:148)r den inre marknaden. Europaparlamentet uppmanade i sin resolution av den 12 juni 1997 (7) Europeiska unionen och medlemssta- terna att vidta (cid:134)tg(cid:132)rder med avseende p(cid:134) utveckling och till(cid:132)mpning av ny informations- och kommunikations- teknik (IKT) under n(cid:132)sta decennium. Europaparlamentet och r(cid:134)det antog i beslut nr 2717/ 95/EG (8) en rad riktlinjer f(cid:148)r utvecklingen av Euro-ISDN som ett transeuropeiskt n(cid:132)t. Europaparlamentet och r(cid:134)det antog i beslut nr 1336/ 97/EG (9) en rad riktlinjer f(cid:148)r transeuropeiska telekom- munikationsn(cid:132)t. R(cid:134)det rekommenderade i sin rekommendation av den 7 april 1995 om gemensamma kriterier f(cid:148)r utv(cid:132)rdering av (ITSEC) (10) anv(cid:132)nd- informationsteknologisk s(cid:132)kerhet (1) EGT C 54, 21. 2. 1998, s. 12 och EGT C 10, 14. 1. 1999, s. 8. (2) EGT C 214, 10. 7. 1998, s. 33. (3) EGT C 251, 10. 8. 1998, s. 1. (4) Europaparlamentets yttrande av den 18 november 1998 (EGT C 379, 7. 12. 1998, s. 74), r(cid:134)dets gemensamma st(cid:134)ndpunkt av den 21 december 1998 (EGT C 55, 25. 2. 1999, s. 15) och Europaparlamen- tets beslut av den 13 april 1999 (EGT C 219, 30. 7. 1999). R(cid:134)dets beslut av den 21 juni 1999. (5) EGT C 181, 2. 7. 1994, s. 1. (6) EGT C 376, 12. 12. 1996, s. 1. (7) EGT C 200, 30. 6. 1997, s. 196. (8) EGT L 282, 24. 11. 1995, s. 16. (9) EGT L 183, 11. 7. 1997, s. 12. (10) EGT L 93, 26. 4. 1995, s. 27. 10. 11. 12. 13. 14. 15. 16. 17. 18. F(cid:148)r att uppr(cid:132)tta den ekonomiska och monet(cid:132)ra unionen, genomf(cid:148)ra gemenskapens politik och verksamheter och st(cid:148)dja kommunikationen mellan gemenskapsinstitu- tioner och organ (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att inr(cid:132)tta integre- rade datakommunikationssystem mellan f(cid:148)rvaltningar, nedan kallade telematikn(cid:132)t. Dessa n(cid:132)t m(cid:134)ste kunna koppla samman b(cid:134)de medlems- staternas f(cid:148)rvaltningar och gemenskapens existerande och framtida informationssystem i hela Europa och utg(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r transeuropeiska telekommunikationsn(cid:132)t f(cid:148)r f(cid:148)rvaltningar. En effektiv sammankoppling av dessa informations- system kr(cid:132)ver st(cid:148)rsta m(cid:148)jliga grad av driftskompatibilitet mellan de olika systemen och deras komponenter. Det (cid:132)r av avg(cid:148)rande betydelse att optimera anv(cid:132)nd- ningen av standarder och av allm(cid:132)nt eller fritt tillg(cid:132)ng- liga specifikationer och program f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla en problemfri driftskompatibilitet i syfte att uppn(cid:134) stor- driftsf(cid:148)rdelar och (cid:148)ka nyttan av s(cid:134)dana n(cid:132)t. F(cid:148)rb(cid:132)ttrade kommunikationsm(cid:148)jligheter med offentliga f(cid:148)rvaltningar kommer att uppmuntra Europeiska unio- nens medborgare att dra nytta av informationssamh(cid:132)llet. Undanr(cid:148)jande av hinder f(cid:148)r kommunikation mellan offentliga f(cid:148)rvaltningar och den privata sektorn (cid:132)r en viktig faktor f(cid:148)r gemenskapsindustrins framg(cid:134)ng och konkurrenskraft. Gemenskapen anv(cid:132)nder eller drar nytta av de telema- tikn(cid:132)t som st(cid:148)der gemenskapens politik och verksamhet, interinstitutionell kommunikation och den ekonomiska och monet(cid:132)ra unionen. Uppgiften att inr(cid:132)tta s(cid:134)dana n(cid:132)t (cid:134)ligger b(cid:134)de gemen- skapen och medlemsstaterna. F(cid:148)r att effektivt utnyttja gemenskapens finansiella medel (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att undvika en on(cid:148)dig m(cid:134)ngfald av utrustning, upprepning av utredningar och m(cid:134)ngfald av tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt. Gemensamma verktyg och tekniker sektorn(cid:132)ts- till(cid:132)mpningar kan bland annat avse dokumentf(cid:148)rvalt- ning, dokumentspridning, datainsamling, flerspr(cid:134)kiga anv(cid:132)ndargr(cid:132)nssnitt och s(cid:132)kerhet f(cid:148)r elektronisk kommu- nikation. f(cid:148)r L 203/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 8. 1999 19. 20. 21. 22. 23. 24. 25. 26. 27. och tillg(cid:132)nglighet, Kostnadseffektivitet, anpassbarhet vid teknologiska till inr(cid:132)ttandet och driften av dessa n(cid:132)t kan b(cid:132)st uppn(cid:134)s genom ett marknadsorienterat tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt och s(cid:134)ledes v(cid:132)lja leverant(cid:148)rer i en milj(cid:148) med flera leveran- t(cid:148)rer i flexibilitet f(cid:148)r(cid:132)ndringar inb(cid:148)rdes konkurrens. Varje (cid:134)tg(cid:132)rd f(cid:148)r att garantera driftskompatibilitet mellan och tilltr(cid:132)de till s(cid:134)dana n(cid:132)t m(cid:134)ste bevara en sk(cid:132)lig balans mellan uppfyllandet av gemensamma krav och bibeh(cid:134)l- landet av en nationell, specifik karakt(cid:132)r. Det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att vidta horisontella insatser och (cid:134)tg(cid:132)rder s(cid:132)kerst(cid:132)lla driftskompatibilitet mellan s(cid:134)dana n(cid:132)t. f(cid:148)r att i I (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen fastst(cid:132)llda artikel 5 i f(cid:148)rdraget kan m(cid:134)let att genomf(cid:148)ra dessa (cid:148)vergripande insatser och (cid:134)tg(cid:132)rder tillr(cid:132)cklig utstr(cid:132)ckning inte i uppn(cid:134)s av medlemsstaterna och kan d(cid:132)rf(cid:148)r p(cid:134) grund av den planerade (cid:134)tg(cid:132)rdens omfattning och verkningar b(cid:132)ttre uppn(cid:134)s p(cid:134) gemenskapsniv(cid:134). Den f(cid:148)reslagna (cid:134)tg(cid:132)rden g(cid:134)r inte ut(cid:148)ver vad som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt f(cid:148)r att uppn(cid:134) det angivna m(cid:134)let. Genomf(cid:148)randet av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:134)det och associeringsavtalen med Euro- peiska gemenskapen kr(cid:132)ver en h(cid:148)g grad av driftskompa- tibilitet inom och mellan de relevanta telematikn(cid:132)ten. Det finns en naturlig internationell dimension i telema- tikn(cid:132)t och elektronisk kommunikation. De (cid:134)tg(cid:132)rder som syftar till att s(cid:132)kerst(cid:132)lla driftskompatibi- litet i telematikn(cid:132)t mellan f(cid:148)rvaltningar (cid:148)verensst(cid:132)mmer med de prioriteringar som antagits i samband med rikt- linjerna f(cid:148)r de transeuropeiska telekommunikations- n(cid:132)ten. (cid:143)tg(cid:132)rder har vidtagits enligt r(cid:134)dets beslut 95/468/EG av den 6 november 1995 om gemenskapsbidrag till infor- mationsutbyte med st(cid:148)d av tetematik mellan f(cid:148)rvalt- ningar inom gemenskapen (IDA) (1). Domstolen ogiltig- f(cid:148)rklarade beslut 95/468/EG den 28 maj 1998. Verk- ningarna av de (cid:134)tg(cid:132)rder som kommissionen vidtagit p(cid:134) grundval av beslutet innan det ogiltigf(cid:148)rklarades av domstolen skall best(cid:134). I det h(cid:132)r beslutet fastst(cid:132)lls en finansieringsram som skall utg(cid:148)ra den s(cid:132)rskilda referensen, i den mening som avses i punkt 1 i Europaparlamentets, r(cid:134)dets och kommissio- nens f(cid:148)rklaring av den 6 mars 1995 (2), f(cid:148)r budgetmyn- digheten under det (cid:134)rliga budgetf(cid:148)rfarandet. (1) EGT L 269, 11. 11. 1995, s. 23. (2) EGT C 102, 4. 4. 1996, s. 4. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 R(cid:132)ckvidd och m(cid:134)l Gemenskapen skall verka p(cid:134) omr(cid:134)det transeuropeiska 1. telematikn(cid:132)t f(cid:148)r f(cid:148)rvaltningar och vidta de (cid:134)tg(cid:132)rder som anges i detta beslut, i syfte att a) uppn(cid:134) en h(cid:148)g grad av driftskompatibilitet inom och mellan olika f(cid:148)rvaltningssektorer och, vid behov, med den privata inr(cid:132)ttade i medlemsstaterna sektorn, mellan telematikn(cid:132)t och mellan gemenskapen och medlemsstaterna, f(cid:148)r att st(cid:148)dja uppr(cid:132)ttandet av den ekonomiska och monet(cid:132)ra unionen och genomf(cid:148)ra gemenskapens politik och verk- samhet, i enlighet med artiklarna 3 och 4 i f(cid:148)rdraget, med beaktande av arbete som redan p(cid:134)g(cid:134)r inom gemenskapens eller medlemsstaternas befintliga program, b) f(cid:134) s(cid:134)dana n(cid:132)t att konvergera mot ett gemensamt telematik- gr(cid:132)nssnitt mellan gemenskapen och medlemsstaterna, c) uppn(cid:134) konkreta f(cid:148)rdelar f(cid:148)r medlemsstaternas f(cid:148)rvaltningar och f(cid:148)r gemenskapen genom att effektivisera insatserna, reducera underh(cid:134)llet, p(cid:134)skynda genomf(cid:148)randet av nya n(cid:132)t och inf(cid:148)ra f(cid:148)rb(cid:132)ttringar f(cid:148)r att (cid:148)verlag (cid:134)stadkomma ett s(cid:132)kert och tillf(cid:148)rlitligt datautbyte, samt uppn(cid:134) st(cid:148)rre kost- nadseffektivitet, tillg(cid:132)nglighet, flexibilitet och anpassbarhet tekniska f(cid:148)r(cid:132)ndringar och marknadsutveckling vid till inr(cid:132)ttandet och driften av s(cid:134)dana n(cid:132)t, d) utvidga f(cid:148)rdelarna av n(cid:132)t enligt till gemenskapsindustrin och Europeiska unionens medborgare, f(cid:148)reg(cid:134)ende punkt e) fr(cid:132)mja spridningen av b(cid:132)sta praxis och uppmuntra till utveckling av nydanande telematikl(cid:148)sningar i f(cid:148)rvaltningar. 2. Detta beslut utg(cid:148)r en del av IDA-programmet. Artikel 2 Definitioner I detta beslut anv(cid:132)nds f(cid:148)ljande beteckningar med de betydelser som h(cid:132)r anges: a) telematikn(cid:132)t: ett omfattande datakommunikationssystem, best(cid:134)ende av inte endast fysisk infrastruktur och anslut- ningar utan (cid:132)ven av de tj(cid:132)nster och till(cid:132)mpningsprogram som har byggts p(cid:134) denna infrastruktur och som m(cid:148)jligg(cid:148)r ett elektroniskt utbyte av information mellan organisationer och enskilda individer, b) sektorn(cid:132)t: ett transeuropeiskt telematikn(cid:132)t f(cid:148)r f(cid:148)rvaltningar eller en upps(cid:132)ttning tj(cid:132)nster och till(cid:132)mpningar, avsett f(cid:148)r genomf(cid:148)rande av eller som administrativt st(cid:148)d f(cid:148)r en speciell gemenskapspolitik eller gemenskapsverksamhet eller m(cid:134)l nedan kallad f(cid:148)rvaltningssektor, 3. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 203/11 c) allm(cid:132)nna tj(cid:132)nster: de funktioner i telematikn(cid:132)t som uppfyller allm(cid:132)nna anv(cid:132)ndarkrav, s(cid:134)som datainsamling, dataspridning och datautbyte samt s(cid:132)kerhet. Egenskaperna hos varje tj(cid:132)nst skall klart specificeras och kopplas till en garanterad kvali- tetsniv(cid:134). Artikel 3 Horisontella insatser och (cid:134)tg(cid:132)rder 1. F(cid:148)r att uppn(cid:134) de i artikel 1 fastst(cid:132)llda m(cid:134)len skall gemen- skapen vidta horisontella insatser och (cid:134)tg(cid:132)rder i enlighet med artiklarna 4–10 till st(cid:148)d f(cid:148)r sektorn(cid:132)ten och enligt IDA:s arbetsprogram. F(cid:148)r varje insats eller (cid:134)tg(cid:132)rd som planeras enligt detta 2. beslut skall IDA:s arbetsprogram p(cid:134) l(cid:132)mpligt s(cid:132)tt inneh(cid:134)lla — en fullst(cid:132)ndig redog(cid:148)relse f(cid:148)r de avsedda insatserna, inbe- gripet deras m(cid:134)l, r(cid:132)ckvidd, motiv och potentiella f(cid:148)rm(cid:134)nsta- gare samt de ber(cid:132)knade kostnaderna och f(cid:148)rdelarna, — en fullst(cid:132)ndig beskrivning av funktionerna och den tekniska l(cid:148)sningen, samt — en utf(cid:148)rlig plan f(cid:148)r genomf(cid:148)randet d(cid:132)r de enskilda uppgif- terna och deras ordningsf(cid:148)ljd anges. 3. Genomf(cid:148)randet av de horisontella insatserna och (cid:134)tg(cid:132)r- derna skall allt efter omst(cid:132)ndigheterna innefatta genomf(cid:148)rbar- inr(cid:132)ttande av arbets- hetsstudier och demonstrationsprojekt, grupper best(cid:134)ende av experter fr(cid:134)n medlemsstaterna och gemenskapen samt upphandling av varor och tj(cid:132)nster f(cid:148)r gemenskapen. 4. Genomf(cid:148)randet av de horisontella insatserna och (cid:134)tg(cid:132)r- derna skall bygga p(cid:134) relevanta resultat fr(cid:134)n andra till(cid:132)mpliga gemenskapsverksamheter, i synnerhet gemenskapens program f(cid:148)r forskning och teknisk utveckling och gemenskapens verk- transeuropeiska telekommunikationsn(cid:132)t. samhet p(cid:134) omr(cid:134)det Horisontella insatser och (cid:134)tg(cid:132)rder skall, n(cid:132)r s(cid:134) (cid:132)r l(cid:132)mpligt, 5. h(cid:132)nvisa till europeiska standarder eller allm(cid:132)nt tillg(cid:132)ngliga specifikationer, som (cid:148)ppna Internet-standarder, f(cid:148)r att s(cid:132)ker- st(cid:132)lla en h(cid:148)g grad av driftskompatibilitet mellan nationella system och gemenskapssystem inom och mellan f(cid:148)rvaltnings- sektorer och med den privata sektorn. H(cid:132)nsyn skall tas till riktlinjer och hj(cid:132)lpmedel p(cid:134) standardiseringsomr(cid:134)det vid offentlig upphandling av IKT-system och IKT-tj(cid:132)nster. I syfte att g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt f(cid:148)r anv(cid:132)ndare av sektorn(cid:132)t att l(cid:132)mpligt som motsvarar 2. fastst(cid:132)lla sina tekniska krav och tillhandah(cid:134)lla ett utbud av gemensamma allm(cid:132)nna tj(cid:132)nster sektorn(cid:132)tanv(cid:132)ndarnas krav skall gemenskapen i synnerhet a) fastst(cid:132)lla riktlinjer f(cid:148)r arkitekturen i sektorn(cid:132)t, utformade f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla driftskompatibilitet mellan de olika fysiska infrastrukturerna och tj(cid:132)nsterna, b) fastst(cid:132)lla och offentligg(cid:148)ra specifikationer f(cid:148)r de allm(cid:132)nna tj(cid:132)nster som allm(cid:132)nt kr(cid:132)vs i telematikn(cid:132)t mellan f(cid:148)rvalt- ningar, inklusive tj(cid:132)nsternas kvalitet och till(cid:132)mpliga krav p(cid:134) driftskompatibilitet som kr(cid:132)vs i en milj(cid:148) med flera leveran- t(cid:148)rer i inb(cid:148)rdes konkurrens, c) fastst(cid:132)lla och/eller specificera l(cid:132)mpliga standardgr(cid:132)nssnitt f(cid:148)r att uppmuntra flyttbarhet och kopieringsm(cid:148)jlighet av till(cid:132)mpningar, d) fastst(cid:132)lla och genomf(cid:148)ra ett system med vars hj(cid:132)lp graden av driftskompatibilitet mellan de tj(cid:132)nster som erbjuds av leverant(cid:148)rer av telematiktj(cid:132)nster kan bed(cid:148)mas och offentlig- g(cid:148)ras, e) s(cid:132)kerst(cid:132)lla en kontinuerlig utveckling av allm(cid:132)nna krav och en fortsatt (cid:148)vervakning av de telematiktj(cid:132)nster som erbjuds av n(cid:132)mnda leverant(cid:148)rer. Artikel 5 Gemensamma verktyg och tekniker Gemenskapen skall s(cid:132)kerst(cid:132)lla att gemensamma verktyg och tekniker f(cid:148)r sektorn(cid:132)tstill(cid:132)mpningar anskaffas p(cid:134) marknaden eller utvecklas om marknaden inte p(cid:134) l(cid:132)mpligt s(cid:132)tt kan i syfte att minska de totala kostnaderna i uppfylla kraven, samband med utveckling av till(cid:132)mpningar, rationalisera och f(cid:148)rb(cid:132)ttra tekniska l(cid:148)sningar, minska den tid som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att genomf(cid:148)ra driftssystem samt effektivisera systemunderh(cid:134)ll. I detta syfte skall gemenskapen identifiera och specificera de i sektorn(cid:132)t grundl(cid:132)ggande och (cid:134)terkommande funktioner som kan utg(cid:148)ra bas f(cid:148)r gemensamma verktyg och tekniker eller moduler. Gemenskapen skall ocks(cid:134) uppmuntra utveckling och anv(cid:132)nd- ning av s(cid:134)dana gemensamma verktyg och tekniker och moduler i sektorn(cid:132)t, och i synnerhet skall l(cid:132)mpliga l(cid:148)sningar som utvecklats inom ett sektorn(cid:132)t s(cid:132)kerst(cid:132)llas. Artikel 4 Artikel 6 Allm(cid:132)nna tj(cid:132)nster Kompatibilitet vad g(cid:132)ller inneh(cid:134)llet i information Gemenskapen skall anta alla n(cid:148)dv(cid:132)ndiga (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att 1. en milj(cid:148) med flera leverant(cid:148)rer i inb(cid:148)rdes konkurrens skall kunna f(cid:148)rse sektorn(cid:132)t med ett l(cid:132)mpligt utbud av gemensamma, allm(cid:132)nna tj(cid:132)nster som uppfyller sektorn(cid:132)tanv(cid:132)ndarnas krav. Dessa (cid:134)tg(cid:132)rder skall innefatta fortsatta l(cid:132)mpliga (cid:134)tg(cid:132)rder vidtagna enligt beslut 95/468/EG. i f(cid:148)rekommande fall Gemenskapen skall uppmuntra kompatibilitet vad g(cid:132)ller 1. inneh(cid:134)llet i den information som utbyts inom och mellan f(cid:148)rvaltningssektorer och med den privata sektorn. F(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l, och i (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med sektoranv(cid:132)ndarnas r(cid:132)tts- liga, s(cid:132)kerhets-, dataskydds- och konfidentialitetskrav, skall gemenskapen vidta l(cid:132)mpliga (cid:134)tg(cid:132)rder och i synnerhet L 203/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 3. 8. 1999 a) st(cid:148)dja medlemsstaternas f(cid:148)rvaltningars anstr(cid:132)ngningar f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla s(cid:134)dan kompatibilitet, f(cid:148)renkla administrativa f(cid:148)rfaranden och f(cid:148)rb(cid:132)ttra informationsfl(cid:148)det, nenter och system som s(cid:132)kerst(cid:132)ller de fastst(cid:132)llda s(cid:132)kerhets- niv(cid:134)erna. b) samordna krav fr(cid:134)n sektorn(cid:132)t om format i den information som s(cid:132)nds och s(cid:132)kerst(cid:132)lla spridning av l(cid:132)mpliga l(cid:148)sningar, Artikel 8 Kvalitetsgaranti och kvalitetskontroll c) (cid:148)vervaka l(cid:132)mpliga teknologiska utvecklingar p(cid:134) omr(cid:134)det elektronisk nydanande metoder f(cid:148)r datainsamling och presentation, unders(cid:148)kning av deras effekt och uppmuntrande av att de antas av sektorn(cid:132)t. datakommunikation, inklusive F(cid:148)r de (cid:132)ndam(cid:134)l som avses i punkt 1 skall l(cid:148)sningar som 2. underl(cid:132)ttar kompatibilitet mellan olika meddelandeformat f(cid:148)re- dras men inte utesluta utveckling av harmoniserade meddelan- deformat. Vederb(cid:148)rlig h(cid:132)nsyn skall tas till den spr(cid:134)kliga m(cid:134)ng- falden i gemenskapen. L(cid:148)sningar som m(cid:148)jligg(cid:148)r f(cid:148)r den privata sektorn att l(cid:132)tt inte- grera administrativa krav i aff(cid:132)rsverksamheten skall ocks(cid:134) gynnas. Artikel 7 Standarder f(cid:148)r r(cid:132)ttsliga f(cid:148)rfaranden och s(cid:132)kerhets- f(cid:148)rfaranden Utan att det p(cid:134)verkar medlemsstaternas beh(cid:148)righet och s(cid:132)rskilda skyldigheter p(cid:134) de omr(cid:134)den som omfattas av denna artikel skall gemenskapen bidra till att identifiera hinder f(cid:148)r ett smidigt datautbyte mellan n(cid:132)tanv(cid:132)ndare och s(cid:132)kerst(cid:132)lla en inom sektorn(cid:132)t. Framf(cid:148)rallt skall l(cid:132)mplig grad av s(cid:132)kerhet gemenskapen a) i samarbete med medlemsstaterna fastst(cid:132)lla en referensram f(cid:148)r r(cid:132)ttsliga f(cid:148)rfaranden och s(cid:132)kerhetsf(cid:148)rfaranden f(cid:148)r trans- europeiskt datautbyte mellan f(cid:148)rvaltningar inb(cid:148)rdes och mellan f(cid:148)rvaltningar och den privata sektorn f(cid:148)r att under- l(cid:132)tta ett gemensamt tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt, b) utf(cid:132)rda l(cid:132)mpliga rekommendationer f(cid:148)r att st(cid:148)dja medlems- staternas anstr(cid:132)ngningar att till(cid:132)mpa de f(cid:148)rfaranden som anges i punkt a inom deras egna f(cid:148)rvaltningar, c) s(cid:132)kerst(cid:132)lla, i fr(cid:134)ga om sektorn(cid:132)t och i enlighet med de f(cid:148)rfaranden som avses i punkt a, erk(cid:132)nnandet av bevisv(cid:132)rdet av de data som utbytts inom gemenskapens administrativa milj(cid:148), inf(cid:148)randet av en metodik f(cid:148)r skydd av personupp- gifter, en definition av anv(cid:132)ndares r(cid:132)ttigheter och skyldig- heter, den utbytta informationens konfidentialitet, integritet, verifiering och erk(cid:132)nnande av utbytt information liksom (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att kontrollera tilltr(cid:132)det till n(cid:132)ten, d) fastst(cid:132)lla och analysera de olika s(cid:132)kerhetsniv(cid:134)er som kr(cid:132)vs f(cid:148)r de olika typerna av sektorn(cid:132)t, beroende p(cid:134) deras art och syfte, Gemenskapen skall, med beaktande av resultaten fr(cid:134)n liknande insatser fastst(cid:132)lla, genomf(cid:148)ra och fortl(cid:148)pande uppdatera ett s(cid:132)rskilt en integrerat kvalitetsprogram som skall till(cid:132)mpas f(cid:148)r de (cid:148)vergripande insatser och (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i detta beslut samt f(cid:148)r de projekt av gemensamt intresse som omfattas av Europaparlamentets och r(cid:134)dets beslut nr 1719/99/EG av den 12 juli 1999 om en rad riktlinjer, innefattande fastst(cid:132)llande av projekt av gemensamt f(cid:148)r elektroniskt datautbyte mellan f(cid:148)rvaltningar (IDA) (1). Detta innefatta n(cid:148)dv(cid:132)ndiga (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att kvalitetsprogram skall f(cid:148)r transeuropeiska n(cid:132)t intresse, a) f(cid:148)rb(cid:132)ttra s(cid:132)ttet att fastst(cid:132)lla anv(cid:132)ndarkrav och projektspeci- fikationer, b) f(cid:148)rb(cid:132)ttra projektresultatens kvalitet b(cid:134)de i fr(cid:134)ga om uppfyl- lelse av projektspecifikationer och anv(cid:132)ndarf(cid:148)rv(cid:132)ntningar, c) s(cid:132)kerst(cid:132)lla att de erfarenheter som samlas (cid:132)r kunskapsbyg- gande och sprids genom utbyte av b(cid:132)sta praxis som beskrivs i artikel 10. Artikel 9 Driftskompatibilitet med nationella och regionala initiativ Vid genomf(cid:148)randet av IDA-programmet skall gemenskapen i f(cid:148)rekommande fall str(cid:132)va efter att underl(cid:132)tta driftskompatibi- litet och (cid:148)msesidigt utbyte med liknande nationella och regio- nala initiativ avseende datautbyte mellan f(cid:148)rvaltningar inom medlemsstaterna. Artikel 10 Spridning av b(cid:132)sta praxis 1. Gemenskapen skall s(cid:132)kerst(cid:132)lla samordning och utbyte av (cid:134)sikter, kunskap och erfarenheter inom och mellan sektorn(cid:132)t i syfte att uppmuntra ett st(cid:148)rre utnyttjande av bra och nyda- nande l(cid:148)sningar. Vederb(cid:148)rlig h(cid:132)nsyn skall tas till den spr(cid:134)kliga m(cid:134)ngfalden 2. s(cid:132)kerst(cid:132)lla en allm(cid:132)n i gemenskapen. Gemenskapen skall medvetenhet om IDA-programmets resultat och nytta, en spridning av IDA:s riktlinjer och rekommendationer samt samordning av anv(cid:132)ndarkrav och erfarenheter med standardi- seringsorgan och gemenskapens standardiseringsinitiativ. Artikel 11 Genomf(cid:148)rande Kommissionen skall genomf(cid:148)ra de gemenskaps(cid:134)tg(cid:132)rder 1. som avses i artiklarna 3–10. e) sammanst(cid:132)lla riktlinjer och tillhandah(cid:134)lla gemensamma l(cid:148)sningar f(cid:148)r val och genomf(cid:148)rande av verktyg, kompo- (1) Se sidan 1 i detta nummer av EGT. 3. 8. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 203/13 Den del av IDA:s arbetsprogram som ber(cid:148)r genomf(cid:148)- 2. randet av detta beslut, och som f(cid:148)r hela l(cid:148)ptiden skall uppr(cid:132)ttas av kommissionen och ses (cid:148)ver minst tv(cid:134) g(cid:134)nger om (cid:134)ret, skall i fr(cid:134)ga om sin (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med de till(cid:132)mpliga best(cid:132)mmelserna i artiklarna 3–10 godk(cid:132)nnas enligt det f(cid:148)rfa- rande som anges i artikel 12. 3. De gemensamma reglerna och f(cid:148)rfarandena f(cid:148)r att skapa driftskompatibilitet p(cid:134) teknisk och administrativ niv(cid:134) skall antas i enlighet med det f(cid:148)rfarande som anges i artikel 12. 4. Det f(cid:148)rfarande som anges i artikel 12 skall (cid:132)ven till(cid:132)mpas f(cid:148)r godk(cid:132)nnandet av den (cid:134)rliga f(cid:148)rdelningen av de budgeterade utgifter som f(cid:148)ljer av detta beslut. Samtliga f(cid:148)rslag till (cid:132)ndringar i budgeten p(cid:134) mer (cid:132)n 250 000 euro per projekt och (cid:134)r skall ocks(cid:134) vara f(cid:148)rem(cid:134)l f(cid:148)r detta f(cid:148)rfarande. 5. De tekniska specifikationerna f(cid:148)r anbudsinfordringar f(cid:148)r genomf(cid:148)rande av detta beslut skall fastst(cid:132)llas tillsammans med medlemsstaterna n(cid:132)r kontraktsbeloppet (cid:148)verstiger 500 000 euro. Artikel 12 Kommitt(cid:130)f(cid:148)rfarande Kommissionen skall bitr(cid:132)das av en kommitt(cid:130) best(cid:134)ende 1. av f(cid:148)retr(cid:132)dare f(cid:148)r medlemsstaterna och med en f(cid:148)retr(cid:132)dare f(cid:148)r kommissionen som ordf(cid:148)rande. Denna kommitt(cid:130) skall kallas Kommitt(cid:130)n f(cid:148)r telematikutbyte mellan f(cid:148)rvaltningar (TAC). f(cid:148)retr(cid:132)dare skall f(cid:148)rel(cid:132)gga kommitt(cid:130)n ett Kommissionens f(cid:148)rslag till (cid:134)tg(cid:132)rder. Kommitt(cid:130)n skall yttra sig (cid:148)ver f(cid:148)rslaget inom den tid som ordf(cid:148)randen best(cid:132)mmer med h(cid:132)nsyn till hur br(cid:134)dskande fr(cid:134)gan (cid:132)r. Den skall fatta sitt beslut med den majo- ritet som enligt artikel 205. 2 i f(cid:148)rdraget skall till(cid:132)mpas vid beslut som r(cid:134)det skall fatta p(cid:134) f(cid:148)rslag av kommissionen. Medlemsstaternas r(cid:148)ster skall v(cid:132)gas enligt best(cid:132)mmelserna i samma artikel. Ordf(cid:148)randen f(cid:134)r inte r(cid:148)sta. Kommissionens beslut skall ha omedelbar verkan. Om beslutet inte (cid:132)r f(cid:148)renligt med kommitt(cid:130)ns yttrande skall kommissionen emellertid genast underr(cid:132)tta r(cid:134)det. I s(cid:134)dana fall f(cid:134)r kommissionen uppskjuta verkst(cid:132)llandet av de beslutade (cid:134)tg(cid:132)rderna i tre m(cid:134)nader fr(cid:134)n dagen d(cid:134) r(cid:134)det underr(cid:132)ttats. r(cid:134)det f(cid:134)r fatta ett annat beslut med kvalificerad majoritet inom den tid som anges i f(cid:148)reg(cid:134)ende stycke. Kommissionen skall en g(cid:134)ng per (cid:134)r rapportera till TAC 2. om genomf(cid:148)randet av detta beslut. Artikel 13 Utv(cid:132)rdering Kommissionen skall en g(cid:134)ng vartannat (cid:134)r i samordning 1. med medlemsstaterna utv(cid:132)rdera genomf(cid:148)randet av detta beslut. Utv(cid:132)rderingen skall fastst(cid:132)lla utveckling och r(cid:134)dande 2. status i de (cid:148)vergripande (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i detta beslut. Utv(cid:132)rderingen skall ocks(cid:134), mot bakgrund av kostnader som gemenskapen (cid:134)dragit sig, unders(cid:148)ka de f(cid:148)rdelar som vunnits av dessa (cid:148)vergripande insatser och (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r gemenskapen, medlemsstaterna, gemenskapsindustrin och Europeiska unio- nens medborgare, fastst(cid:132)lla omr(cid:134)den f(cid:148)r m(cid:148)jliga f(cid:148)rb(cid:132)ttringar och kontrollera synergieffekter med andra gemenskapsverksam- heter p(cid:134) omr(cid:134)det transeuropeiska telekommunikationsn(cid:132)t. 3. N(cid:132)r TAC har granskat kommissionens utv(cid:132)rdering skall kommissionen vidarebefordra den till Europaparlamentet och r(cid:134)det. Kommissionen skall (cid:132)ven (cid:148)verl(cid:132)mna eventuella l(cid:132)mpliga f(cid:148)rslag till (cid:132)ndring av detta beslut. Utv(cid:132)rderingarna f(cid:134)r inte (cid:148)verl(cid:132)mnas senare (cid:132)n budgetf(cid:148)rslaget f(cid:148)r (cid:134)r 2001, 2003 och 2005. Artikel 14 Utvidgning till EES-l(cid:132)nder och associerade l(cid:132)nder 1. IDA-programmet kan inom ramen f(cid:148)r respektive avtal med Europeiska gemenskapen (cid:148)ppnas f(cid:148)r deltagande av l(cid:132)nder inom Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:134)det och de associ- erade l(cid:132)nderna i Central- och (cid:153)steuropa samt Cypern i fr(cid:134)ga om (cid:148)vergripande insatser och (cid:134)tg(cid:132)rder enligt detta beslut. 2. Under genomf(cid:148)randet av detta beslut skall samarbete med icke-medlemsl(cid:132)nder och internationella organisationer eller organ i f(cid:148)rekommande fall uppmuntras. Artikel 15 Finansieringsram Finansieringsramen f(cid:148)r gemenskaps(cid:134)tg(cid:132)rden i enlighet med detta beslut skall vara 33,1 miljoner euro f(cid:148)r perioden 1998–2000. De (cid:134)rliga anslagen skall godk(cid:132)nnas av budgetmyndigheten inom ramen f(cid:148)r budgetplanen. Artikel 16 Ikrafttr(cid:132)dande Detta beslut skall offentligg(cid:148)ras i Europeiska gemenskapernas offi- ciella tidning. Det tr(cid:132)der i kraft samma dag som det offentligg(cid:148)rs och skall till(cid:132)mpas till och med den 31 december 2004. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 12 juli 1999. P(cid:134) Europaparlamentets v(cid:132)gnar P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar J. M. GIL-ROBLES Ordf(cid:148)rande S. NIINIST(cid:153) Ordf(cid:148)rande


title: 1999/519/EY: Neuvoston suositus, annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999, väestön sähkömagneettisille kentille (0 Hz-300 GHz) altistumisen rajoittamisesta

eurovoc_concepts:
health control
health risk
medical research
non-ionising radiation
radiation protection

formats: html pdf print

text: 30. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 199/59 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) NEUVOSTO NEUVOSTON SUOSITUS, annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999, väestön sähkömagneettisille kentille (0 Hz—300 GHz) altistumisen rajoittamisesta (1999/519/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 152 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan, siksi työntekijöiden suojelemiseksi fysikaalisille tekijöille altistumiselta (5), ionisoimatonta säteilyä koskevat suoje- lutoimenpiteet mukaan lukien. Tämän vuoksi tämä suositus ei koske työntekijöiden suojelua altistumiselta sähkömagneettisille kentille työpaikalla, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1), sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) 3) perustamissopimuksen 3 artiklan b kohdan mukaisesti yhteisön toimintaan on sisällyttävä myötävaikuttaminen korkean terveyden suojelun tason saavuttamiseen. Perus- tamissopimuksessa määrätään myös työntekijöiden ja kuluttajien terveyden suojelusta, Euroopan parlamentti kehotti ionisoimattoman säteilyn haittavaikutusten torjumisesta 5 päivänä toukokuuta 1994 antamassaan päätöslauselmassa (2) komissiota antamaan lainsäädäntöehdotuksia, joilla rajoitettaisiin työntekijöiden ja väestön altistumista ionisoimattomalle sähkömagneettiselle säteilylle, työntekijöiden turvallisuutta ja terveyttä varten on asetettu yhteisön tason vähimmäisvaatimukset näyttö- päätetyön osalta (3). Yhteisön tason toimenpiteisiin on ryhdytty raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden työssä (4), mihin sisältyy parantamisen edistämiseksi muun muassa arvioida tehtävät, joihin liittyy erityinen riski altistua ionisoimat- tomalle säteilylle. On tehty ehdotus vähimmäisvaatimuk- työnantajien velvollisuus (1) EYVL C 175, 21. 6. 1999. (2) EYVL C 205, 25. 7. 1994, s. 439. (3) EYVL L 156, 21. 6. 1990, s. 14. (4) EYVL L 348, 28. 11. 1992, s. 1. 4) 5) 6) 7) on erittäin tärkeää suojella yhteisön väestöä tutkimuk- sissa osoitetuilta terveyshaitoilta, joita voi aiheutua altis- tumisesta sähkömagneettisille kentille, sähkömagneettisia kenttiä koskevien toimenpiteiden on annettava kaikille yhteisön kansalaisille korkeatasoinen suoja altistumista vastaan. Jäsenvaltioiden tästä aiheesta antamien säännösten olisi perustuttava yhteisesti sovit- tuun järjestelmään, jotta vaikutettaisiin osaltaan suojelun yhtenäisyyden varmistamiseen koko yhteisössä, toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhteisö voi toteuttaa tällä alalla uusia toimenpiteitä, jotka eivät kuulu sen yksinomaiseen toimivaltaan, esimerkiksi väestön suojele- minen ionisoimattomalta säteilyltä, ainoastaan, jos ehdo- tetun toiminnan tavoitteet voidaan toiminnan laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön kuin jäsenvaltioiden toteuttaman toiminnan avulla, väestön sähkömagneettisille kentille altistumisen rajoitta- mista koskevien toimien on oltava tasapainoisessa suhteessa muihin elämänlaatua parantaviin terveys- ja joita sähkömagneettisia kenttiä turvallisuusseikkoihin, lähettävät televiestinnän, energia-alan ja yleisen turvallisuuden osalta, tuottavat esimerkiksi laitteet (5) EYVL C 77, 18. 3. 1993, s. 12 ja EYVL C 230, 19. 8. 1994, s. 3. L 199/60 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 7. 1999 8) 9) 10) 11) 12) 13) 14) on tarpeen luoda sähkömagneettisille kentille altistu- mista koskeva yhteisön järjestelmä, jonka tavoitteena on väestön suojelu antamalla suosituksia jäsenvaltioille, tämän suosituksen tavoitteena on suojella kansalaisten terveyttä ja sitä sovelletaan tämän johdosta erityisesti sellaisiin alueisiin, joilla kansalaiset ovat merkittävän ajan tämän suosituksen soveltamisalaan kuuluville vaiku- tuksille alttiina, yhteisön järjestelmässä käytetään jo olemassa olevaa laajaa tieteellistä aineistoa ja sen on perustuttava tätä aihetta koskevaan parhaaseen saatavissa olevaan tieteelli- seen tietämykseen ja asiantuntemukseen ja sen on sisäl- lettävä sähkömagneettisille kentille altistumista koskevat perusrajoitukset ja viitearvot ottaen huomioon sen, että altistumisen suositellun rajoittamisen perustana on käytetty ainoastaan osoitettuja vaikutuksia. Kansainvä- linen säteilysuojelutoimikunta (ICNIRP) on antanut tätä asiaa koskevia ohjeita, jotka komission tieteellinen ohjauskomitea on hyväksynyt. Järjestelmää olisi säännöl- lisesti tarkistettava ja arvioitava uudelleen sähkömagneet- tisille kentille altistumista aiheuttavien säteilylähteiden ja käytäntöjen tekniikkaa ja sovelluksia koskevien uusien tietojen ja kehityksen pohjalta, perusrajoituksia ja viitearvoja olisi sovellettava kaikkeen sähkömagneettisten kenttien aiheuttamaan säteilyyn lukuun ottamatta optista säteilyä ja ionisoivaa säteilyä. Optista säteilyä koskevia tieteellisiä tietoja ja lausuntoja on edelleen tarkasteltava, ja ionisoivasta säteilystä on jo annettu yhteisön säännöksiä, kansallisia ja Euroopan standardointijärjestöjä (esimer- kiksi CENELEC ja CEN) olisi rohkaistava kehittämään yhteisön lainsäädännön puitteissa laitteiden suunnittelua ja testausta varten standardeja, jotta voitaisiin arvioida tämän suosituksen mukaisten perusrajoitusten noudatta- mista, suositeltuja rajoituksia ja viitearvoja noudattamalla on tarkoitus luoda korkeatasoinen suoja sähkömagneet- tisten kenttien osoitettuja terveysvaikutuksia vastaan, mutta näin ei välttämättä vältytä säteilyn häiritseviltä tai muilta vaikutuksilta lääkinnällisten laitteiden, kuten metallisten proteesien, sydämentahdistimien, kammion- värinänpoistajien ja kuuloelinsiirrännäisten ja muiden siirrännäisten, toimintaan. Sydämentahdistimen toiminta voi häiriintyä myös säteilytason ollessa alle suosituksen viitearvojen, joten tahdistimen käytölle on varattava asianmukaiset turvatoimet, jotka eivät kuitenkaan kuulu tämän suosituksen alaan, vaan niitä käsitellään sähkö- magneettista laitteita koskevan lainsäädännön yhteydessä, soveltuvuutta lääkinnällisiä ja suosituksessa tässä annetaan suhteellisuusperiaatetta noudattaen yleiset periaatteet ja keinot väestön suojele- miseksi sekä jätetään jäsenvaltioiden harkintaan antaa aiheuttavista sähkömagneettisille kentille altistumista säteilylähteistä ja käytännöistä yksityiskohtaisia sään- nöksiä ja luokitella henkilöiden altistumisolosuhteet työperäisiksi ja työterveyttä koskevien yhteisön säännösten mukaisesti, työturvallisuutta ei-työperäisiksi tai 15) 16) 17) 18) 19) jäsenvaltiot voivat perustamissopimuksen mukaisesti säätää tätä suositusta korkeatasoisemmasta terveyden suojelusta, jäsenvaltioiden toteuttamista tätä alaa koskevista pakolli- sista ja vapaaehtoisista toimenpiteistä ja siitä, miten niissä on otettu huomioon tämä suositus, olisi laadittava kansalliset ja yhteisön tason kertomukset, sähkömagneettisten kenttien aiheuttamien riskien ja suojautumiskeinojen tuntemuksen lisäämiseksi jäsenval- tioiden olisi edistettävä tiedon ja alan käytäntöihin liitty- laitteiden suunnit- vien sääntöjen jakamista erityisesti telun, asennuksen ja käytön osalta, jotta altistumistasot eivät ylitä suositeltuja rajoituksia, olisi kansalaisilla riskeistä olevat käsitykset huomioon ottavalla tavalla kiinnitettävä huomiota asianmukaiseen tiedottamiseen sähkömagneettisiin kenttiin liittyvistä riskeistä ja niiden asianmukaiseen ymmärtämiseen, jäsenvaltioiden olisi pantava merkille ionisoimattomaan säteilyyn liittyvää suojelua koskevan tieteellisen tietä- myksen ja teknologian kehitys ottaen huomioon varotoi- menpiteisiin liittyvät näkökohdat ja säädettävä säännölli- sestä tutkimuksesta ja tarkistamisesta sekä säännöllisestä arvioinnista toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kuten kansainvälisen säteilysuojelutoimikunnan anta- mien ohjeiden perusteella, SUOSITTELEE SEURAAVAA: I Jäsenvaltioiden olisi käytettävä tähän suositukseen liitty- vissä toimissaan liitteessä I olevassa A osassa annettuja merkityssisältöjä fysikaalisille suureille. II Jäsenvaltioiden olisi mahdollistaakseen terveyden korkeata- soisen suojelun sähkömagneettisille kentille altistumista vastaan a) otettava käyttöön perusrajoitusten ja viitearvojen järjes- telmä käyttämällä perustana liitteessä I olevaa B osaa; b) toteutettava tämän järjestelmän mukaisesti toimenpi- teitä, jotka liittyvät väestön sähkömagneettista altistu- mista aiheuttaviin säteilylähteisiin tai -käytäntöihin, kun altistumisaika on huomattava lukuun ottamatta lääke- altistumista, tieteellisessä jossa perusrajoitukset ylittävät altistumisen riskit ja hyödyt on arvioitava asianmukaisella tavalla; tarkoituksessa tapahtuvaa ja c) pyrittävä noudattamaan liitteessä II väestön altistumi- selle vahvistettuja perusrajoituksia. 30. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 199/61 III Jäsenvaltioiden olisi liitteessä II vahvistettujen perusrajoi- tusten noudattamisen helpottamiseksi ja edistämiseksi a) otettava altistusta arvioidessaan huomioon liitteessä III esitetyt viitearvot tai jäsenvaltion mahdollisesti hyväk- symät Euroopan tai kansallisen tason standardit, jotka todistettuihin perustuvat hyväksyttyihin tieteellisesti mittaus- ja laskentamenetelmiin, joiden tarkoituksena on arvioida perusrajoitusten noudattamista; b) arvioitava tilanteita, joissa eritaajuista säteilyä lähettäviä säteilylähteitä on useita, käyttämällä liitteessä IV vahvis- tettuja kaavoja sekä perusrajoitusten että viitearvojen osalta; ja c) tarvittaessa voitava ottaa huomioon eri perusteita, kuten altistumisen keston, altistuneet kehonosat, iän ja väestön terveydentilan. IV Jäsenvaltioiden olisi otettava huomioon sekä riskit että hyödyt päättäessään siitä, ovatko tämän suorituksen mukaiset toimet tarpeen silloin, kun ne hyväksyvät toimin- jotka koskevat taperiaatteita tai toteuttavat toimenpiteitä, väestön altistumista sähkömagneettisille kentille. V Jäsenvaltioiden olisi lisätäkseen tietoa sähkömagneettisille kentille altistumisen riskeistä ja parantaakseen altistumis- suojaa annettava kansalaisille sopivassa muodossa tietoja sähkömagneettisten kenttien terveysvaikutuksista sekä sähkömagneettisiin kenttiin kohdistetuista toimenpiteistä. VI Jäsenvaltioiden olisi lisätäkseen tietoa sähkömagneettisten kenttien terveysvaikutuksista edistettävä ja tarkistettava kansallisten tutkimusohjelmiensa osana tehtävää sähkö- magneettisiin kenttiin ja ihmisen terveyteen liittyvää tutki- musta, ottaen huomioon yhteisön ja kansainvälisen tutki- musyhteisön suositukset ja saavutukset mahdollisimman laajasta lähdeaineistosta. VII Jäsenvaltioiden olisi myötävaikuttaakseen yhtenäisen suoje- lujärjestelmän luomiseen sähkömagneettisille kentille altis- tumisen riskejä vastaan laadittava kertomuksia niistä joita ne ovat toimenpiteistä saamistaan kokemuksista, toteuttaneet tämän suosituksen kohteena olevalla alalla, ja ilmoitettava niistä komissiolle kolmen vuoden kuluttua tämän suosituksen antamisesta osoittaen, miten suositus on otettu toimenpiteissä huomioon, KEHOTTAA komissiota 1) pyrkimään III jaksossa olevassa a kohdassa tarkoitettujen Euroopan tason standardien vahvistamiseen, mukaan lukien laskenta- ja mittausmenetelmät, 2) edistämään sähkömagneettisille kentille altistumisesta aiheu- tuvien pitkän ja lyhyen aikavälin vaikutusten tutkimusta kaikkien asiaankuuluvien taajuuksien osalta tutkimuksen tämänhetkisen puiteohjelman täytäntöönpanon yhteydessä, 3) jatkamaan osallistumista alan toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen toimintaan, ja edistämään kansainväliseen yhteis- ymmärrykseen pääsemistä suojaavia ja ennalta ehkäiseviä toimia koskevista suuntaviivoista ja ohjeista, ja 4) seuraamaan tämän suosituksen soveltamisalaan kuuluvien seikkojen kehitystä suosituksen tarkistamiseksi ja saattami- seksi ajan tasalle ottaen huomioon myös parhaillaan tutkit- tavina olevat mahdolliset vaikutukset, myös asiaankuuluvat varotoimenpiteet, sekä laatimaan viiden vuoden kuluessa kertomuksen, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden laatimat kertomukset sekä viimeisimmät tieteelliset tiedot ja ohjeet. Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 1999. Neuvoston puolesta S. NIINISTÖ Puheenjohtaja L 199/62 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 7. 1999 LIITE I MÄÄRITELMÄT Tässä suosituksessa tarkoitetaan sähkömagneettisilla kentillä sellaisia staattisia kenttiä, erittäin pienitaajuisia kenttiä ja radiotaajuisia kenttiä, mikroaallot mukaan lukien, joiden taajuus on 0 Hz—300 GHz. A. FYSIKAALISET SUUREET Sähkömagneettisille kentille altistumisen yhteydessä käytetään yleisesti seuraavia kahdeksaa fysikaalista suuretta: Kosketusvirta (I ), joka vallitsee henkilön ja kohteen välillä, ilmaistaan ampeereina (A). Sähkökentässä sijaitseva sähköä C johtava kohde voi varautua kentän vaikutuksesta. Virrantiheys (J) on esimerkiksi ihmiskehon tai sen osan kaltaisessa tilavuusjohtimessa kulkeva virta virran suuntaan (A/m2). nähden kohtisuoran tason pinta-alayksikköä kohti. Virrantiheys ilmaistaan ampeereina neliömetriä kohti Sähkökentän voimakkuus on vektorisuure (E), joka vastaa varautuneeseen hiukkaseen kohdistuvaa, hiukkasen liiketilasta riippumatonta voimaa. Se ilmaistaan voltteina metriä kohti (V/m). Magneettikentän voimakkuus on vektorisuure (H), joka yhdessä magneettivuon tiheyden kanssa määrittää magneetti- kentän annetussa avaruuden pisteessä. Se ilmaistaan ampeereina metriä kohti (A/m). Magneettivuon tiheys on vektorisuure (B), jonka vaikutuksesta syntyy liikkuviin varauksiin kohdistuva voima. Suureen arvo ilmaistaan tesloina (T). Vapaassa tilassa ja eloperäisessä väliaineessa magneettivuon tiheyden ja magneettikentän voimakkuuden vastaavuus voidaan määrittää käyttämällä kaavaa 1 A m–1 = 4π 10–7 T. Tehotiheys (S) on suure, jota käytetään erittäin suurten taajuuksien kuvaamisessa tapauksissa, joissa säteily ei tunkeudu syvälle kehoon. Suure määritellään kohteen pintaan nähden kohtisuoran säteilyn tehona kohteen pinta-alayksikköä kohti, ja se ilmaistaan watteina neliömetriä kohti (W/m2). Omninaisabsorptio (SA) määritellään biologisen kudoksen absorboimana energiana massayksikköä kohti (J/kg). Tässä suosituksessa suuretta käytetään asetettaessa rajoituksia pulssimuotoisen mikroaaltosäteilyn muille kuin lämpövaiku- tuksille. Ominaisarbsorptionopeus (SAR), joka määritetään keskiarvona koko keholle tai kehon osille, määritellään energian absorboitumisnopeutena kudoksen massayksikköä kohti. Se ilmaistaan watteina kilogrammaa kohti (W/kg). Koko kehon SAR-arvo on laajalti hyväksytty suure mitattaessa radiotaajuuksille altistumisen lämpöhaittavaikutuksia. Koko kehon SAR-arvon ohella käytetään paikallisia SAR-arvoja, joita tarvitaan arvioitaessa ja rajoitettaessa pieniin kehon osiin erityisissä altistusolosuhteissa syntyviä liiallisia energiakertymiä. Tällaisia olosuhteita ovat esimerkiksi kosketuk- sissa maahan olevan henkilön altistuminen alhaisen megahertsitaajuuden radiosäteilylle ja antennin kentän läheisyy- dessä tapahtuva altistuminen. Näistä suureista ovat suoraan mitattavissa magneettivuon tiheys, kosketusvirta, sähkö- ja magneettikentän voimakkuus sekä tehotiheys. B. PERUSRAJOITUKSET JA VIITEARVOT Sähkömagneettisten kenttien mahdollisten terveysvaikutusten arviointiin perustuvien rajoitusten soveltamista varten on erotettava toisistaan perusrajoitukset ja viitearvot. Huomautus: Nämä perusrajoitukset ja viitearvot altistumisen rajoittamiseksi on määritelty kaiken julkaistun tieteellisen aineiston perusteellisen tarkastelun pohjalta. Tarkastelun aikana sovellettujen perusteiden avulla oli tarkoitus arvioida erilaisten ilmoitettujen tutkimustulosten luotettavuutta. Ehdotettujen altistumisrajoitusten perusteena käytettiin ainoastaan osoit- ettuja vaikutuksia. Pitkällä aikavälillä tapahtuneen sähkömagneettisille kentille altistumisen yhteyttä syövän syntyyn ei voitu katsoa osoitetuksi. Koska akuutteja vaikutuksia koskevien raja-arvojen ja perusrajoitusten välillä on varmuusker- toimia, joiden suuruus on arviolta 50, tämä suositus kattaa epäsuorasti mahdolliset pitkän aikavälin vaikutukset koko taajuusalueella. Perusrajoitukset. Sellaisia muuttuville sähkö-, magneetti- ja sähkömagneettisille kentille altistumiselle asetettavia rajoi- tuksia, jotka perustuvat suoraan osoitettuihin terveysvaikutuksiin ja biologisiin tekijöihin, nimitetään perusrajoituk- siksi. Kentän taajuuden mukaan rajoitusten määrittelyssä käytetään seuraavia fysikaalisia suureita: magneettivuon tiheys (B), virrantiheys (J), ominaisabsorptionopeus (SAR) ja tehotiheys (S). Magneettivuon tiheys ja tehotiheys voidaan helposti mitata altistuneesta henkilöstä. 30. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 199/63 Viitearvot. Viitearvot on tarkoitettu käytettäviksi käytännön altistumismittauksissa määritettäessä sitä, onko perusrajoi- tusten ylittyminen todennäköistä. Osa viitearvoista on johdettu perusrajoituksista mittausten ja/tai laskennallisten keinojen avulla, kun taas osa koskee sähkömagneettisille kentille altistumisen havaitsemista ja altistumisen välillisiä haittavaikutuksia. Johdettuja suureita ovat sähkökentän voimakkuus (E), magneettikentän voimakkuus (H), magneetti- vuon tiheys (B), tehotiheys (S) ja raajassa kulkeva virta (I ). Havaitsemista ja muita välillisiä haittavaikutuksia koskevia L suureita ovat virta (kosketusvirta) (I ) ja pulssimuotoisten kenttien osalta ominaisabsorptio (SA). Yksittäisissä altistusti- C laskennallisia arvoja vastaavaan viitearvoon. Viitearvon lanteissa voidaan verrata näiden suureiden mitattuja tai noudattaminen takaa myös vastaavan perusrajoituksen noudattamisen. Vaikka mitattu arvo ylittäisikin viitearvon, perusrajoitus ei välttämättä ylity. Tällaisessa tilanteessa on kuitenkin tarpeen tarkistaa, onko altistus perusrajoituksen mukainen. Tähän suositukseen ei sisälly staattisia sähkökenttiä koskevia kvantitatiivisia rajoituksia. On kuitenkin suositeltavaa välttää häiritsevän voimakkaita pinnan sähkövarauksia sekä kipinäpurkauksia, jotka aiheuttavat stressiä tai epämiellyt- tävää oloa. Joitakin suureita, kuten magneettivuon tiheyttä (B) ja tehotiheyttä (S), käytetään tiettyjen taajuuksien osalta sekä perusrajoituksina että viitearvoina (ks. liitteet II ja III). L 199/64 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 7. 1999 LIITE II PERUSRAJOITUKSET Sähkömagneettisia kenttiä koskevien perusrajoitusten määrittelyssä käytetään kentän taajuuden mukaan seuraavia fysikaa- lisia (dosimetrisiä/eksposimetrisiä) suureita: — 0—1 Hz: Perusrajoitukset koskevat staattisten magneettikenttien (0 Hz) magneettivuon tiheyttä ja taajuudeltaan enintään 1 Hz:n muuttuvien magneettikenttien virrantiheyttä. Tavoitteena on estää sydän- ja verisuonijärjestelmään sekä keskushermostoon kohdistuvat vaikutukset. — 1 Hz—10 MHz: Perusrajoitukset koskevat virrantiheyttä; tavoitteena on estää hermojärjestelmän toimintaan kohdis- tuvat vaikutukset. — 100 kHz—10 GHz: Perusrajoitukset koskevat SAR-arvoa; tavoitteena on estää koko kehoon kohdistuva lämpörasitus sekä liiallinen kudoksen paikallinen kuumeneminen. Taajuudella 100 kHz—10 MHz perusrajoitukset koskevat sekä virrantiheyttä että SAR-arvoa. — 10 GHz—300 GHz: Perusrajoitukset koskevat tehotiheyttä, ja tavoitteena on estää kehon pinnalla tai lähellä pintaa olevien kudosten kuumeneminen. Perusrajoitukset (taulukko 1) asetetaan niin, että voidaan ottaa huomioon yksilölliseen herkkyyteen ja ympäristöoloihin liittyvät epävarmuustekijät sekä se, että kansalaiset ovat iältään ja terveydentilaltaan erilaisia. Taulukko 1 Perusrajoitukset sähkö-, magneetti- ja sähkömagneettisille kentille (0 Hz—300 GHz) Taajuus Magneetti- vuon tiheys (mT) Virran- tiheys (mA/m2) (rms) Koko vartalon keskimääräinen SAR-arvo (W/kg) Paikallinen SAR-arvo (pää ja vartalo) (W/kg) Paikallinen SAR-arvo (raajat) (W/kg) Teho- tiheys S (W/m2) 0 Hz >0—1 Hz 1—4 Hz 4—1 000 Hz 1 000 Hz—100 kHz 100 kHz—10 MHz 10 MHz—10 GHz 10—300 GHz 40 — — — — — — — — 8 8/f 2 f/500 f/500 — — — — — — — 0,08 0,08 — — — — — — 2 2 — — — — — — 4 4 — — — — — — — — 10 Huomautuksia: 1. ƒ on taajuus hertseinä (Hz). 2. Virrantiheyden perusrajoituksen tarkoituksena on antaa suoja pään ja vartalon keskushermostokudosten akuuttia altistumista vastaan. Rajoitukseen sisältyy varmuuskerroin. Erittäin pienitaajuisia kenttiä koskevat perusrajoitukset perustuvat osoitettuihin keskushermostoon kohdistuviin haitallisiin vaikutuksiin. Kyseiset akuutit vaikutukset ovat pääasiassa hetkellisiä, eikä ole tieteellisiä perusteita lyhytaikaista altistumista koskevien perusrajoitusten muuttamiseksi. Koska perusrajoituksessa viitataan kuitenkin keskushermostoon kohdistuviin haitallisiin vaikutuksiin, perusrajoituksen mukaisesti voidaan mahdollisesti sallia samoissa altistusolosuhteissa suurempia virrantiheyksiä muiden kehon kudosten kuin keskushermoston osalta. 3. Koska keho ei ole sähköisesti homogeeninen, virrantiheys olisi ilmoitettava keskimääräisenä virran suuntaan nähden kohtisuoraa 1 cm2:n alaa kohti. 30. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 199/65 4. Enintään 100 kHz:n taajuudet: huippuvirrantiheysarvo lasketaan kertomalla tehollisarvo (rms value) √2:lla (=1,414). , perusrajoituksissa sovellettava vastaava taajuus olisi Kun pulssin kesto on t p laskettava kaavalla ƒ=1/(2t ). p 5. Enintään 100 kHz:n taajuudet ja pulssimuotoiset magneettikentät: pulssin maksimivirrantiheys voidaan laskea nousu- ja laskuaikojen sekä magneettivuon tiheyden maksimivaihtelun perusteella. Indusoituneen virran tiheyttä voidaan sitten verrata vastaavaan perusrajoitukseen. 6. Kaikki SAR-arvot ilmoitetaan keskimääräisinä 6 minuutin jaksoa kohti. 7. Paikallisen SAR:n keskimääräinen arvo lasketaan 10 gramman yhtenäistä kudosmassaa kohti. Altistuksen arvioinnissa käytetään näin saatua SAR:n maksimiarvoa. Kyseisen 10 gramman kudosmassan on tarkoitus olla yhtenäistä kudosta, jolla on tasaisesti lähes yhteneväiset sähköiset ominaisuudet. Yhtenäisen kudoksen massan käsitteen määrittelyn yhteydessä todetaan, että tällaista käsitettä voidaan soveltaa laskennallisessa dosimetriassa, mutta että se voi aiheuttaa vaikeuksia suoria fysikaalisia mittauksia suoritettaessa. Yksinkertaista, esimerkiksi kudoksen massan tilavuuteen perus- tuvaa geometristä menetelmää voidaan käyttää sillä edellytyksellä, että lasketut dosimetriset suureet ovat arvoiltaan altistumisohjeiden mukaisissa rajoissa. 8. Kun pulssin kesto on t p, perusrajoituksissa sovellettava vastaava taajuus olisi laskettava kaavalla ƒ=1/(2tp). Taajuudel- taan 0,3—10 GHz olevan pulssialtistuksen sekä pään paikallisaltistuksen osalta suositellaan, että lämpölaajentumisen aiheuttamien, kuuloaistimuksina havaittavien vaikutusten rajoittamiseksi ja välttämiseksi sovelletaan lisäksi toista perusrajoitusta. Tämän lisärajoituksen mukaan SA-arvo ei saisi olla yli 2 mJ kg–1 laskettuna keskimäärin 10 grammaan kudosmassaa kohti. L 199/66 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 7. 1999 LIITE III VIITEARVOT Altistuksen viitearvot on tarkoitettu mitattujen suurearvojen vertailukohdaksi. Kun noudatetaan kaikkia viitearvoja, noudatetaan samalla myös perusrajoituksia. Vaikka mitattu arvo ylittää viitearvon, perusrajoitus ei välttämättä ylity. Tällaisessa tilanteessa on kuitenkin tarpeen arvioida, onko altistus perusrajoitusten alapuolella. Altistuksen rajoittamiseen tähtäävät viitearvot perustuvat sellaista tilannetta varten asetettuihin perusrajoituksiin, jossa kentän ja altistuvan henkilön välinen vuorovaikutus on suurin. Näin saavutetaan paras mahdollinen suojataso. Viitearvot esitetään yhteenvetona taulukoissa 2 ja 3. Viitearvojen pitäisi yleensä olla spatiaalisia keskiarvoja altistuvan henkilön koko kehosta, kuitenkin siten, että paikallisaltistusta koskevia perusrajoituksia ei ylitetä. Viitearvojen käyttö ei sovellu tiettyihin tilanteisiin, ihmisen pään altistuminen kädessä pidettävästä puhelimesta aiheutuvalle säteilylle. Tällaisissa tapauksissa olisi suoraan arvioitava paikal- lisaltistusta koskevan perusrajoituksen noudattamista. joissa altistus on erityisen paikallista, esimerkiksi K e n t t i ä k o s k e v a t a r v o t Taulukko 2 Viitearvot sähkö-, magneetti- ja sähkömagneettisille kentille (0 Hz—300 GHz, häiriöttömät tehollisarvot) Taajuus E-kentän voimakkuus (V/m) H-kentän voimakkuus (A/m) B-kenttä (µT) Vastaavan tasoaallon tehotiheys S (W/m2) eq 0—1 Hz 1—8 Hz 8—25 Hz 0,025—0,8 kHz 0,8—3 kHz 3—150 kHz 0,15—1 MHz 1—10 MHz 10—400 MHz — 10 000 10 000 250/f 250/f 87 87 87/f1/2 28 3,2 × 104 4 × 104 3,2 × 104/f2 4 × 104/f2 4 000/f 5 000/f 4/f 5 5 0,73/f 0,73/f 0,073 5/f 6,25 6,25 0,92/f 0,92/f 0,092 400—2 000 MHz 1,375 f1/2 0,0037 f1/2 0,0046 f1/2 2—300 GHz 61 0,16 0,20 — — — — — — — — 2 f/200 10 Huomautuksia: 1. ƒ on taajuussarakkeessa ilmoitettu taajuus. 2. 100 kHz—10 GHz:n taajuudet: S eq, E2, H2, ja B2 ilmoitetaan 6 minuutin jakson keskiarvoina. 3. Yli 10 GHz:n taajuudet: S , E2, H2, ja B2 ilmoitetaan 68/ƒ1,05 minuutin jakson keskiarvoina (ƒ ilmoitetaan gigahert- seinä). eq 4. E-kenttää koskevaa arvoa ei aseteta kentille, joiden taajuus on alle 1 Hz, sillä nämä ovat käytännössä staattisia sähkökenttiä. Useimmat ihmiset eivät havaitse häiritseviä pintasähkövarauksia kentän voimakkuuden ollessa alle 25 kV/m. Stressiä tai epämiellyttävää oloa aiheuttavia kipinäpurkauksia on syytä välttää. 30. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 199/67 Huomautus: Erittäin pienitaajuisille kentille altistumiselle ei aseteta korkeampia viitearvoja, jos kyseessä on lyhytkestoinen altistuminen (ks. taulukon 1 huomautus 2). Monissa tapauksissa vaikka mitatut arvot ylittävät viitearvot, se ei kuitenkaan välttämättä tarkoita sitä, että perusrajoitukset ylittyvät. Jos altistumisen välillisten vaikutusten (kuten heikot sähköiskut) haitalliset terveysvaikutukset voidaan välttää, voidaan yleiset väestöä koskevat viitearvot ylittää sillä ehdolla, että virrantiheyden perusrajoituksia ei ylitetä. Monissa käytännön altistumistilanteissa viitearvojen mukaiset erittäin pienitaajuiset kentät indusoivat keskushermostokudoksiin virtaa, jonka tiheys on perusrajoituksia alempi. Tiedetään myös, että jotkut yleisesti käytössä olevat laitteet muodostavat paikallisia kenttiä, joiden arvot ylittävät viitearvot. Tämä tilanne ilmenee kuitenkin yleensä sellaisissa altistumisolosuhteissa, joissa perusrajoitukset eivät ylity kentän ja kehon välisen heikon kytkennän vuoksi. Huippuarvojen osalta sovelletaan E-kentän voimakkuuteen (V/m), H-kentän voimakkuuteen (A/m) ja B-kenttään (µT) seuraavia arvoja: — Enintään 100 kHz:n taajuudet: huippuarvo lasketaan kertomalla tehollisarvo (rms) √2:lla (=1,414). Kun pulssin kesto on t p ). vastaava taajuus lasketaan kaavalla ƒ = 1/(2t p — 100 kHz—10 MHz:n taajuudet: huippuarvo lasketaan kertomalla tehollisarvo tekijällä 10α, jossa α = (0,665 log(f/105)+0,176); f ilmaistaan hertseinä. — 10 MHz—300 GHz:n taajuudet: huippuarvo lasketaan kertomalla tehollisarvo 32:lla. Huomautus: Matalataajuisten pulssimuotoisten ja/tai hetkellisten kenttien osalta on asetettu yleisellä tasolla taajuuskohtaiset perusrajoi- tukset ja viitearvot, joista voidaan johtaa pulssimuotoisille ja/tai hetkellisille lähteille altistumisen riskiarviot ja altistumista koskevat ohjeet. Varovainen lähestymistapa edellyttää, että pulssimuotoisen tai hetkellisen sähkömagneettisen kentän signaali esitetään kuvaamalla sen osat jokaisen taajuuskaistan osalta Fourierin spektrinä, jota voidaan sitten verrata kyseisiä taajuuksia koskeviin viitearvoihin. Voidaan myös soveltaa yhtäaikaisen eri säteilytaajuuksille altistumisen yhteenlasku- kaavaa sen arvioimiseksi, pysytäänkö perusrajoitusten rajoissa. Vaikka pulssimuotoisten kenttien biologisten vaikutusten ja huippuarvojen suhteesta on varsin vähän tietoa, suositellaan, että kun kentän taajuus ylittää 10 MHz, pulssin leveyden keskimääräinen S -arvo olisi korkeintaan 1 000 kertaa viitearvon suuruinen tai että kentän voimakkuus olisi korkeintaan 32 kertaa kentän voimakkuudelle asetetun viitearvon suuruinen. Kun taajuus on 0,3:sta useaan gigahertsiin tai kun kyse on pään paikallisaltistuksesta, on lämpölaajentumisen aiheuttamien kuuloaistimuksina havaittavien vaikutusten rajoittamiseksi ja välttämiseksi rajoitettava pulssien aiheuttamaa ominaisabsorptiota. Vaikutuksen laukaiseva SA-raja-arvo on näillä taajuuksilla 4—16 mJ kg–1, mikä vastaa 30 us:n kestoisten pulssien osalta suuruudeltaan 130—520 W kg–1 olevaa SAR:n huippuarvoa aivoissa. 100 kHz:n ja 10 MHz:n välisillä taajuuksilla kentän voimakkuuden huippuarvo saadaan interpolaation avulla siten, että interpolaatiossa käytettävä alempi arvo on 1,5 kertaa 100 kHz:n taajuudella mitattu huippuarvo ja ylempi arvo 32 kertaa 10 MHz:n taajuudella mitattu huippuarvo. eq K o s k e t u s v i r r a t j a r a a j a s s a k u l k e v a t v i r r a t Aina 110 MHz:n taajuuksiin saakka suositellaan käytettäväksi lisäviitearvoja, jotta vältyttäisiin kosketusvirran aiheuttamilta vaaroilta. Kosketusvirtaan liittyvät viitearvot on esitetty taulukossa 3. Kosketusvirran viitearvoja määritettäessä on otettu huomioon, että biologisen reaktion laukaiseva kosketusvirran raja-arvo on aikuisilla naisilla noin kaksi kolmasosaa ja lapsilla puolet aikuisten miesten vastaavasta arvosta. Taulukko 3 Viitearvot kosketuksesta sähköä johtavan kohteen kanssa aiheutuvalle kosketusvirralle (f kilohertseinä) Taajuus Enimmäis- kosketusvirta (mA) 0 Hz—2,5 kHz 2,5 KHz—100 kHz 100 KHz—110 MHz 0,5 0,2 f 20 Taajuuden ollessa 10 MHz—110 MHz suositellaan minkä tahansa raajan lävitse kulkevan virran viitearvoksi 45 mA. Näin pyritään rajoittamaan 6 minuutin jaksoa kohti laskettua paikallista SAR-arvoa. L 199/68 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 7. 1999 LIITE IV YHTÄAIKAINEN ALTISTUMINEN ERI SÄTEILYTAAJUUKSILLE Altistuttaessa samanaikaisesti usealle eritaajuiselle kentälle on otettava huomioon se mahdollisuus, että altistusten vaiku- tukset voivat kumuloitua. Kumulaatioon perustuvat laskelmat on suoritettava erikseen kunkin vaikutuksen osalta, kehoon kohdistuvat lämpö- ja sähköstimulaatiovaikutukset olisi siten arvioitava erikseen. Perusrajoitukset Tilanteessa, jossa henkilö altistuu samanaikaisesti usealle eritaajuiselle kentälle, on perusrajoitusten osalta sovelletettava seuraavia kriteerejä. Sähköstimulaation osalta taajuuden ollessa 1 Hz—10 MHz lisätään indusoituneen virran tiheys seuraavasti: 10 MHz Σ i = 1 Hz Ji JL,i ≤ 1 Lämpövaikutusten osalta — koskee yli 100 kHz:n taajuuksia — lisätään ominaisabsorptionopeus ja tehotiheys seuraavasti: 10 GHz Σ SARi 300 GHz Σ + i = 100 kHz SAR L i > 10 GHz Si S L ≤ 1 joissa J i J L,i on virrantiheys taajuudella i on taulukossa 1 esitetty virrantiheyden perusrajoitus taajuudella i SARi on altistuksen aiheuttama SAR-arvo taajuudella i SARL on taulukossa 1 esitetty SAR-arvon perusrajoitus Si on tehotiheys taajuudella i SL on taulukossa 1 esitetty tehotiheyden perusrajoitus. Viitearvot Sovellettaessa perusrajoituksia olisi kentän voimakkuuden viitearvojen osalta sovellettava seuraavia kriteerejä: Indusoituneen virran tiheyden ja sähköstimulaation osalta taajuuden ollessa enintään 10 MHz kenttiä koskeviin viitear- voihin sovelletaan seuraavaa kahta edellytystä: 1 MHz Σ i = 1 Hz E i E L,i + 10 MHz Σ i > 1 MHz E i a ≤ 1 30. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 199/69 ja joissa 150 kHz Σ j = 1 Hz H j H L,j + 10 MHz Σ j > 150 kHz H i b ≤ 1 E i E L,i on sähkökentän voimakkuus taajuudella i on taulukossa 2 ilmoitettu sähkökentän voimakkuuden viitearvo H j on magneettikentän voimakkuus taajuudella j H L,j on taulukossa 2 ilmoitettu magneettikentän voimakkuuden viitearvo a = 87 V/m ja b = 5 A/m (6,25 µT). Toisin kuin sekä työperäistä että yleistä altistusta käsittelevissä ICNIRP:n ohjeissa (1) tässä esitettyjen laskentakaavojen raja arvot vastaavat väestön altistusoloja yleisesti. Vakioiden (a ja b) käyttö yli 1 MHz:n tajuisten sähkökenttien ja yli 150 kHz:n magneettikenttien yhteydessä perustuu siihen, että laskentakaavojen perustana on indusoituneen virran tiheys eikä sitä pidä sekoittaa lämpövaikutusten esiintymisoloihin. Jälkimmäiset ovat perustana muuttujalle E yli 150 kHz:n taajuudella. Arvot on esitetty taulukossa 2. yli 1 Mhz:n taajuudella ja muuttujalle H L,i L,j Yli 100 kHz:n taajuuksilla esiintyvien lämpövaikutusten osalta kenttien viitearvoihin olisi sovellettava seuraavia kahta kriteeriä: 1 MHz Σ ( i = 100 kHz Ei c ) 2 + 300 GHz Σ i > 1 MHz ( Ei E L,i ) 2 ≤ 1 150 kHz Σ j = 100 kHz ( Hj d ) 2 + 300 GHz Σ j > 150 kHz ( Hj H L,j ) 2 ≤ 1 joissa E i EL,i H j on sähkökentän voimakkuus taajuudella i on taulukossa 2 ilmoitettu sähkökentän voimakkuuden viitearvo on magneettikentän voimakkuus taajuudella j HL,j on taulukossa 2 saatu magneettikentän viitearvo c= 87/f1/2 V/m ja d= 0,73/f A/m. Myös tässä yhteydessä jotkin raja-arvot on mukautettu vastaamaan vain yleistä altistusta toisin kuin ICNIRP:n ohjeissa. (1) International Commission on Non-Ionizing Radiation Protection. Guidelines for Limiting Exposure to Time-Varying Electric, Magnetic, and Electromagnetic Fields (up to 300 GHz). Health Physics 74(4): 494—522 (1998). Response to Questions and Comments on ICNIRP. Health Physics 75(4): 438—439 (1998). L 199/70 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 30. 7. 1999 Raajassa kulkevaan virtaan sovelletaan seuraavista kriteereistä ensimmäistä ja kosketusvirtaan jälkimmäistä: 110 MHz Σ k = 10 MHz ( I k IL,k ) 2 ≤ 1 110 MHz Σ n > 1 Hz ( I n IC,n ) 2 ≤ 1 joissa on raajassa kulkevaa virtaa edustava tekijä taajuudella k I k IL,k on raajassa kulkevan virran viitearvo eli 45 mA on kosketusvirtaa edustava tekijä taajuudella n In I C,n on kosketusvirran viitearvo taajuudella n (ks. taulukko 3). Edellä esitettyjen laskentakaavojen taustalla on oletuksena, että useasta eritaajuisesta lähteestä peräisin olevien kenttien vaiheet summautuvat haitallisimmalla tavalla. Tyypillisissä altistustilanteissa vallitsevat altistustasot voivat näin ollen käytännössä olla lievempiä kuin edellä olevien laskentakaavojen perusteella saadut viitearvot


title: Verordening (EG) nr. 1524/1999 van de Commissie van 12 juli 1999 tot vaststelling van de communautaire producenten- en invoerprijzen voor anjers en rozen met het oog op de toepassing van de invoerregeling voor bepaalde producten van de bloementeelt van oorsprong uit Cyprus, Israël, Jordanië en Marokko alsmede de Westelijke Jordaanoever en de Gazastrook

eurovoc_concepts:
common price policy
floriculture
import
import price
producer price
third country

formats: pdf print

text: L 177/22 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 13. 7. 1999 VERORDENING (EG) Nr. 1524/1999 VAN DE COMMISSIE van 12 juli 1999 tot vaststelling van de communautaire producenten- en invoerpr¶zen voor anjers en rozen met het oog op de toepassing van de invoerregeling voor bepaalde producten van de bloementeelt van oorsprong uit Cyprus, Isra(cid:137)l, Jordani(cid:137) en Marokko alsmede de Westel¶ke Jordaanoever en de Gazastrook DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 4088/87 van de Raad van 21 december 1987 tot vaststelling van de voorwaarden voor de toepassing van preferenti(cid:137)le douanerechten b¶ invoer van bepaalde producten van de bloementeelt van oorsprong uit Jordani(cid:137) en Marokko alsmede de Westel¶ke Cyprus, laatstel¶k gew¶zigd b¶ Jordaanoever en de Gazastrook (1), Verordening (EG) nr. 1300/97 (2), en met name op artikel 5, lid 2, onder a), Isra(cid:137)l, (1) Overwegende dat de communautaire invoer- en produ- centenpr¶zen voor eenbloemige anjers (standaard), veel- bloemige anjers (tros), grootbloemige rozen en klein- bloemige rozen krachtens artikel 2, lid 2, en artikel 3 van Verordening (EEG) nr. 4088/87 om de twee weken worden vastgesteld en telkens voor twee weken gelden; dat deze pr¶zen, overeenkomstig artikel 1 ter van Veror- dening (EEG) nr. 700/88 van de Commissie van 17 maart 1988 houdende een aantal uitvoeringsbepalingen van de regeling inzake de invoer in de Gemeenschap van bepaalde producten van de bloementeelt van oorsprong Jordani(cid:137) en Marokko alsmede de uit Cyprus, Isra(cid:137)l, Westel¶ke Jordaanoever en de Gazastrook (3), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 2062/97 (4), voor een periode van twee weken worden vastgesteld op basis van de gewogen gegevens die de lidstaten meedelen; dat deze pr¶zen onverw¶ld moeten worden vastgesteld, om te kunnen bepalen welke douanerechten moeten worden toegepast; dat het b¶gevolg wensel¶k is te bepalen dat de onderhavige verordening onmiddell¶k in werking treedt, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 1 ter van Verordening (EEG) nr. 700/88 bedoelde communautaire producenten- en invoerpr¶zen voor eenbloe- mige anjers (standaard), veelbloemige anjers (tros), grootbloe- mige rozen en kleinbloemige rozen, voor een periode van twee weken, z¶n vastgesteld in de b¶lage. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 13 juli 1999. Z¶ is van toepassing van 14 tot en met 27 juli 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 12 juli 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 382 van 31. 12. 1987, blz. 22. (2) PB L 177 van 5. 7. 1997, blz. 1. (3) PB L 72 van 18. 3. 1988, blz. 16. (4) PB L 289 van 22. 10. 1997, blz. 1. 13. 7. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 177/23 B(cid:246)LAGE Periode: 14 tot en met 27 juli 1999 (in EUR per 100 stuks) Communautaire producentenpr¶zen Eenbloemige anjers (standaard) Veelbloemige anjers (tros) Grootbloemige rozen Kleinbloemige rozen 11,68 12,38 18,59 9,40 Communautaire invoerpr¶zen Eenbloemige anjers (standaard) Veelbloemige anjers (tros) Grootbloemige rozen Kleinbloemige rozen Isra(cid:137)l Marokko Cyprus Jordani(cid:137) Westel¶ke Jordaanoever en Gazastrook — 12,16 — — — — 7,47 7,42 — — — — — — — — — — — —


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1516/1999 av den 12 juli 1999 om ändring av förordning (EG) nr 1443/98 om fastställande av försörjningsbalansen för risprodukter för Kanarieöarna

eurovoc_concepts:
Canary Islands
rice
supply balance sheet

text: 13. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 177/3 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1516/1999 av den 12 juli 1999 om (cid:132)ndring av f(cid:148)rordning (EG) nr 1443/98 om fastst(cid:132)llande av f(cid:148)rs(cid:148)rjningsbalansen f(cid:148)r rispro- dukter f(cid:148)r Kanarie(cid:148)arna EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1601/92 av den 15 juni 1992 om s(cid:132)rskilda (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r Kanarie(cid:148)arna r(cid:148)rande vissa jordbruksprodukter (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1257/1999 (2), s(cid:132)rskilt artikel 3. 4 i denna, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: 1. 2. Gemensamma till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r den s(cid:132)rskilda f(cid:148)rs(cid:148)rjningsordningen f(cid:148)r Kanarie(cid:148)arna n(cid:132)r det g(cid:132)ller att vissa jordbruksprodukter fastst(cid:132)lls genom kommissio- nens f(cid:148)rordning (EG) nr 2790/94 (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 825/98 (4). F(cid:148)r att best(cid:132)mmelserna i artikel 2 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1601/92 skall kunna till(cid:132)mpas b(cid:148)r en prognostiserad f(cid:148)rs(cid:148)rjningsbalans uppr(cid:132)ttas f(cid:148)r risprodukter f(cid:148)r Kana- rie(cid:148)arna. Denna f(cid:148)rs(cid:148)rjningsbalans b(cid:148)r fastst(cid:132)llas med h(cid:132)nsyn till behoven i denna region. F(cid:148)ljaktligen b(cid:148)r bilagan till kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1443/ 98 (5) ers(cid:132)ttas med bilagan till denna f(cid:148)rordning. 3. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)ren- liga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Bilagan till bilagan till denna f(cid:148)rordning. f(cid:148)rordning (EG) nr 1443/98 skall ers(cid:132)ttas med Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall till(cid:132)mpas fr(cid:134)n och med den 1 juli 1999. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 12 juli 1999. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 173, 27. 6. 1992, s. 13. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 80. (3) EGT L 296, 17. 11. 1994, s. 23. (4) EGT L 117, 21. 4. 1998, s. 5. (5) EGT L 191, 7. 7. 1998, s. 43. L 177/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 7. 1999 BILAGA ”BILAGA F(cid:148)rs(cid:148)rjningsbalans f(cid:148)r Kanarie(cid:148)arna betr(cid:132)ffande ris f(cid:148)r reglerings(cid:134)ret 1 juli 1999–30 juni 2000 (ton) Produkt (KN-nummer) Slipat ris Brutet ris 1006 30 1006 40 Kanarie(cid:148)arna 13 000 2 600”


title: Verordening (EG) nr. 1518/1999 van de Commissie van 12 juli 1999 tot vaststelling van het bedrag van het voorschot op de kosten voor de afzet van bepaalde door distillatie verkregen producten voor 2000

eurovoc_concepts:
EAGGF
advance payment
alcohol
distillation
sales aid
wine

text: 13. 7. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 177/7 VERORDENING (EG) Nr. 1518/1999 VAN DE COMMISSIE van 12 juli 1999 tot vaststelling van het bedrag van het voorschot op de kosten voor de afzet van bepaalde door distillatie verkregen producten voor 2000 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 822/87 van de Raad van 16 maart 1987 houdende een gemeenschappel¶ke ordening van de w¶nmarkt (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1627/98 (2), en met name op artikel 37, lid 2, Overwegende dat het Europees Ori(cid:137)ntatie- en Garantiefonds voor de landbouw (EOGFL) voor alcohol afkomstig van distil- latie als bedoeld in de artikelen 35 en 36 van Verordening (EEG) nr. 822/87 alleen de kosten ten laste neemt voor de afzet van de betrokken alcohol; dat het bedrag van het voorschot op de kosten voor de afzet van die producten moet worden vast- gesteld met inachtneming van de soortgel¶ke waardeverminde- ring als voor alcohol afkomstig van distillatie als bedoeld in artikel 39 van genoemde verordening, Artikel 1 Het bedrag van het voorschot op de kosten voor de afzet van de door distillatie als bedoeld in de artikelen 35 en 36 van Verordening (EEG) nr. 822/87 verkregen producten, wordt bepaald door toepassing van een co(cid:137)ffici(cid:137)nt op de waarde van de door de interventiebureaus aangekochte producten. Die co(cid:137)ffici(cid:137)nt wordt voor het w¶noogstjaar 2000 vastgesteld op 0,70. Artikel 2 De aldus bepaalde uitgaven worden aan de Commissie medege- deeld in de op grond van Verordening (EG) nr. 296/96 van de Commissie (3) ingevoerde aangiften. Artikel 3 Deze verordening treedt in werking op de zevende dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Z¶ is van toepassing met ingang van 1 oktober 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 12 juli 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 84 van 27. 3. 1987, blz. 1. (2) PB L 210 van 28. 7. 1998, blz. 8. (3) PB L 39 van 17. 2. 1996, blz. 5


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1519/1999 της Επιτροπής της 12ης Ιουλίου 1999 που καθορίζει τους συντελεστές μείωσης που πρέπει να εφαρμόζονται κατά την αγορά γεωργικών προϊόντων στην παρέμβαση κατά το οικονομικό έτος 2000

eurovoc_concepts:
agricultural product
devaluation
intervention buying
purchase price
ratio
selling price

text: L 177/8 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 13. 7. 1999 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1519/1999 TGS EPITQOPGS tgr 12gr Iouk(cid:148)ou 1999 pou jahoq(cid:148)fei tour sumtekest(cid:146)r le(cid:148)ysgr pou pq(cid:146)pei ma evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm acoq(cid:145) ceyqcij(cid:150)m pqo(cid:152)(cid:149)mtym stgm paq(cid:146)lbasg jat(cid:145) to oijomolij(cid:149) (cid:146)tor 2000 G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1883/78 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 2ar Auco(cid:151)stou 1978, peq(cid:148) tym cemij(cid:150)m jam(cid:149)mym wqglatodot(cid:147)seyr tym paqelb(cid:145)seym ap(cid:149) to Euqypa(cid:152)j(cid:149) Ceyqcij(cid:149) Tale(cid:148)o Pqosamato- kislo(cid:151) jai Eccu(cid:147)seym, tl(cid:147)la Eccu(cid:147)seym (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1259/96 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 8, Ejtil(cid:150)mtar: (1) (2) (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 8 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1883/78, g sustglatij(cid:147) le(cid:148)ysg tgr an(cid:148)ar tym acoq(cid:150)m ceyqcij(cid:150)m pqo(cid:152)(cid:149)mtym stg dgl(cid:149)sia paq(cid:146)lbasg pq(cid:146)pei ma pqaclatopoie(cid:148)tai jat(cid:145) tg sticl(cid:147) tgr acoq(cid:145)r· (cid:149)ti, cia tom k(cid:149)co aut(cid:149), g Epitqop(cid:147) jahoq(cid:148)fei, cia j(cid:145)he pqo(cid:152)(cid:149)m up(cid:149)xg, to posost(cid:149) tgr le(cid:148)ysgr pqim ap(cid:149) tgm (cid:146)maqng j(cid:145)he oijomo- lijo(cid:151) (cid:146)tour· (cid:149)ti to em k(cid:149)cy posost(cid:149) le(cid:148)ysgr amtistoiwe(cid:148) stg diavoq(cid:145) letan(cid:151) tgr til(cid:147)r acoq(cid:145)r jai tgr jat(cid:145) to l(cid:146)cisto pqobkep(cid:149)lemgr til(cid:147)r di(cid:145)hesgr j(cid:145)he pqo(cid:152)(cid:149)mtor· (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 8 paq(cid:145)cqavor 3, tou jamomi- slo(cid:151) (EOJ) aqih. 1883/78, g Epitqop(cid:147) lpoqe(cid:148) ma peqioq(cid:148)- sei tg le(cid:148)ysg jat(cid:145) tg sticl(cid:147) tgr acoq(cid:145)r se tl(cid:147)la tou em k(cid:149)cy pososto(cid:151) le(cid:148)ysgr to opo(cid:148)o dem lpoqe(cid:148) ma e(cid:148)mai jat(cid:150)- teqo ap(cid:149) to 70 %· (cid:149)ti e(cid:148)mai sj(cid:149)pilo ma jahoqisto(cid:151)m ep(cid:148)sgr cia to oijomolij(cid:149) (cid:146)tor 2000 oi sumtekest(cid:146)r pou pq(cid:146)pei ma evaql(cid:149)fomtai ap(cid:149) tour oqcamislo(cid:151)r paq(cid:146)lbasgr stir lgmia(cid:148)er til(cid:146)r acoq(cid:145)r tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym, (cid:150)ste oi em k(cid:149)cy oqcamislo(cid:148) ma e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma diapist(cid:150)moum ta pos(cid:145) tgr le(cid:148)ysgr· (3) (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr Epitqop(cid:147)r tou ECTPE, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Cia ta pqo(cid:152)(cid:149)mta pou elva(cid:148)momtai sto paq(cid:145)qtgla jai ta opo(cid:148)a, let(cid:145) ap(cid:149) acoq(cid:145) stg dgl(cid:149)sia paq(cid:146)lbasg, (cid:146)woum eis(cid:146)khei se apoh(cid:147)- jer (cid:147) (cid:146)woum amakgvhe(cid:148) ap(cid:149) tour oqcamislo(cid:151)r paq(cid:146)lbasgr letan(cid:151) tgr 1gr Ojtybq(cid:148)ou 1999 jai 30 Septelbq(cid:148)ou 2000, pqaclato- poie(cid:148)tai le(cid:148)ysg tgr an(cid:148)ar tour pou jak(cid:151)ptei tg diavoq(cid:145) letan(cid:151) tgr til(cid:147)r acoq(cid:145)r jai tgr pqobkep(cid:149)lemgr til(cid:147)r p(cid:150)kgsgr tym em k(cid:149)cy pqo(cid:152)(cid:149)mtym. (cid:129)qhqo 2 Cia ma upokoc(cid:148)soum to posost(cid:149) tgr le(cid:148)ysgr oi oqcamislo(cid:148) paq(cid:146)l- basgr evaql(cid:149)foum j(cid:145)he l(cid:147)ma stgm an(cid:148)a tym acoqaf(cid:149)lemym pqo(cid:152)(cid:149)mtym tour sumtekest(cid:146)r pou elva(cid:148)momtai sto paq(cid:145)qtgla. Ta pos(cid:145) tym dapam(cid:150)m pou upokoc(cid:148)fomtai le tom tq(cid:149)po aut(cid:149) amajoim(cid:150)momtai stgm Epitqop(cid:147) sta pka(cid:148)sia tym dgk(cid:150)seym pou jataqt(cid:148)fomtai b(cid:145)sei tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 296/96 tgr Epi- tqop(cid:147)r (3). (cid:129)qhqo 3 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm (cid:146)bdolg gl(cid:146)qa ap(cid:149) tg dglos(cid:148)eus(cid:147) tou stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joi- mot(cid:147)tym. Evaql(cid:149)fetai ap(cid:149) tgm 1g Ojtybq(cid:148)ou 1999. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 12 Iouk(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 216 tgr 5. 8. 1978, s. 1. (2) EE L 163 tgr 2. 7. 1996, s. 10. (3) EE L 39 tgr 17. 2. 1996, s. 5. 13. 7. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 177/9 Sumtekest(cid:146)r «j» le(cid:148)ysgr [(cid:145)qhqo 8 paq(cid:145)cqavor 3 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1883/78], pou evaql(cid:149)fomtai stir lgmia(cid:148)er til(cid:146)r acoq(cid:145)r PAQAQTGLA Pqo(cid:152)(cid:149)m Lakaj(cid:149)r aqtopoi(cid:147)silor s(cid:148)tor Sjkgq(cid:149)r s(cid:148)tor Jqih(cid:147) S(cid:148)jakg Aqab(cid:149)sitor Soqc(cid:149)r Q(cid:151)fi le to vkoi(cid:149) tou (q(cid:151)fi paddy) Bo(cid:151)tuqo C(cid:145)ka apojoquvyl(cid:146)mo se sj(cid:149)mg B(cid:149)eio jq(cid:146)ar Akjo(cid:149)kg, pou amav(cid:146)qetai sto (cid:145)qhqo 40 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 822/87 (1) (1) EE L 84 tgr 27. 3. 1987, s. 1. j 0,15 0,00 0,30 0,35 0,20 0,20 0,25 0,50 0,45 0,60 0,70