title: Særberetning nr. 4/99 om finansiel bistand til oversøiske lande og territorier under 6. og 7. EUF, med Kommissionens svar

eurovoc_concepts:
EDF
aid system
distribution of aid
financial aid
overseas countries and territories
use of aid

text: 29. 9. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 276/1 I (Meddelelser) REVISIONSRETTEN S˘RBERETNING Nr. 4/99 om finansiel bistand til oversłiske lande og territorier under 6. og 7. EUF, med Kommissionens svar (i henhold til artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF) (1999/C 276/01) INDHOLD Punkt Side SAMMENDRAG. INDLEDNING. Generelle bem(cid:230)rkninger. Omfanget af Rettens revision. TILDELING AF MIDLER. Rammerne for bistanden til OLT. Programmering af bistanden. Tildeling til grupper af OLT. Tildeling af midler til de enkelte OLT. GENNEMF(cid:216)RELSEN AF BISTANDEN. Vejledende programmer. Regionale midler. Ikke-programmerbare midler. Gennemfłrelse af individuelle projekter og aktioner. Overv(cid:229)gning og evaluering. KONKLUSION. 1-5 1-4 5 6-19 6-10 11-19 13-16 17-19 20-62 20-24 25-31 32 33-55 56-62 63-71 BILAG 1-6. Kommissionens svar. 2 2 2 3 3 3 3 4 4 5 5 6 7 7 9 9 11 18 C 276/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 9. 1999 SAMMENDRAG bistanden og gennemfłrelsen af den błr tages op til revision, navnlig i betragtning af de v(cid:230)sentlige forskelle i nationalindkom- sten pr. indbygger mellem OLT og AVS-staterne. En r(cid:230)kke medlemsstaters oversłiske lande og territorier (OLT) blev i sin tid associeret med Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske F(cid:230)lles- skab. De modtager finansiel og faglig bistand fra EUF i overens- stemmelse med de g(cid:230)ldende r(cid:229)dsafgłrelser. INDLEDNING I henhold til disse bestemmelser er der i alt 240 mio. ECU til dis- position af 6. og 7. EUF(cid:146)s midler. Heraf er 149,5 mio. ECU łre- m(cid:230)rket til programmerbar bistand, som de enkelte OLT (20) skal have tildelt af de medlemsstater, hvorunder de hłrer. Herudover er 21,5 mio. ECU til r(cid:229)dighed til regionalt samarbejde og 69 mio. ECU til s(cid:229)kaldt ikke-programmerbar bistand (is(cid:230)r i form af risi- kovillig kapital, Stabex-midler og rentegodtgłrelser). OLT f(cid:229)r til- delt meget stłrre belłb pr. indbygger end AVS-staterne, selv om nationalindkomsten pr. indbygger generelt er meget hłjere i OLT end i AVS-staterne. For AVS-staternes vedkommende fasts(cid:230)ttes belłbene til hver enkelt stat og de brede m(cid:229)l for programmerne i samr(cid:229)d med Kommissionen, hvorimod de finansielle midler til OLT tildeles de medlemsstater, hvorunder OLT hłrer, en bloc, og det p(cid:229)hviler medlemsstaterne at fordele midlerne p(cid:229) de forskellige OLT, som skal udarbejde et vejledende program og forel(cid:230)gge det for Kom- missionen. Dette program skal v(cid:230)re i overensstemmelse med OLT(cid:146)s udviklingsplaner og -m(cid:229)l, og heri skal angives hensigts- m(cid:230)ssige rammer for gennemfłrelsen af den bistand, OLT er berettiget til. Under 7. EUF er det fastsat, at Kommissionen skal v(cid:230)re med til at godkende s(cid:229)danne vejledende programmer. Svagheder i forundersłgelses-, udarbejdelses- og overv(cid:229)gnings- procedurerne har vanskeliggjort gennemfłrelsen af en r(cid:230)kke pro- jekter. Projektinput og -output er blevet udskudt, og det har bevir- ket, at midlerne ikke har givet s(cid:229) effektive resultater som planlagt. Disse svagheder skyldes i nogen grad, at procedurerne for forvalt- ning af denne bistand er besv(cid:230)rlige. Desuden er der ikke umiddelbart adgang til finansielle oplysnin- ger om, hvordan de programmerbare midler er tildelt, og hvordan de regionale midler er udnyttet, i Kommissionens forvaltnings- system. Der anvendes omfattende menneskelige og materielle ressourcer til at forvalte et relativt lille bistandsbelłb b(cid:229)de i Kommissionens og den lokale forvaltnings tjenestegrene. Det błr overvejes at (cid:230)ndre strukturen i forvaltningen af bistanden til OLT, s(cid:229) de berłrte medlemsstater głres hovedansvarlige for gennemfłrelsen og overv(cid:229)gningen, m(cid:229)ske s(cid:229)dan som de er i for- bindelse med andre f(cid:230)llesskabsinstrumenter. Ogs(cid:229) m(cid:229)lene for Generelle bem(cid:230)rkninger 1. Retsgrundlaget for finansiel og faglig bistand til oversłiske lande og territorier (OLT), der er associeret med Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske F(cid:230)llesskab, er traktaten om oprettelse af Det Euro- p(cid:230)iske (cid:216)konomiske F(cid:230)llesskab (1957). Det grundl(cid:230)ggende prin- cip for associeringen var defineret i traktatens fjerde del, nemlig »at fremme den łkonomiske og sociale udvikling i disse lande og territorier og at oprette n(cid:230)re łkonomiske forbindelser mellem disse og F(cid:230)llesskabet som helhed« (1). Efterh(cid:229)nden som stadigt flere af de tidligere oversłiske lande og territorier blev selvst(cid:230)n- dige stater, blev dette princip for associeringen grundlaget for Den Europ(cid:230)iske Unions udviklingspolitik som fastlagt i YaoundØ- og LomØ-konventionerne med AVS-staterne. En r(cid:230)kke lande og ter- ritorier opn(cid:229)ede af forskellige (cid:229)rsager ikke selvst(cid:230)ndighed, og det var nłdvendigt at sikre dem fortsat f(cid:230)llesskabsbistand af et vist omfang over EUF via de samme grundl(cid:230)ggende mekanismer og procedurer som dem, der anvendes i forbindelse med bistanden til AVS-staterne. 2. OLT-associeringen er fastlagt i detaljer i afgłrelser vedtaget af R(cid:229)det (2) (i det fłlgende ben(cid:230)vnt »r(cid:229)dsafgłrelser«) (3). Det gene- relle m(cid:229)l, som det kommer til udtryk i disse afgłrelser, er at lette og fremskynde OLT(cid:146)s łkonomiske, kulturelle og sociale udvikling og at styrke deres łkonomiske strukturer (jf. den mere detaljerede m(cid:229)lbeskrivelse i bilag 1). 3. Et s(cid:230)rligt aspekt ved samarbejdsforanstaltningerne mellem Kommissionen, EIB og OLT er, at de berłrte EU-medlemsstater (Danmark, Frankrig, Nederlandene og Det Forenede Kongerige) fordeler midlerne p(cid:229) de forskellige OLT og undertegner finansie- ringsaftaler. I denne sammenh(cid:230)ng skal det bem(cid:230)rkes, at F(cid:230)lles- skabets aktioner i henhold til r(cid:229)dsafgłrelsen om 7. EUF (artikel 234, 235 og 236) ogs(cid:229) bygger p(cid:229) et s(cid:229)kaldt »partnerskab«. Dette partnerskab er et samarbejde mellem Kommissionen, den EU-medlemsstat, hvorunder et OLT hłrer, og OLT(cid:146)s kompetente (1) Artikel 131 i Rom-traktaten om oprettelse af E(cid:216)F. (2) Der drejer sig for LomØ III(cid:146)s vedkommende om R(cid:229)dets afgłrelse 86/283/E(cid:216)F af 30. juni 1986 om OLT(cid:146)s associering med E(cid:216)F (EFT L 175 af 1. 7. 1986), og for LomØ IV(cid:146)s vedkommende om R(cid:229)dets afgł- relse 91/482/E(cid:216)F af 25. juli 1991 om OLT(cid:146)s associering med E(cid:216)F (EFT L 263 af 19. 9. 1991). (3) Hverken konventionerne eller r(cid:229)dsafgłrelserne giver en pr(cid:230)cis defi- nition af begreberne »lande« og »territorier«. Der g(cid:230)lder ingen bestem- melser om, at de to kategorier skal behandles forskelligt. 29. 9. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 276/3 myndigheder, og det omfatter planl(cid:230)gning, finansiering, opfłlg- ning og evaluering af bistandsaktioner finansieret med f(cid:230)llesskabs- midler. Kommissionen har imidlertid ogs(cid:229) her det overordnede ansvar for forvaltningen af de EUF-midler, der tildeles OLT. TILDELING AF MIDLER Rammerne for bistanden til OLT 4. De nuv(cid:230)rende 20 OLT kan opdeles i fire grupper, nemlig bri- tiske OLT, franske OLT, nederlandske OLT og Grłnland (4) (jf. bilag 2). Disse OLT fik i alt tildelt 100 mio. ECU i f(cid:230)llesskabsmid- ler i 6. EUF(cid:146)s gyldighedsperiode og 140 mio. ECU under 7. EUF. Fordelingen af belłbene p(cid:229) de forskellige instrumenter vises i tabel 1. Bilag 3 er en oversigt over forpligtelser indg(cid:229)et og belłb udbe- talt over 6. og 7. EUF, fordelt p(cid:229) OLT og opdelt i programmerbar og ikke-programmerbar bistand (midler, som Kommissionen for- valter alene). Tildelinger fordelt p(cid:229) forskellige former for EUF-intervention Tabel 1 Franske OLT Nederlandske OLT Britiske OLT Vejledende programmer i alt (1) Regionalt samarbejde (2) Projekter og programmer i alt Rentegodtgłrelser Katastrofebistand Flygtningehj(cid:230)lp Risikovillig kapital Stabex Sysmin (mio. ECU) 6. EUF 7. EUF 26,5 26,5 10,5 63,5 10,0 73,5 2,5 3,0 1,0 15,0 (3) 5,0 (3) p. m. 35,3 35,3 15,4 86,0 11,5 97,5 6,0 (3) 2,5 0,5 25,0 (3) 6,0 (3) 2,5 (3) EUF-tildelinger i alt 100,0 (3) 140,0 (3) (1) Under 6. EUF inklusive gavebistand og l(cid:229)n. (2) Inklusive regionale programmer vedr. handelsfremmende foranstaltninger. (3) Den interne aftale (IA) om finansiering og forvaltning af F(cid:230)llesskabets bistand inden for AVS-E(cid:216)F-konventionerne omfatter ogs(cid:229) denne tildeling. 6. En r(cid:230)kke s(cid:230)rlige forhold bevirker, at rammerne for OLT- bistandsforanstaltningerne ikke er de samme som for AVS- bistandsforanstaltningerne. 7. Fłrst og fremmest ligger den łkonomiske udvikling m(cid:229)lt i BNP pr. indbygger p(cid:229) et ganske hłjt niveau (jf. bilag 4). I en r(cid:230)kke OLT er BNP pr. indbygger endog hłjere end i nogle EU-medlemsstater. Siden indg(cid:229)elsen af traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske F(cid:230)llesskab er disse OLT(cid:146)s łkonomi blevet betydelig bedre, og de er n(cid:229)et op p(cid:229) et v(cid:230)sentligt hłjere udviklingsniveau, til dels som fłlge af intensivt łkonomisk og socialt samarbejde med de EU-medlemsstater, som OLT oprethol- der s(cid:230)rlige forbindelser med. 8. Selv om BNP pr. indbygger er hłjere i langt de fleste OLT end i AVS-staterne, er AVS-staternes (cid:229)rlige bistand pr. indbygger p(cid:229) 4,32 ECU mod OLT(cid:146)s p(cid:229) 37,76 ECU (5). Bilag 4 viser BNP pr. ind- bygger og bistand pr. indbygger i de besłgte OLT og i et repr(cid:230)- sentativt udvalg af AVS-stater. 9. Selv i de OLT, hvor BNP pr. indbygger er relativt hłjt, er der store forskelle i befolkningsindkomst og -levestandard. Det er imidlertid ikke udtrykkeligt n(cid:230)vnt i de vejledende programmer (VP), at de d(cid:229)rligst stillede befolkningsgrupper skal prioriteres hłjt (6). 10. Ud over EUF-bistanden modtager AVS-staterne midler fra en m(cid:230)ngde bilaterale og multilaterale bidragydere (f. eks. Verdens- banken) og fra f(cid:230)llesskabsbudgettet. OLT f(cid:229)r principielt hverken finansiel bistand fra f(cid:230)llesskabsbudgettet eller fra andre bidrag- ydere end de medlemsstater, som de opretholder s(cid:230)rlige forbin- delser med. Fra dem f(cid:229)r OLT omfattende, og i nogle tilf(cid:230)lde ude- lukkende, udviklingsbistand. Medlemsstaternes samlede bistand til hvert enkelt OLT i tre fem(cid:229)rsperioder i halvfemserne vises i bilag 5. Omfanget af Rettens revision Programmering af bistanden 5. Revisionen var en undersłgelse af, om de tildelte midler var anvendt formelt rigtigt, og om den łkonomiske forvaltning af udviklingsforanstaltninger i OLT finansieret under 6. og 7. EUF var forsvarlig. Med henblik herp(cid:229) undersłgte Retten en lang r(cid:230)kke bistandsforanstaltninger i otte OLT. (4) Grłnland har aldrig f(cid:229)et tildelt midler. 11. Programmeringen af bistanden til de enkelte OLT foreg(cid:229)r s(cid:229)ledes: (5) Kommissionens tal fremlagt i dokument 057545 af 15. 11. 1996 og baseret p(cid:229) globale tal for bistanden under 8. EUF. (6) Under 6. EUF skulle myndighederne i OLT udarbejde VP, mens OLT og Kommissionen havde f(cid:230)lles ansvar for udarbejdelsen af s(cid:229)danne VP under 7. EUF. C 276/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 9. 1999 Tabel 2 Tildeling af programmerbare midler til OLT-grupper Kommissionens forslag (1) 6. EUF R(cid:229)dets afgłrelse 86/283/E(cid:216)F Endelig tildeling Kommissionens forslag (2) R(cid:229)dets afgłrelse 91/482/E(cid:216)F 7. EUF F NL UK I alt mio. ECU % mio. ECU % mio. ECU % mio. ECU % mio ECU 27,00 27,00 9,00 42,80 42,80 14,40 26,50 26,50 10,50 41,70 41,70 16,60 28,327 27,900 11,245 41,97 41,35 16,18 35,30 35,30 15,40 41,00 41,00 18,00 40,20 30,30 15,50 % 47 35 18 63,00 100,00 63,50 100,00 67,465 100,00 86,00 100,00 86,00 100 (1) Kilde: Dokument DG VIII 04158 af 12. 2. 1986. (2) Kilde: KOM(91) 141 endelig udg. af 19. 4. 1991. a) Det samlede belłb til OLT-bistand fasts(cid:230)ttes (7) og fordeles p(cid:229) finansielle instrumenter. b) De disponible midler (dvs. belłb, der kun kan anvendes til programmerbar bistand) fordeles p(cid:229) medlemsstaterne i over- ensstemmelse med den relevante r(cid:229)dsafgłrelse (8). c) Myndighederne i de berłrte medlemsstater tildeler de enkelte OLT midlerne, idet de tager specielt hensyn til de mindst udviklede OLT(cid:146)s behov (9). d) Myndighederne i OLT fastl(cid:230)gger VP (cid:151) siden 7. EUF tr(cid:229)dte i kraft efter f(cid:230)lles overenskomst med Kommissionen (cid:151) efter retningslinjerne i r(cid:229)dsafgłrelserne (10). 12. Belłbene til de forskellige former for ikke-programmerbar bistand tr(cid:230)kkes fra de samlede belłb, der er disponible til OLT- bistand. Restbelłbet udgłr den programmerbare bistand. Den androg 63,5 mio. ECU under 6. EUF og 86 mio. ECU under 7. EUF (jf. tabel 1). Tildeling til grupper af OLT 14. I overensstemmelse med artikel 154 i r(cid:229)dsafgłrelsen om 7. EUF (jf. fodnote 2) traf Kommissionen afgłrelse (11) om inden for 6. EUF at overfłre de ikke-anvendte bevillinger, der oprindelig var łrem(cid:230)rket til katastrofe- og flygtningebistand, til de program- merbare midler til de franske OLT (1,4 mio. ECU), nederlandske OLT (1,4 mio. ECU) og britiske OLT (0,615 mio. ECU). Det p(cid:229)lag- des EUF(cid:146)s ledende anvisningsberettigede at gennemfłre supple- rende programmeringsprocedurer i samarbejde med de kompe- tente myndigheder i de p(cid:229)g(cid:230)ldende OLT sidelłbende med den programmering, der skulle foretages inden for rammerne af 7. EUF. Disse belłb blev imidlertid for alle OLT(cid:146)s vedkommende medtaget i VP under 7. EUF, selv om de blev regnskabsfłrt under 6. EUF. Det gjaldt dog ikke belłbene til de britiske OLT. 15. De nederlandske OLT har medtaget et belłb p(cid:229) 1,1 mio. ECU i VP under 6. EUF. Dette belłb hidrłrer fra ikke-anvendte Stabex- belłb under 5. EUF, der s(cid:229) er overfłrt til de programmerbare mid- ler under 5. EUF (12). Det er ikke en korrekt fremgangsm(cid:229)de. 16. Kommissionen (den ledende anvisningsberettigede) traf afgł- relse om at forhłje tildelingen under 6. EUF til Saint Pierre og Miquelon med 427 000 ECU. I henhold til artikel 147, stk. 4, i r(cid:229)dsafgłrelsen om 6. EUF burde en s(cid:229)dan afgłrelse v(cid:230)re truffet af R(cid:229)det. ˘ndringerne af belłbene blev ikke indfłjet i VP. 13. R(cid:229)det traf under 6. og 7. EUF afgłrelse om tildelinger, som afviger fra Kommissionens oprindelige forslag (jf. tabel 2). Tildeling af midler til de enkelte OLT (7) (8) (9) Jf. artikel 2, stk. 1, litra b), i den interne aftale (IA) om 6. EUF (EFT L 86 af 31. 3. 1986), og artikel 2, stk. 1, litra b), i IA om 7. EUF (EFT L 229 af 17. 8. 1991). Jf. artikel 128 i r(cid:229)dsafgłrelsen om 6. EUF og artikel 154, stk. 2, i r(cid:229)dsafgłrelsen om 7. EUF. Jf. artikel 130, stk. 11, i r(cid:229)dsafgłrelsen om 6. EUF samt artikel 5 og artikel 187, stk. 2, i r(cid:229)dsafgłrelsen om 7. EUF. (10) Artikel 147 i r(cid:229)dsafgłrelsen om 6. EUF og artikel 187-190 i r(cid:229)dsaf- głrelsen om 7. EUF. 17. Det er medlemsstaterne, der fordeler midlerne p(cid:229) de enkelte OLT, og de skal tage specielt hensyn til de mindst udviklede OLT(cid:146)s behov (jf. punkt 11 c)). Ganske vist skal medlemsstaterne i hen- hold til r(cid:229)dsafgłrelsen om 7. EUF meddele Kommissionen det nłjagtige programmerbare rammebelłb, som hvert OLT kan r(cid:229)de (11) Kommissionens afgłrelse 91/404/E(cid:216)F, (EFT L 222 af 10. 8. 1991). (12) R(cid:229)dets afgłrelse 86/285/E(cid:216)F (EFT L 175 af 1. 7. 1986). 29. 9. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 276/5 over, men afgłrelsen omfatter ingen bestemmelse om, at Kom- missionen skal informeres om de parametre, medlemsstaterne anvender ved tildelingen. I det mindste burde Kommissionen under 7. EUF have anvendt partnerskabsordningen til at skaffe sig disse oplysninger, s(cid:229) den kunne sikre sig, at der var taget specielt hensyn til mindst udviklede OLT. 21. Udnyttelsesgraden for de programmerbare midler under 6. EUF har v(cid:230)ret relativt tilfredsstillende, for forpligtelserne var den 100 % pr. udgangen af 1992 (14), men p(cid:229) samme tidspunkt, seks et halvt (cid:229)r efter at den relevante r(cid:229)dsafgłrelse tr(cid:229)dte i kraft i 1986, var der gennemsnitligt kun udbetalt 65 % af midlerne (90 % ved udgangen af 1997). 18. Forespurgt af Retten oplyste de britiske myndigheder, at de fordelte EUF-midlerne p(cid:229) deres OLT p(cid:229) grundlag af udviklingsbe- hov i de p(cid:229)g(cid:230)ldende territorier, og at de tog skyldigt hensyn til de mindst udviklede OLT(cid:146)s s(cid:230)rlige behov. De franske myndigheder har oplyst, at midlerne blev fordelt efter to kriterier (indbygger- antal og indkomst pr. indbygger) v(cid:230)gtet under hensyntagen til hvert enkelt OLT(cid:146)s udviklingsstrategier og -prioriteringer. Tilde- lingen af midler til de nederlandske OLT skete p(cid:229) grundlag af befolkningstallet i de to OLT, og det gav en enkel matematisk for- mel (75 % af bevillingerne til De Nederlandske Antiller og 25 % til Aruba). 19. Bilag 6 er en oversigt over de berłrte medlemsstaters forde- ling af de programmerbare midler p(cid:229) de enkelte OLT, samt forde- lingen i henhold til EUF-regnskaberne. Som bilaget viser, er tilde- lingerne til de enkelte OLT ikke opfłrt med samme belłb i VP og i EUF-regnskaberne. Dette skyldes faktorer, der omhandles i punkt 14 og 15. Desuden figurerede Turks- og Caicosłerne i VP under 6. EUF med et belłb p(cid:229) 1,8 mio. ECU og ikke 1,6 mio. ECU. Der er formodentlig tale om en fejl. S(cid:229)danne differencer gjorde det undertiden vanskeligt at sammenholde EUF-regnskaberne og VP. Forvaltningens oplysninger om, hvorvidt midlerne havde v(cid:230)ret disponible, og hvordan de var udnyttet, var ikke tilstr(cid:230)kkeligt gennemsigtige. GENNEMF(cid:216)RELSEN AF BISTANDEN Vejledende programmer 20. I bilag 3 gives en oversigt over gennemfłrelsen af VP og udnyttelsen af de ikke-programmerbare midler til de reviderede OLT. Gennemfłrelsen af VP har v(cid:230)ret langsom og undertiden besv(cid:230)rlig under b(cid:229)de 6. og 7. EUF, navnlig i betragtning af den tidshorisont, der n(cid:230)vnes i de relevante r(cid:229)dsafgłrelser (13). (13) Artikel 127 i r(cid:229)dsafgłrelsen om 6. EUF og artikel 154, stk. 1, i r(cid:229)ds- afgłrelsen om 7. EUF: »for et tidsrum af fem (cid:229)r. « 22. Under 7. EUF havde kun fem OLT (15) indg(cid:229)et forpligtelser for samtlige programmerbare midler seks (cid:229)r efter den relevante r(cid:229)dsafgłrelses ikrafttr(cid:230)den. Forpligtelsesgraden for de łvrige OLT varierede mellem 11 % og 93 % af de programmerbare midler (i gennemsnit 49 %). Den gennemsnitlige udbetalingsgrad for alle OLT var 38 % af VP (16). 23. Det er g(cid:229)et s(cid:230)rdeles langsomt, navnlig under 7. EUF i betragt- ning af, at man har indfłrt »partnerskabet«, hvorigennem der skulle etableres en bred dialog mellem Kommissionen, medlems- staterne og OLT-myndighederne med det sigte at głre udviklings- samarbejdet mere effektivt. 24. Fłlgende forhold var med til at s(cid:230)tte gennemfłrelsestempoet ned: a) VP under 7. EUF for De Nederlandske Antiller, Aruba og De Britiske Jomfrułer var blevet vedtaget over Øt (cid:229)r (tidshorison- ten i r(cid:229)dsafgłrelsen (17)) efter r(cid:229)dsafgłrelsens ikrafttr(cid:230)den. b) De Nederlandske Antiller har en kompleks struktur, dels geo- grafisk, dels for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r kompetencefordelingen mellem hovedaktłrerne i beslutningsprocessen, dels fordi der ikke er opstillet en samlet udviklingsplan for de forskellige łer. Derfor blev der udarbejdet mange finansielt og geografisk spredte projekter. c) Projekterne var ikke altid forberedt grundigt nok, og de lokale myndigheder havde ikke altid tilstr(cid:230)kkelig ekspertise. Derfor havde det i nogle tilf(cid:230)lde v(cid:230)ret nłdvendigt at (cid:230)ndre vigtige komponenter i projektet (De Britiske Jomfrułer samt Turks-og Caicosłerne). d) Den administrative projektforvaltning var tung og komplice- ret, der var indg(cid:229)et to, undertiden tre, kontrakter om faglig bistand. Samtidig var kommunikationen mellem Kommissio- nens delegationer og OLT besv(cid:230)rlig p(cid:229) grund af de store geo- grafiske afstande (Anguilla, De Britiske Jomfrułer samt Turks- og Caicosłerne). (14) Undtagelser er Fransk Polynesien og Aruba med udnyttelsesgrader for forpligtelserne p(cid:229) hhv. 63 % og 8 %. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r Aruba skyldtes dette, at n(cid:230)sten alle midlerne under 6. EUF skulle anvendes til Øt enkelt projekt, der fłrst blev truffet beslutning om i 1993. (15) Mayotte, Saint Pierre og Miquelon, Aruba, Turks- og Caicosłerne samt De Britiske Jomfrułer. (16) Den gennemsnitlige udbetalingsgrad for ikke-programmerbar bistand var 82 % under 6. EUF og 54 % under 7. EUF. (17) Artikel 189 i r(cid:229)dsafgłrelsen om 7. EUF. C 276/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 9. 1999 Tildeling af regionale midler samt belłb for forpligtelser og udbetalinger Tabel 3 6. EUF 7. EUF Tildeling Forpligtelse Udbetaling Tildeling Forpligtelse Udbetaling mio. ECU % mio. ECU % mio ECU % mio. ECU % mio. ECU % mio. ECU % Franske OLT Nederlandske OLT Britiske OLT Reserve Alle OLT I alt 4,1 4,1 1,5 0,3 I/R 41 41 15 3 (cid:151) 10,0 100 1,4 1,9 0,5 I/R 1,3 5,1 33 46 33 (cid:151) (cid:151) 50 1,2 0,8 0,5 I/R 1,1 3,6 28 20 33 (cid:151) (cid:151) 36 5,4 4,0 2,1 I/R I/R 47 35 18 (cid:151) (cid:151) 11,5 100 3,6 2,0 0,2 (cid:151) 3,3 9,1 67 50 10 (cid:151) (cid:151) 79 1,6 0,7 0,2 (cid:151) 3,1 5,6 30 18 10 (cid:151) (cid:151) 49 Kilde: OLAS (cid:151) regnskab over hvert OLT, stilling pr. 31. 12. 1997. e) De administrative EUF-procedurer er tunge, og undertiden havde Kommissionen ikke reageret hurtigt nok p(cid:229) projektfor- undersłgelser og finansieringsforslag. Yderligere forsinkelser skyldtes de besv(cid:230)rlige procedurer, Kommissionen har indfłrt for r(cid:229)dgiveren p(cid:229) stedet (»resident adviser«), delegationer og centrale tjenestegrene. 29. P(cid:229) grund af ovenn(cid:230)vnte forhold har det v(cid:230)ret meget van- skeligt at opfylde de prioriterede m(cid:229)l for det regionale samar- bejde, hvilket ses af fłlgende: a) Forpligtelses- og udbetalingsgraden under 6. og 7. EUF har v(cid:230)ret meget lav. Regionale midler b) Under 7. EUF er der ikke udarbejdet forslag, der tog sigte p(cid:229) m(cid:229)lsektorer og regionalt samarbejde (Fransk Polynesien og Ny Kaledonien). 25. R(cid:229)dsafgłrelsen om 7. EUF understreger den s(cid:230)rlige betyd- ning og hłje prioritet, der skal till(cid:230)gges regionale samarbejdsbe- str(cid:230)belser, og fasts(cid:230)tter, at forslag til regionale programmer og projekter skal anfłres i det vejledende program (18). c) Der er hverken iv(cid:230)rksat regionale projekter, som involverede b(cid:229)de britiske og nederlandske OLT samt n(cid:230)rtliggende AVS- stater i Vestindien, eller f(cid:230)lles projekter for Mayotte og AVS- staterne i Det Indiske Ocean. 26. Midlerne til regionalt samarbejde er programmerbare midler, som Kommissionen tildeler de tre OLT-grupper. I nogle tilf(cid:230)lde omfattede VP regionale tildelinger, i andre ikke. 27. Bevillingerne til disse form(cid:229)l er forhłjet fra 10 mio. ECU under 6. EUF til 11,5 mio. ECU under 7. EUF. Fordelingen af disse midler samt de indg(cid:229)ede forpligtelser og de udbetalte belłb vises i tabel 3. d) VP for De Nederlandske Antiller, Aruba, Anguilla, De Britiske Jomfrułer samt Turks- og Caicosłerne omfattede forelłbige retningslinjer for subregionalt og regionalt samarbejde, men det regionale aspekt har ikke spillet ind ved midlernes anven- delse, og der er ikke fastlagt en regional politik eller strategi. De fleste midler er derfor blevet anvendt p(cid:229) handelsfrem- mende foranstaltninger og aktiviteter p(cid:229) turistomr(cid:229)det, navn- lig i form af deltagelse/tilstedev(cid:230)relse p(cid:229) varemesser og semi- narer. Lignende aktiviteter blev ogs(cid:229) finansieret med VP-midler, selv om der stadig var regionale midler til disposition. 28. Kommissionen og R(cid:229)det har aldrig defineret deres hensigter med og forventninger til det regionale samarbejde pr(cid:230)cist nok. Der blev givet bevillinger, selv om ingen af de involverede parter havde en klar idØ om, hvilke s(cid:230)rlige m(cid:229)l der skulle forfłlges, eller hvordan midlerne ville blive anvendt. (18) Jf. artikel 4 og artikel 188, stk. 2, litra e). 30. N(cid:229)r det er g(cid:229)et s(cid:229) langsomt med at f(cid:229) gang i det regionale samarbejde, skyldes det navnlig OLT-myndighedernes mangel- fulde kendskab til og manglende interesse i dette samarbejde, samt at strukturen i forvaltningen af regionale projekter generelt er kompliceret (for mange partnere, som ofte er spredt geografisk). Mere konkrete (cid:229)rsager er, at de to stłrste OLT i Stillehavet n(cid:230)rer (cid:229)benlys modvilje mod at udn(cid:230)vne en f(cid:230)lles regional anvisnings- berettiget og en f(cid:230)lles regional koordinator, og at der ikke findes et egnet diskussionsforum for regionalt samarbejde mellem OLT i Vestindien. 29. 9. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 276/7 31. Der er ikke umiddelbart adgang til finansielle oplysninger om, hvordan de regionale midler er udnyttet, i forvaltningssyste- met. Midlerne bevilges i de tre medlemsstater, men forpligtelserne bogfłres enten under det enkelte OLT, samlet eller under en AVS- stat, hvis midlerne anvendes sammen med regionale AVS-midler til et regionalt projekt forvaltet af delegationen i den p(cid:229)g(cid:230)ldende AVS-stat, eller hvis OLT-aktiviteterne (f. eks. seminarer) organise- res i den p(cid:229)g(cid:230)ldende stat. 35. Disse mangler har bevirket, at den finansielle bistand til OLT langtfra har fungeret s(cid:229) effektivt som forventet, og blandt andet fłrt til, at projektinput og -output er blevet udskudt, og til, at nogle m(cid:229)l ikke eller kun delvis er blevet opfyldt. I nogle tilf(cid:230)lde er projekter blevet opgivet eller (cid:230)ndret grundl(cid:230)ggende. Eksem- plerne herunder skal belyse de konstaterede problemer. Ikke-programmerbare midler 36. I Ny Kaledonien har projektgennemfłrelsen generelt v(cid:230)ret tilfredsstillende, fordi projekterne passede ind i VP(cid:146)s m(cid:229)lsektorer og bidrog til OLT(cid:146)s łkonomiske og sociale udvikling, og fordi deres b(cid:230)redygtighed var sikret. i form af supplerende midler 32. Ud over de (nationale og regionale) programmerbare midler kan OLT f(cid:229) tildelt ikke- programmerbare midler, som Kommissionen alene forvalter. De v(cid:230)sentligste er risikovillig kapital og rentegodtgłrelser (19), Stabex- midler samt katastrofebistand. I forbindelse med Stabex-midler og katastrofebistand fłlges samme procedurer som for AVS-staterne, dvs. hvis bestemte begivenheder indtr(cid:230)ffer (fald i eksportindt(cid:230)g- terne eller en katastrofesituation), bliver landene berettiget til bistand p(cid:229) visse vilk(cid:229)r og kan ansłge om bistand. Som anfłrt i punkt 42 og 52 er Stabex-midlerne blevet udnyttet i et meget langsomt tempo. 37. Et nykaledonisk projekt til 2,6 mio. ECU (20 % af VP), som gik ud p(cid:229) at finansiere - hovedsagelig med l(cid:229)n - unge landbrugeres start p(cid:229) łkonomisk levedygtig virksomhed, var imidlertid sl(cid:229)et fejl, og der var kun udbetalt 50 000 ECU, fem (cid:229)r efter at finansie- ringsafgłrelsen blev truffet. Dette skyldtes navnlig, at projektkon- ceptet var urealistisk. Gennemfłrelse af individuelle projekter og aktioner 33. Rettens revisorer har undersłgt procedurerne for identifika- tion, udarbejdelse, forundersłgelse, gennemfłrelse og overv(cid:229)g- ning af projekter og aktioner, samt om de har bidraget til de udviklingsm(cid:229)l, OLT har fastsat. 34. Revisorerne konstaterede ikke v(cid:230)sentlige uregelm(cid:230)ssigheder i forbindelse med udbetalingerne vedrłrende bygge- og anl(cid:230)gs- arbejder, indkłb og tjenesteydelser under projekterne. Men mang- ler ved procedurerne for forundersłgelse, udarbejdelse og over- v(cid:229)gning af bistandsforanstaltningerne har bevirket, at de fleste projekter ikke er gennemfłrt tilstr(cid:230)kkeligt produktivt og effektivt. De v(cid:230)sentligste mangler var fłlgende: a) Projektdokumentationen indeholdt ufuldst(cid:230)ndige eller up(cid:229)li- delige data. b) Der var ikke anvendt łkonomiske/sociale/finansielle indika- torer til m(cid:229)ling af projektresultaterne og m(cid:229)lopfyldelsesgra- den. c) Projektgennemfłrelsen var ikke overv(cid:229)get godt nok. d) Der var ikke foretaget efterfłlgende evalueringer. 38. Finansieringsforslaget vedrłrende et projekt i Fransk Poly- nesien, der blev kaldt »l(cid:146)assainissement de la zone d(cid:146)Outumaoro« (»vandforsyning og kloakering i Outumaoro-omr(cid:229)det«), til 8 mio. ECU (61 % af VP) kunne fłrst udarbejdes ved udgangen af 1997, fordi en r(cid:230)kke problemer vedrłrende afgifter, fast ejendom, vand- rensning og projektets forvaltningsstruktur ikke var blevet lłst, selv om det ifłlge planerne skulle v(cid:230)re sket i anden halvdel af 1992 (20). Forsinkelsen skyldtes til dels langvarige drłftelser mel- lem Kommissionen og myndighederne i Fransk Polynesien. 39. Fem (cid:229)r efter vedtagelsen af et andet projekt i Fransk Polyne- sien, nemlig et projekt til 7 mio. ECU om bygning af fem fisker- fartłjer, som EUF stłttede med 3,16 mio. ECU (24 % af VP), var der kun leveret to fartłjer. Dette skyldtes, at kontrakten var ind- g(cid:229)et med et v(cid:230)rft uden tilstr(cid:230)kkelig erfaring. V(cid:230)rftet havde f(cid:229)et tildelt kontrakten, selv om der herskede tvivl om dets tekniske og finansielle kapacitet (21). 40. Finansieringsaftalen om samme projekt omfattede en finan- sieringsmetode, hvor OLT skulle sikre supplerende finansiering. Det oprindelige projektl(cid:229)n, som modtagerne skulle optage, blev udskiftet med en leasingkontrakt mellem modtagerne og en inve- steringsvirksomhed, hvorved ejerforholdet blev (cid:230)ndret. Det var i strid med bestemmelserne i finansieringsaftalen. (19) Rettens revision af transaktioner med risikovillig kapital forvaltet af Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank omfattede transaktioner gennem- fłrt i Ny Kaledonien. Der henvises til Rettens s(cid:230)rberetning nr. 24/98 om transaktioner med risikovillig kapital finansieret over De Euro- p(cid:230)iske Udviklingsfondes midler (EFT C 389 af 14. 12. 1998, s. 44). (20) Jf. den vejledende tidsplan vedfłjet som bilag til VP under 7. EUF. (21) Blandt andet havde udvalget, der behandlede de indgivne bud, givet udtryk for s(cid:229)dan tvivl. Det havde indstillet et v(cid:230)rft, der havde bygget fiskerfartłjer i en tidligere fase af programmet. C 276/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 9. 1999 41. Hovedm(cid:229)let for et perleforskningsprojekt i Fransk Polynesien med EUF-tilskud p(cid:229) 1,15 mio. ECU (8 % af VP) er at forbedre kva- liteten af perlerne. Men der var ikke fastsat en passende indikator for kvalitetsforbedring i finansieringsaftalen. De lokale myndig- heder kunne ikke oplyse, hvilken indvirkning projektet havde haft p(cid:229) fremstillingen af kvalitetsperler. Sigtet var at udbrede bedre dyrkningsmetoder, men det var kun sket i yderst begr(cid:230)nset omfang, fordi man havde undervurderet de logistiske problemer st(cid:230)rkt. 47. P(cid:229) Sint-Eustatius stłttede EUF udvidelsen af lufthavnens start- og landingsbane med 2 mio. ECU (10 % af VP). Beslutningen om at udvide banen blev truffet p(cid:229) grundlag af up(cid:229)lidelige og ureali- stiske prognoser, som de lokale myndigheder havde udarbejdet. Desuden var arbejdet, og navnlig arbejdet p(cid:229) terminalen, ikke udfłrt ordentligt, men det havde Kommissionens delegation ikke bem(cid:230)rket, s(cid:229) der er ikke gjort noget for at rette op p(cid:229) det. 42. I Fransk Polynesien omfatter den ikke-programmerbare bistand 4,85 mio. ECU i overfłrte Stabex-midler som kompensa- tion for det svage kopramarked. Af dette belłb var 900 000 ECU, der var blevet stillet til r(cid:229)dighed i 1995, fłrst blevet udnyttet efter undertegnelsen i marts 1998 af rammerne for gensidige forplig- telser, som OLT-myndighederne havde forelagt for Kommissionen i 1993. 43. Mayotte er et af de mindst udviklede OLT. Her er midlerne fra 6. og 7. EUF blevet anvendt med gode resultater (forpligtelses- grad p(cid:229) over 95 % og udbetalingsgrad p(cid:229) over 80 %) til udbygning af infrastruktur i elektricitets- og vandsektoren, der er af vital betydning for Mayottes udvikling. 44. I De Nederlandske Antiller er midlerne blevet spredt b(cid:229)de geografisk og finansielt p(cid:229) over 100 kontrakter med meget for- skellige kontraktlige vilk(cid:229)r og forpligtelser, hvad der głr den łko- nomiske forvaltning vanskelig. Der er tendens til, at kontrakterne forl(cid:230)nges, s(cid:229) l(cid:230)nge der er bevillinger, uden at OLT-myndighederne og Kommissionens tjenestegrene behłver at vurdere s(cid:229)danne for- l(cid:230)ngelser kritisk. 45. Desuden har parterne i De Nederlandske Antiller generelt ikke overholdt de kontraktlige bestemmelser om udarbejdelse af situationsrapporter og regnskaber og heller ikke opbygget s(cid:229)danne administrative systemer og finansforvaltningssystemer, som de var forpligtede til. Det har delegationen ikke fulgt op p(cid:229). 46. De Nederlandske Antiller havde ved udgangen af 1997 kun indg(cid:229)et forpligtelser for 10 % af bevillingerne under 7. EUF med henblik p(cid:229) m(cid:229)lsektorerne, som ellers ifłlge beregningerne skulle have absorberet mindst 70 % af midlerne. Dette skyldtes, at Kom- missionen blev nłdt til at opgive Øt stort samfinansieret pro- jekt (22), fordi Kommissionen og Nederlandene ikke kunne n(cid:229) til enighed om det efter fem (cid:229)rs forhandlinger 48. I forbindelse med De Nederlandske Antillers program for udvikling af turismen (19,15 mio. ECU, hvoraf 13,35 mio. ECU eller 64 % af VP under 6. EUF kom fra 6. EUF) og erhvervsfrem- meplan (5,5 mio. ECU eller 26 % af VP) var det ikke klart, om de generelle m(cid:229)l for finansieringsaftalen var opfyldt, for ingen af del- tagerne havde indsamlet de nłdvendige oplysninger til m(cid:229)ling af projektresultaterne. I de tilf(cid:230)lde, hvor turismeprojektet skulle give indt(cid:230)gter, var det ikke fastsat i kontrakten, hvad disse indt(cid:230)gter skulle anvendes til. Desuden var erhvervsfremmeplanens finan- sielle b(cid:230)redygtighed ikke sikret, fordi den planlagte finansierings- mekanisme (en fond med revolverende midler) ikke fungerede i praksis. Desuden var nogle af midlerne til erhvervsfremmeplanen blevet anvendt til d(cid:230)kning af generalomkostninger, som i hen- hold til finansieringsaftalen ikke var stłtteberettigede. Disse mid- ler błr tilbagesłges. 49. I Aruba blev EUF-bistanden under b(cid:229)de 6. og 7. EUF anvendt udelukkende til udvidelsen af lufthavnen (9,35 mio. ECU (cid:150) 90 % af VP under 6. EUF og 39 % af VP under 7. EUF). Dette projekt, der blev ansłgt om i 1990, blev fłrst iv(cid:230)rksat i 1994. Efter igang- s(cid:230)tningen er det imidlertid gennemfłrt under effektiv overv(cid:229)g- ning og med godt resultat. 50. EUF-bistandsprocessen i Anguilla og p(cid:229) De Britiske Jomfru- łer samt Turks- og Caicosłerne var beh(cid:230)ftet med mangler, s(cid:229)som at projektm(cid:229)lene ikke var defineret pr(cid:230)cist nok, at projektdoku- mentationen omfattede unłjagtige data, at tidsplanen ikke blev overholdt, og at der ikke blev foretaget evalueringer. 51. P(cid:229) De Britiske Jomfrułer er et projekt til 2,5 mio. ECU (100 % af VP) om finansiering af opfłrelsen af en l(cid:230)remiddelcentral ved det eksisterende Community College blevet betydeligt forsinket. Det skyldes, at projektkonceptet og udbudsmaterialet, som var udarbejdet af en konsulent, som de lokale myndigheder havde rekrutteret og finansieret, ikke var godt nok, og ogs(cid:229) at der ikke har v(cid:230)ret noget samarbejde med Kommissionen. (22) Undertiden anvendes samfinansiering mellem Kommissionen og andre bidragydere, men langt stłrsteparten af EUF-finansierede projekter involverer ikke andre bidragydere. 52. Falklandsłerne modtog ikke programmerbare midler under 7. EUF, men i (cid:229)rene 1993-1996 fik de tildelt i alt 5 mio. ECU i Stabex-midler som kompensation for den lave fortjeneste ved salg af uld. Af dette belłb har OLT kun f(cid:229)et stillet 1,5 mio. ECU til 29. 9. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 276/9 r(cid:229)dighed, og der er udbetalt under 1 mio. ECU. Hverken Falk- landsłernes regering eller Kommissionen kunne sikre, at de dis- ponible midler blev anvendt hurtigt, s(cid:229) muligvis var der slet ikke noget presserende behov for disse midler (23). I hovedparten af de besłgte OLT har Kommissionens over- 58. v(cid:229)gning v(cid:230)ret utilstr(cid:230)kkelig. Dette skyldes dog i vid udstr(cid:230)kning, at ansvaret for gennemfłrelsen af projekter og aktioner i flere OLT, der er spredt over et undertiden enormt geografisk omr(cid:229)de, i de fleste tilf(cid:230)lde p(cid:229)hviler en enkelt kommissionsansat, som f(cid:229)r nogen administrativ assistance. 53. Under 6. og 7. EUF fik Fransk Antarktis tildelt 300 000 ECU til ornitologisk forskning p(cid:229) en ubeboet ł (Saint Paul). Denne bistand havde ikke noget udviklingsform(cid:229)l, s(cid:229) stłtten er nu truk- ket tilbage. 54. Artikel 234 i R(cid:229)dets afgłrelse om 7. EUF introducerede begrebet partnerskab mellem Kommissionen, den medlemsstat, hvorunder et OLT hłrer, og de lokale kompetente myndigheder. Det er fastsat i artikel 235, at »partnerskabet omfatter planl(cid:230)g- ning, forberedelse, finansiering, overv(cid:229)gning og evaluering af de foranstaltninger, som F(cid:230)llesskabet iv(cid:230)rks(cid:230)tter inden for ram- merne af denne afgłrelse, samt ethvert problem, som m(cid:229)tte opst(cid:229) i forbindelserne mellem OLT og F(cid:230)llesskabet«. 55. Men n(cid:229)r undtages to młder om planl(cid:230)gning af bistandsak- tioner i nogle franske OLT, drejede de (fire) młder, der blev holdt efter udarbejdelsen af VP, sig is(cid:230)r om udvidelse af den finansielle, faglige og handelsm(cid:230)ssige bistand til OLT og om midtvejsrevision af associeringsafgłrelsen. Trods de (cid:229)benbare problemer med gen- nemfłrelsen af de territoriale og regionale vejledende program- mer blev overv(cid:229)gning og evaluering af bistandsaktioner ikke behandlet p(cid:229) młderne. Overv(cid:229)gning og evaluering 56. De involverede medlemsstater varetager fordelingen af de programmerbare EUF-midler (jf. punkt 3), men gennemfłrelsen af programmerne p(cid:229)hviler Kommissionen og OLT i f(cid:230)llesskab. Medlemsstaterne er s(cid:229)ledes ikke ansvarlige for gennemfłrelsen af de enkelte EUF-stłttede projekter. Derfor havde de kun meget begr(cid:230)nsede oplysninger om projekternes indhold og gennemfł- relse. 57. Dermed har Kommissionen et ansvar for overv(cid:229)gningen af projekterne, og det er i fłrste instans placeret hos dens repr(cid:230)sen- tanter i OLT (s(cid:230)dvanligvis en r(cid:229)dgiver p(cid:229) stedet (en »resident advi- ser«) assisteret af en administrativ medarbejder), som refererer direkte til lederen af Kommissionens delegation. 59. Kommissionens centrale tjenestegrene har ikke v(cid:230)ret tilstr(cid:230)k- kelig aktive. Kommissionens dossierer om projekterne indeholdt ikke mange oplysninger, og Retten konstaterede kun i f(cid:229) tilf(cid:230)lde, at disse tjenestegrene havde truffet foranstaltninger til at f(cid:229) lłst problemer med gennemfłrelsen af bistandsforanstaltningerne. som ikke er vant 60. De lokale forvaltninger, til EUF- procedurerne, skal kun lejlighedsvis anvende EUF-bestemmelserne, som de finder komplicerede (f. eks. udbudsprocedurerne). I forbin- delse med samfinansiering skal de lokale bestemmelser og EUF- bestemmelserne anvendes samtidig. Kommunikationen mellem den lokale forvaltning og Kommissionen er besv(cid:230)rlig, n(cid:229)r der (ganske berettiget) ikke findes en stedlig delegation eller et stedligt agentur, som ellers kunne have stłttet den lokale forvaltning. 61. Den nuv(cid:230)rende struktur, der har hjemmel i LomØ- konventionerne og r(cid:229)dsafgłrelserne om OLT, skaber helt klart et dilemma: passende overv(cid:229)gning kr(cid:230)ver, at Kommissionen s(cid:230)tter flere ressourcer ind, men det ville ikke v(cid:230)re omkostningseffektivt, fordi der er tale om forholdsvis sm(cid:229) bistandsbelłb. Dette kan sammenlignes med forvaltningen af EUF-bistand i (nogle) AVS- stater, hvor meget stłrre belłb skal forvaltes med relativt f(cid:230)rre ressourcer. Problemet kan kun lłses, hvis forvaltningsstrukturen (cid:230)ndres fundamentalt og de involverede medlemsstater f(cid:229)r łgede befłjelser p(cid:229) omr(cid:229)det gennemfłrelse og overv(cid:229)gning af aktio- nerne. 62. I afgłrelsen (24) om b(cid:229)de 6. og 7. EUF er det fastsat, at b(cid:229)de OLT-myndighederne og F(cid:230)llesskabet skal foretage evalueringer af udviklingsaktiviteterne i OLT, s(cid:229) igangv(cid:230)rende og kommende udviklingsaktiviteter kan blive mere effektive. Der er tilsynela- dende ikke foretaget s(cid:229)danne evalueringer. KONKLUSION 63. I de fleste OLT ligger den łkonomiske udvikling p(cid:229) et hłjt niveau svarende til niveauet i nogle af medlemsstaterne i Den Europ(cid:230)iske Union. Det er langt hłjere end i AVS-staterne (jf. punkt 7 og 8). (23) Jf. ogs(cid:229) »Report of the UK National Audit Office on the Dependent Territories« (beretning fra Det Forenede Kongeriges nationale over- ordnede revisionsorgan om ikke-selvst(cid:230)ndige territorier) af 30. 5. 1997, s. 65. (24) Artikel 154 i r(cid:229)dsafgłrelsen om 6. EUF og artikel 226 og 227 i r(cid:229)ds- afgłrelsen om 7. EUF. C 276/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 9. 1999 I hovedparten af de besłgte OLT var udnyttelsesgraden for 64. de disponible programmerbare bevillinger under 6. EUF (63,5 mio. ECU) og 7. EUF (86 mio. ECU) lav i betragtning af, at VP allerede omfattede interventionssektorer og adskillige projekter. Indfłrelsen af »partnerskabet« som et led i 7. EUF har ikke givet v(cid:230)sentlige forbedringer (jf. punkt 20-24). mellem de forskellige OLT, og s(cid:229)danne afvigelser afspejler, at OLT- myndighederne ikke var lige interesserede i at f(cid:229) gennemfłrt VP. Da der ikke var anvendt łkonomiske/sociale/finansielle indikato- rer, og da der ikke var foretaget efterfłlgende evalueringer, var det vanskeligt at m(cid:229)le, om bistandsforanstaltningerne har v(cid:230)ret effek- tive. I en del tilf(cid:230)lde har foranstaltningernes bidrag til OLT(cid:146)s udvikling v(cid:230)ret begr(cid:230)nset (punkt 34-53). 65. Det błr defineres helt klart, hvilken rolle Kommissionen har ved fordelingen af programmerbare midler p(cid:229) de enkelte OLT. 66. Forvaltningssystemets finansielle oplysninger om den pro- grammerbare bistand, som var stillet til OLT(cid:146)s disposition, og om de regionale projekter er ikke gennemsigtige. Der er uoverens- stemmelser mellem EUF-regnskaberne og VP (punkt 14-16 og 31). 67. Der blev tildelt midler til regionalt samarbejde, selv om R(cid:229)det, Kommissionen og de berłrte myndigheder ikke havde nogen klar idØ om, hvilke s(cid:230)rlige m(cid:229)l der skulle forfłlges, eller hvordan mid- lerne ville blive anvendt. Derfor har det v(cid:230)ret meget vanskeligt at opfylde de prioriterede m(cid:229)l for det regionale samarbejde. De nederlandske og britiske OLT har brugt hovedparten af de begr(cid:230)n- sede regionale midler til at finansiere nogle OLT(cid:146)s deltagelse i han- delsfremmende foranstaltninger og turistmesser (punkt 29 og 30). 68. Svagheder i forundersłgelses-, udarbejdelses- og overv(cid:229)g- ningsprocedurerne samt i procedurer, som har taget mere sigte p(cid:229) formaliteter end p(cid:229) resultater, har vanskeliggjort gennemfłrelsen af en r(cid:230)kke projekter. Der kunne konstateres v(cid:230)sentlige afvigelser I Kommissionens centrale tjenestegrene og i OLT har over- 69. v(cid:229)gningen og opfłlgningen heraf ikke resulteret i mere produktiv og effektiv gennemfłrelse af bistandsforanstaltningerne (punkt 58, 59 og 62). 70. Den lokale administration er besv(cid:230)rlig: i forbindelse med relativt sm(cid:229) belłb skal der anvendes procedurer, som i bestemte tilf(cid:230)lde m(cid:229) v(cid:230)re komplicerede og langsommelige at anvende for forvaltninger, der ikke har erfaring med disse procedurer, fordi de kun skal anvendes lejlighedsvis (f. eks. procedurerne for udbud i OLT-sammenh(cid:230)ng). Desuden er EUF-projekter ofte led i et bre- dere program, som er samfinansieret med de medlemsstater, som de forskellige OLT opretholder s(cid:230)rlige forbindelser med, hvilket medfłrer, at der skal anvendes forskellige procedurer parallelt (punkt 60). 71. Det błr overvejes at (cid:230)ndre strukturen i forvaltningen af bistanden til OLT, s(cid:229) de berłrte medlemsstater głres hovedan- svarlige for gennemfłrelsen og overv(cid:229)gningen, m(cid:229)ske s(cid:229)dan som de er i forbindelse med et andet f(cid:230)llesskabsinstrument. Under alle omst(cid:230)ndigheder błr hovedm(cid:229)lene for bistanden samt forvaltnin- gen og gennemfłrelsen af den tages op til fornyet overvejelse. Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg p(cid:229) młdet den 15. juli 1999. P(cid:229) Revisionsrettens vegne Jan O. KARLSSON Formand for Retten I dennes frav(cid:230)r underskrevet af Patrick EVERARD Medlem af Retten 29. 9. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 276/11 BILAG 1 M¯L FOR OLT-ASSOCIERINGEN I HENHOLD TIL R¯DSAFG(cid:216)RELSER I artikel 1 i r(cid:229)dsafgłrelsen om 6. EUF fasts(cid:230)ttes fłlgende: »Denne afgłrelse har til form(cid:229)l at lette den łkonomiske, kulturelle og sociale udvikling og styrke den łkono- miske struktur i de i bilag I anfłrte lande og territorier, s(cid:230)rlig gennem udvikling af samhandelen, de łkono- miske forbindelser, landbrugssamarbejdet og det industrielle samarbejde mellem F(cid:230)llesskabet og landene og territorierne, ved at bidrage til at beskytte de landes og territoriers interesser, hvis łkonomi i betydelig grad er afh(cid:230)ngig af udfłrslen af r(cid:229)varer, og ved at iv(cid:230)rks(cid:230)tte finansielle interventioner og fagligt samarbejde. « I r(cid:229)dsafgłrelsen om 7. EUF fasts(cid:230)ttes hovedm(cid:229)lene i artikel 1-6 som fłlger: »Artikel 1 Denne afgłrelse har til form(cid:229)l at lette og fremskynde den łkonomiske, kulturelle og sociale udvikling og styrke de łkonomiske strukturer i de i bilag I opfłrte OLT. Artikel 2 F(cid:230)llesskabet stłtter OLT(cid:146)s bestr(cid:230)belser p(cid:229) at opn(cid:229) en global udvikling p(cid:229) grundlag af deres sociale og kulturelle v(cid:230)rdier, deres menneskelige potentiale, deres naturressourcer samt deres łkonomiske potentiale med henblik p(cid:229) at fremme OLT(cid:146)s sociale, kulturelle og łkonomiske fremskridt og deres befolkningers velf(cid:230)rd gennem opfyl- delse af deres fundamentale behov, anerkendelse af kvindens rolle og tilvejebringelse af mulighed for at lade menneskets evner komme til udfoldelse, idet dets v(cid:230)rdighed respekteres. Denne udvikling bygger p(cid:229) en b(cid:230)redygtig ligev(cid:230)gt mellem de łkonomiske m(cid:229)l, en rationel forvaltning af mil- jłet og en bedre udnyttelse af naturressourcerne og de menneskelige ressourcer. Artikel 3 Samarbejdet tager sigte p(cid:229) en udvikling, hvor mennesket er i centrum, b(cid:229)de som aktłr og som den, der pri- m(cid:230)rt skal drage nytte deraf; samarbejdet foruds(cid:230)tter derfor, at samtlige menneskerettigheder overholdes og fremmes. Samarbejdsaktionerne skal ses i dette positive perspektiv, hvor overholdelsen af menneskerettighe- derne anerkendes som en grundl(cid:230)ggende faktor i en reel udviklingsproces, og hvor samarbejdet i sig selv er t(cid:230)nkt som et bidrag til fremme af disse rettigheder. De enkelte menneskers og gruppers betydning og eventuelle initiativer anerkendes og fremmes ligeledes, s(cid:229)le- des at det konkret sikres, at befolkningerne reelt deltager i udviklingsbestr(cid:230)belserne. C 276/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 9. 1999 Artikel 4 F(cid:230)llesskabet og OLT till(cid:230)gger de regionale samarbejds- og integrationsbestr(cid:230)belser s(cid:230)rlig betydning og hłj prioritet. I denne forbindelse stłtter F(cid:230)llesskabet effektivt OLT(cid:146)s bestr(cid:230)belser p(cid:229) at organisere sig regionalt og p(cid:229) at udbygge deres samarbejde p(cid:229) regionalt og interregionalt plan med henblik p(cid:229) at fremme en mere ret- f(cid:230)rdig og afbalanceret łkonomisk verdensorden. Artikel 5 F(cid:230)llesskabet erkender nłdvendigheden af at give de mindst udviklede OLT s(cid:230)rbehandling og at tage hensyn til de s(cid:230)rlige problemer, de st(cid:229)r over for. Det l(cid:230)gger s(cid:230)rlig v(cid:230)gt p(cid:229) forbedring af de d(cid:229)rligst stillede befolk- ningsgruppers levevilk(cid:229)r. Samarbejdet indeb(cid:230)rer navnlig s(cid:230)rbehandling i forbindelse med fastl(cid:230)ggelse af de finansielle midlers omfang samt af betingelserne for anvendelsen af disse midler, s(cid:229)ledes at de mindst udviklede OLT kan overvinde strukturm(cid:230)ssige og andre hindringer for deres udvikling. Artikel 6 Inden for rammerne af deres respektive befłjelser undersłger de myndigheder, som deltager i den i artikel 10 omhandlede procedure for partnerskab, regelm(cid:230)ssigt resultaterne af anvendelsen af afgłrelsen og giver de r(cid:229)d og impulser, der er nłdvendige for virkeliggłrelsen af afgłrelsens m(cid:229)l. Ethvert spłrgsm(cid:229)l, der direkte kan hindre den effektive gennemfłrelse af afgłrelsens m(cid:229)l, kan rejses inden for procedurens rammer. « 29. 9. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 276/13 BILAG 2 DE TYVE OLT Britiske OLT Anguilla Caymanłerne Falklandsłerne South Georgia og De Sydlige Sandwichłer Montserrat Pitcairn Saint Helena og tilhłrende omr(cid:229)der Britisk Antarktisk Territorium De britiske territorier i Det Indiske Ocean Turks- og Caicosłerne De Britiske Jomfrułer Franske OLT Samfund Mayotte Saint Pierre og Miquelon Territorier Ny Kaledonien Fransk Polynesien De franske besiddelser i det sydlige Indiske Ocean og Antarktis Wallis og Futunałerne Nederlandske OLT Aruba De Nederlandske Antiller (Bonaire, Curacao, Sint Maarten, Saba, Sint-Eustatius) Land med s(cid:230)rlige forbindelser med Danmark Grłnland C 276/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 9. 1999 OVERSIGT OVER FORPLIGTELSER OG UDBETALINGER FORDELT P¯ OLT I MIO. ECU OG I % AF VP BILAG 3 (pr. 31. 12. 1992) (pr. 31. 12. 1997) 6. EUF 7. EUF (pr. 31. 12. 1997) Forpligt. % Udbet. % Forpligt. % Udbet. % Forpligt. % Udbet. % Mayotte Programmerbar Ikke-programmerbar Ny Kaledonien Programmerbar Ikke-programmerbar Fransk Polynesien Programmerbar Ikke-programmerbar Saint Pierre og Miquelon Programmerbar Ikke-programmerbar Sydlige Indiske Ocean og Ant- arktis Programmerbar Ikke-programmerbar Wallis og Futunałerne Programmerbar Ikke-programmerbar Aruba Programmerbar Ikke-programmerbar De Nederlandske Antiller Programmerbar Ikke-programmerbar Anguilla Programmerbar Ikke-programmerbar Caymanłerne Programmerbar Ikke-programmerbar Falklandsłerne Programmerbar Ikke-programmerbar Montserrat Programmerbar Ikke-programmerbar Saint Helena Programmerbar Ikke-programmerbar Turks- og Caicosłerne Programmerbar Ikke-programmerbar De Britiske Jomfrułer Programmerbar Ikke-programmerbar 4,25 100 3,86 91 7,84 100 6,01 77 5,22 63 3,17 39 2,60 100 1,60 62 3,24 100 2,83 87 0,51 8 0,28 4 19,59 92 5,02 24 1,80 100 0,75 41 1,50 100 1,489 99 0,70 100 0,50 71 2,00 100 1,34 67 1,40 100 1,28 91 1,60 100 1,59 100 1,50 100 0,88 58 4,49 1,15 5,64 95 I/R 7,83 100 4,30 I/R 12,13 7,55 7,51 15,06 3,00 0,03 3,03 92 I/R 88 I/R 0,30 100 (cid:151) (cid:151) 0,30 3,30 88 (cid:151) (cid:151) 3,30 4,47 94 1,15 100 5,62 7,81 4,05 11,86 99 94 5,51 67 7,51 100 13,02 3,00 88 (cid:151) 0 3,00 0,27 90 (cid:151) (cid:151) 0,27 3,19 85 (cid:151) (cid:151) 3,19 6,62 3,29 9,91 20,29 1,48 21,77 1,79 1,50 3,30 1,49 0,50 1,99 95 I/R 97 I/R 99 I/R 99 I/R 0,70 100 I/R 0,49 1,19 2,00 100 2,23 I/R 4,23 1,40 100 (cid:151) (cid:151) 1,40 1,70 0,52 2,22 98 I/R 1,50 100 1,43 I/R 2,93 5,72 82 3,29 100 9,01 13,18 0,85 14,03 63 57 1,68 93 1,50 100 3,18 1,49 100 0,50 100 1,99 0,66 94 0,49 100 1,15 2,00 100 2,23 100 4,23 1,39 (cid:151) 1,39 1,65 0,15 1,80 99 95 29 1,50 100 1,43 100 2,93 6,63 3,38 10,01 8,99 13,2 22,19 4,67 8,21 12,88 99 I/R 73 I/R 35 I/R 5,44 81 3,38 100 8,82 7,53 6,58 14,11 3,56 6,14 9,70 60 50 27 75 3,000 100 0,036 I/R 3,036 3,00 100 0 (cid:151) 3,00 0,03 11 (cid:151) (cid:151) 0,03 0,03 1 (cid:151) (cid:151) 0,03 3,21 0,09 3,30 70 I/R 7,55 100 0,34 I/R 7,89 10,24 13,93 24,17 2,68 0,23 2,91 45 I/R 93 I/R (cid:151) I/R I/R 1,28 1,28 (cid:151) I/R I/R 5,69 5,69 0,66 0,58 1,24 1,21 0,05 1,26 17 I/R 50 I/R 3,89 100 0,82 I/R 4,71 2,40 100 1,61 I/R 4,01 2,14 47 0,09 100 2,23 4,29 0,09 4,38 3,90 2,93 6,83 1,82 (cid:151) 1,82 57 26 17 27 63 0 (cid:151) I/R 45 0,58 0,58 (cid:151) I/R 5,69 100 5,69 0,017 0,009 0,019 0,85 0,04 0,89 0,32 0,57 0,89 0,04 1,22 1,26 0,4 2 36 80 8 70 1,7 76 Kilde: GD VIII (cid:151) OLAS (cid:151) Regnskab over hvert OLT. NB: 1) Ikke-programmerbar bistand omfatter bistand ud over VP, s(cid:229)som Stabex, Sysmin og katastrofebistand. 2) I/R = ikke relevant: der er ikke tidligere tildelt midler. 29. 9. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 276/15 OVERSIGT OVER BNP OG EUF-BISTAND PR. INDBYGGER TIL OLT OG NOGLE AVS-STATER BILAG 4 Befolkning BNP pr. indbygger/(cid:229)r (kłbekraftsparitet) (USD) Programmerbar bistand (7. EUF) pr. indbygger/5 (cid:229)r (ECU) OLT Caymanłerne Aruba Saint Pierre og Miquelon De Britiske Jomfrułer De Nederlandske Antiller Ny Kaledonien Fransk Polynesien Anguilla Turks- og Caicosłerne Montserrat Wallis og Futunałerne Mayotte Saint Helena AVS-stater Barbados Gabon Papua Ny Guinea C(cid:244)te d(cid:146)Ivoire Haiti Madagaskar Angola Burkina Faso Mozambique Tchad Ethiopien 36 000 68 000 7 000 13 000 211 000 191 000 233 000 11 000 15 000 13 000 15 000 105 000 7 000 258 000 1 190 000 4 496 000 15 000 000 6 611 000 14 061 000 10 548 000 10 891 000 18 165 000 7 166 000 58 732 000 23 800 21 000 11 000 10 200 9 800 8 000 8 000 7 400 6 400 4 360 2 000 600 F/I 10 300 5 400 2 400 1 620 1 000 880 800 740 670 600 430 (1) Ingen tildelinger under 7. EUF. F/I = der foreligger ikke tal. Kilde: ODCI-Gov/CIA-action/factbook: de fleste data vedrłrer 1995; i nogle tilf(cid:230)lde vedrłrer dataene 1996. (cid:151) (1) 111,40 428,57 184,62 107,70 65,45 56,22 263,64 260,00 300,00 306,67 63,81 342,86 21,31 25,13 10,28 7,45 17,01 9,46 10,90 13,71 9,39 15,39 3,64 C 276/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 9. 1999 BILAG 5 MEDLEMSSTATERNES BISTAND TIL OLT (1) 1991-1996 1993-1997 1994-1999 (mio. ECU) Britiske OLT (2) Anguilla Caymanłerne Falklandsłerne South Georgia og De Sydlige Sandwichłer Montserrat Pitcairn Saint Helena og tilhłrende omr(cid:229)der Britisk Antarktisk Territorium De britiske territorier i Det Indiske Ocean Turks- og Caicosłerne De Britiske Jomfrułer Franske OLT (3) Samfund: Mayotte (4) Saint Pierre og Miquelon Territorier: Ny Kaledonien Fransk Polynesien Franske besiddelser i det sydlige Indiske Ocean Wallis & Futunałerne (4) 16,0 0,4 4,1 (cid:151) 40,3 0,9 80,0 (cid:151) 1,2 56,6 8,8 208,3 76,7 16,5 284,3 229,8 2,4 8,8 618,5 Nederlandske OLT (5) Aruba De Nederlandske Antiller (Bonaire, Curacao, Sint Maarten, Saba, Sint- Eustatius) Land med s(cid:230)rlige forbindelser med Danmark Grłnland 117,7 427,4 545,1 (1) Det fremg(cid:229)r ikke, hvilke elementer de forskellige medlemsstater inkluderer som »bistand« i de tal, de forelagde Retten. Tallene fra forskellige medlemsstater er m(cid:229)ske ikke sammenlignelige. (2) Kilde: Det Forenede Kongeriges nationale overordnede revisionsorgan (Report National Audit Office HC 13. (cid:150) 30. 5. 1997). (3) Kilde: Frankrigs nationale overordnede revisionsorgan (Cour des comptes fran(cid:231)aise) (cid:151) Ministeriet for oversłiske besiddelser (SecrØtariat d(cid:146)(cid:201)tat (cid:224) l(cid:146)Outre-Mer). (4) Disse OLT modtager yderligere 293,36 mio. EUR i perioden 1995-2000. (5) Kilde: Nederlandenes nationale overordnede revisionsorgan (Algemene Rekenkamer) (cid:151) OECD. 29. 9. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 276/17 BILAG 6 TILDELINGER AF PROGRAMMERBARE MIDLER 6. EUF 7. EUF (mio ECU) Vejledende program EUF-regnskaber Vejledende program EUF-regnskaber Franske OLT Ny Kaledonien Mayotte Fransk Polynesien Saint Pierre og Miquelon Franske besiddelser i det sydlige Indiske Ocean Wallis og Futunałerne Subtotal Nederlandske OLT De Nederlandske Antiller Aruba Subtotal Britiske OLT Anguilla Caymanłerne Falklandsłerne South Georgia og De Sydlige Sandwichłer Montserrat Pitcairn Saint Helena og tilhłrende omr(cid:229)der Britisk Antarktisk Territorium De britiske territorier i Det Indiske Ocean Turks- og Caicosłerne De Britiske Jomfrułer Subtotal I alt NB: Grłnland n(cid:230)vnes ikke, da det ikke har modtaget bistand. 7,85 4,25 8,25 2,60 0,30 3,25 7,85 4,75 8,25 3,43 0,30 3,75 26,50 28,33 20,70 6,90 27,60 1,80 1,50 0,70 (cid:151) 2,00 (cid:151) 1,40 (cid:151) (cid:151) 1,80 1,50 10,70 64,80 20,93 6,97 27,90 1,80 1,50 0,70 (cid:151) 2,00 (cid:151) 1,40 (cid:151) (cid:151) 1,73 1,50 10,63 66,86 12,50 7,20 13,10 3,40 0,30 5,10 41,60 23,77 7,93 31,70 3,02 (cid:151) (cid:151) (cid:151) 4,03 (cid:151) 2,52 (cid:151) (cid:151) 4,03 2,52 16,12 89,42 12,50 6,70 13,10 3,00 0,30 4,60 40,20 22,72 7,58 30,30 3,02 (cid:151) (cid:151) (cid:151) 4,03 (cid:151) 2,52 (cid:151) (cid:151) 3,90 2,52 15,99 86,49 C 276/18 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 9. 1999 KOMMISSIONENS SVAR SAMMENDRAG Bestemmelserne om finansiel bistand til de oversłiske lande og territorier (OLT) under sjette og syvende EUF findes i R(cid:229)dets afgłrelse vedtaget med enstemmighed den 30. juni 1986 (EFT L 175 af 1. 7. 1986) og i R(cid:229)dets afgłrelse af 25. juli 1991 (EFT L 263 af 19. 9. 1991) om OLT(cid:146)s associering med Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab (associeringsafgłrelsen). Med hensyn til OLT(cid:146)s łkonomiske udvikling har R(cid:229)det łnsket, at disse lande og territorier skal nyde fordel af de samme instrumenter som landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS), samtidig med at der tages hensyn til de s(cid:230)rlige forbindelser, som disse lande har til de lande, hvorunder de hłrer. De franske, britiske og nederlandske OLT, bortset fra Grłnland (dansk OLT), modtager s(cid:229)ledes finansiel bistand fra Unionen, som skal ses i sammenh(cid:230)ng med fłlgende betragtninger: (cid:151) associeringsafgłrelsen, der indeholder de n(cid:230)rmere bestemmelser for tildeling af udviklingsbistand, skal godkendes med enstemmighed af R(cid:229)det (cid:151) OLT(cid:146)s status over for de lande, hvorunder de hłrer, er forskellig afh(cid:230)ngig af, om der er tale om Frankrig, Nederlandene eller Det Forenede Kongerige (cid:151) de politiske forbindelser mellem OLT og det land, hvorunder de hłrer, er ligeledes meget forskellige (cid:151) den medlemsstat, som en OLT henhłrer under, yder en stłrre bilateral bistand end f(cid:230)llesskabsbistanden, der betragtes som et supplement; det forklarer undertiden udv(cid:230)lgelsen af visse projekter i de vejledende programmer (cid:151) OLT er ikke suver(cid:230)ne stater, men nogle af dem har en vis autonomi i forhold til det land, hvorunder de hłrer (cid:151) endelig er OLT meget forskelligartede og har hver is(cid:230)r en r(cid:230)kke individuelle tr(cid:230)k, is(cid:230)r med hensyn til deres udviklingsniveau. R(cid:229)det tr(cid:230)ffer med enstemmighed afgłrelse om den bistand, der skal tildeles OLT. P(cid:229) grund af deres s(cid:230)rlige status og deres s(cid:230)rlige forbindelser med Den Europ(cid:230)iske Union modtager de stłrre bistand end AVS-landene. Kommissionen, der bestr(cid:230)ber sig p(cid:229) at v(cid:230)re s(cid:229) neutral som mulig, foresl(cid:229)r tildeling af midlerne til medlems- staterne. Efter en drłftelse aftaler disse derefter den videre fordeling af midlerne p(cid:229) de forskellige OLT-grupper (fransk, britisk og nederlandsk). Den endelige fordeling p(cid:229) de enkelte OLT fastl(cid:230)gges derefter af den medlems- stat, hvorunder den enkelte OLT hłrer. Kommissionen fłrer tilsyn med, at EUF-bestemmelserne med hensyn til programmering og forberedelse af projekter og programmer overholdes. Disse krav kan undertiden resultere i yderligere forsinkelser. I henhold til reglerne om programmering under 7. EUF har Kommissionen haft mulighed for at v(cid:230)re direkte involveret i udarbejdelsen af de vejledende programmer. Det bestemmes bl. a. , at alle medlemsstater deltager i beslut- ningsprocessen efter undertegnelsen af det vejledende program. Kommissionen administrerer dog bistanden til OLT mest effektivt, da midlerne og ressourcerne er begr(cid:230)nsede, og da OLT ligger s(cid:229) langt v(cid:230)k. Kommissionen er af den opfattelse, at dens finansielle informationssystem giver alle de nłdvendige oplysnin- ger. Bogfłringsmetoden for de regionale midler under 6. og 7. EUF for OLT er de samme som dem, der anven- des for de andre regionale midler under disse EUF. 29. 9. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 276/19 Det er hverken łnskeligt eller hensigtsm(cid:230)ssigt, at Kommissionen eller OLT selv anstiller sammenligninger mel- lem AVS og OLT. De forskellige associeringsafgłrelser er meget forskellige fra de tilsvarende LomØ-konventioner. Indkomst pr. indbygger er s(cid:229)ledes ikke det eneste kriterium, der skal tages i betragtning. Kommissionen har endvidere indledt overvejelser med OLT og medlemsstaterne, som vil kunne resultere i en (cid:230)ndring af metoden for forvaltning af »OLT 2000« (1). Hovedansvaret for forvaltning og gennemfłrelse vil i stigende omfang kunne l(cid:230)gges ud p(cid:229) lokalt plan. (1) De associerede oversłiske landes og territoriers stilling og retningslinjer vedrłrende »OLT 2000« (KOM (1999) 163 endelig udg. ). C 276/20 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 9. 1999 INDLEDNING Generelle bem(cid:230)rkninger 3. Alle EU(cid:146)s 15 medlemsstater er fuldt ud involveret i program- meringen af OLT-midlerne og projektafgłrelserne via EUF- udvalget, der undersłger og udtaler sig om hvert enkelt finansie- ringsforslag. TILDELING AF MIDLER Rammerne for bistanden til OLT 6, 7, 8. OLT(cid:146)s status adskiller sig fra AVS-landenes hvad ang(cid:229)r samarbejdet og de łvrige omr(cid:229)der i associeringen med EU. Denne forskel afspejler sig i de forskellige associeringsafgłrelser, der er vedtaget af R(cid:229)det. Det er endvidere et krav fra OLT. 9. De belłb, der tildeles de vejledende programmer, fasts(cid:230)ttes ud fra bredere kriterier end blot BNP. I overensstemmelse med R(cid:229)dets afgłrelse er form(cid:229)let at fremme disse territoriers łkonomiske, kulturelle og sociale udvikling. Programmering af bistanden Tildeling til grupper af OLT 13. Den afvigelse, som Revisionsretten p(cid:229)taler mellem R(cid:229)dets afgłrelse inden for rammerne af EUF og Kommissionens forslag, skyldes den s(cid:230)rlige procedure, der fłlges i forbindelse med forde- lingen af midlerne til OLT. R(cid:229)det tr(cid:230)ffer afgłrelse om det samlede belłb. Efter at der er foretaget en opdeling mellem programmer- bare midler og ikke-programmerbare midler, foresl(cid:229)r Kommissio- nen en fordeling p(cid:229) de enkelte OLT-grupper p(cid:229) basis af de forskel- lige kriterier, der er aftalt med de tre berłrte medlemsstater. De tre medlemsstater kan eventuelt justere disse forslag for de enkelte OLT-grupper. Den endelige afgłrelse tr(cid:230)ffes af R(cid:229)det. Derefter fordeler hver enkelt medlemsstat det aftalte belłb mellem sine OLT p(cid:229) grundlag af sine egne kriterier og prioriteringer. I henhold til R(cid:229)dets afgłrelse af juni 1986 skulle de reste- 15. rende midler under 5. EUF/Stabex tildeles 5. EUF (86/285/E(cid:216)F). 1,1 mio. ECU er tildelt de nederlandske OLT. Dette supplerende belłb er blevet fłjet til belłbet i det vejledende program under 6. EUF for De Nederlandske Antiller og Aruba. 16. Afgłrelsen om at forhłje tildelingen til Saint-Pierre og Mique- lon blev truffet for at hj(cid:230)lpe disse samfund med at overvinde de alvorlige łkonomiske problemer, der er en fłlge af konflikten med Canada om fiskerizoner. Efter at den lokale łkonomi var brudt sammen, har Kommissionen efter anmodning fra Den Fran- ske Republik gjort en stor indsats for at mobilisere de bevillinger, der endnu ikke er udnyttet under de tidligere EUF. P(cid:229) grund af situationens alvor har man m(cid:229)ttet ty til s(cid:230)rlige procedurer for at yde hurtig og effektiv bistand til den kriseramte łkonomi. Tildeling af midler til de enkelte OLT 17. Kommissionen foresl(cid:229)r de tre berłrte medlemsstater en for- deling af de samlede midler i tre dele p(cid:229) basis af de forskellige parametre. De tre medlemsstater forhandler indbyrdes, og R(cid:229)det tr(cid:230)ffer den endelige afgłrelse. Hver enkelt medlemsstat foretager den videre fordeling af midlerne p(cid:229) grundlag af sine egne kriterier. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om fordelingen af midlerne p(cid:229) de enkelte OLT uden at give nogen n(cid:230)rmere begrun- delse. Kommissionen har ingen kontrol over denne procedure. Hidtil er partnerskabsordningen prim(cid:230)rt blevet anvendt til at drłfte problemer af f(cid:230)lles interesse. 19. I mods(cid:230)tning til Revisionsretten finder Kommissionen, at regnskaberne over disse operationer er gennemsigtige, hvad ang(cid:229)r midlernes anvendelse. Den finder ikke, at der er behov for at fore- tage en afstemning mellem EUF-regnskaberne og de vejledende programmer. Det vejledende program er ikke noget regnskab, men et dokument, der giver en generel beskrivelse af, hvorledes man har til hensigt at anvende midlerne under EUF. Den trykfejl, som Revisionsretten har fundet p(cid:229) 0,2 mio. ECU (Turks & Caicos), har ikke haft nogen finansielle konsekvenser for Unionen. GENNEMF(cid:216)RELSEN AF BISTANDEN Vejledende programmer 14. Kommissionens beslutning om at overfłre ikke-anvendte bevillinger p(cid:229) 3,415 mio. ECU under 6. EUF til OLT kommer til udtryk i regnskaberne. Der henvises til disse belłb i de vejledende programmer om programmering under 7. EUF. Belłbene er imid- lertid aldrig blevet overfłrt fra 6. til 7. EUF i regnskaberne, da der ikke har foreligget nogen r(cid:229)dsafgłrelse herom. 20-23. Gennemfłrelsesreglerne skal overholdes. De er fastsat i associeringsafgłrelserne (anden del, afsnit III, kapitel IV (6. EUF), og tredje del, afsnit III, kapitel V (7. EUF)). Kommissionen er for- pligtet til at overholde disse. Under hensyntagen til en r(cid:230)kke for- sinkelser har Kommissionen allerede foretaget justeringer, f. eks. (cid:230)ndringer af datoer for p(cid:229)begyndelse og afslutning af projekter i finansieringsaftalen. Forpligtelsesgraden afh(cid:230)nger endvidere af 29. 9. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 276/21 modtagerlandenes udnyttelsesgrad. Der skal i denne forbindelse tages hensyn til forskellen mellem OLT, men ogs(cid:229) inden for OLT- grupperne. Til trods for disse vanskeligheder bestr(cid:230)ber Kommissionen sig for at etablere en dialog og fremme samarbejdet mellem OLT, OD og AVS, og projekterne er kun Øt middel blandt andre. 24. Med hensyn til de fem tilf(cid:230)lde med langsomme procedurer, der omtales af Retten, kan Kommissionen komme med fłlgende bem(cid:230)rkninger: 29. Kommissionen henleder opm(cid:230)rksomheden p(cid:229) fłlgende aspekter: a) Kommissionen behandler programmeringen meget omhygge- ligt og seriłst, hvilket forklarer, hvorfor OLT-forhandlingerne har v(cid:230)ret s(cid:229) langvarige. b) Kommissionen har ofte beklaget denne mangel p(cid:229) et globalt og strategisk overblik; det er imidlertid de lokale begr(cid:230)nsnin- ger, den m(cid:229) affinde sig med. c) Kravene i associeringsafgłrelsen med hensyn til forberedelse og forundersłgelser bevirker, at partneren ofte har problemer med at overholde dem, hvilket medfłrer forsinkelser. Kom- missionen erkender, at procedurerne er langsomme og kom- plicerede, og bestr(cid:230)ber sig p(cid:229) at forenkle dem. d) P(cid:229) grund af de utilstr(cid:230)kkelige belłb, der er til r(cid:229)dighed under EUF, er det i visse tilf(cid:230)lde nłdvendigt at gennemfłre samfi- nansiering (midler, der hidrłrer fra modtagerlandet eller den berłrte medlemsstat); det forklarer, hvorfor der er s(cid:229) mange involveret i projekterne. e) Forsinkelserne kan skyldes delegationernes eller de lokale ansvarlige kontorers struktur. Kommissionen har imidlertid ofte f(cid:229)et p(cid:229)lagt restriktioner med hensyn til menneskelige res- sourcer eller delegationernes eller de lokale kontorers drifts- budget eller missionsbudgetterne. Delegationernes og de lokale kontorers nuv(cid:230)rende struktur i Vestindien, som endnu en gang har f(cid:229)et p(cid:229)lagt restriktioner, er et eksempel herp(cid:229). Til trods herfor głres der alt for, at de potentielle stłttemodtagere kan udnytte de foresl(cid:229)ede stłtteordninger fuldt ud. Regionale midler 25. Kommissionen er opm(cid:230)rksom p(cid:229), at der skal samarbejdes om territoriale og regionale programmer, selv om disse program- mer fastl(cid:230)gges i s(cid:230)rskilte forhandlinger. Programmeringen af de territoriale midler har fłrste prioritet for OLT. Derefter prioriteres de regionale midler. 28. Det regionale samarbejde er generelt udtryk for partnernes vilje til at samarbejde. Det er uhyre vanskeligt at etablere et regio- nalt samarbejde. Bortset fra at samarbejdet ikke fremmes p(cid:229) grund af stłttemodtagerens łkarakter, er der ogs(cid:229) andre forhold, der głr sig g(cid:230)ldende: stłttemodtagernes afsides geografiske beliggenhed, sproglige og kulturelle forskelle og undertiden i et vist omfang til- bageholdenhed uden for og endog inden for disse territorier. a) Det er uhyre vanskeligt at etablere et regionalt samarbejde af de under punkt 28 n(cid:230)vnte (cid:229)rsager. b) Forskellene med hensyn til status, OLT(cid:146)s udviklingsm(cid:229)l inden for samme region, uanset om de tilhłrer samme gruppe eller ej, fremmer ikke etableringen af et regionalt samarbejde. I Stillehavsomr(cid:229)det f. eks. bevirker det forhold, at de to franske territorier ligger meget langt fra hinanden, at fornemmelsen af at tilhłre samme regionale enhed bliver forholdsvis svag. Den politiske fornemmelse af det regionale tilhłrsforhold kan over- skride F(cid:230)llesskabets rammer, s(cid:229)ledes at der bliver tale om regionale organisationer, som f. eks. Forum for Stillehavet og F(cid:230)llesskabet for Det Sydlige Stillehav. c) Kommissionen udfolder store bestr(cid:230)belser for at fremme sam- arbejdet mellem AVS og OLT. Det tager imidlertid tid at over- vinde OLT(cid:146)s egen tilbageholdenhed, den manglende forst(cid:229)else samt kulturelle og sproglige hindringer. OLT er ikke selvst(cid:230)n- dige stater, som AVS. For OLT er det kun den medlemsstat, hvorunder de hłrer, der har befłjelse til at fłre forhandlinger om et s(cid:229)dant samarbejde. d) For at udvikle en strategi skal Kommissionen og OLT v(cid:230)re enige om en f(cid:230)lles vision. Kommissionen kan ikke uden videre gennemtvinge sin opfattelse. Et enkelt punkt, hvorom der kan opn(cid:229)s enighed, synes at v(cid:230)re fremme af turismen p(cid:229) regionalt plan. 30. Kommissionen er af den opfattelse, at der er gjort fremskridt i det regionale samarbejde. Der er imidlertid tale om et k(cid:230)mpe- stort projekt, som skal bedłmmes p(cid:229) lang sigt under hensyntagen til udgangspositionen. 31. Der anvendes samme metode til at bogfłre de regionale mid- ler under 6. og 7. EUF for OLT som for de łvrige regionale midler under disse EUF. Den samlede tildeling til regionale projekter i OLT bogfłres glo- balt (plan 2, klasse 1). Der anvendes imidlertid s(cid:230)rskilte tekstno- ter i plan 0, klasse 3 og 4, for at vise, hvorledes de samlede regio- nale midler til OLT er opdelt p(cid:229) region. Forpligtelsen til et regionalt projekt opfłres som enhver anden prim(cid:230)r forpligtelse (plan 2, klasse 2). Projektets tilknytning til et enkelt OLT eller til en region afh(cid:230)nger af projektets art. I tilf(cid:230)lde C 276/22 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 9. 1999 af et regionalt OLT-projekt bliver der automatisk foretaget ekstra posteringer i plan 0, klasse 4 og 3, for at vise, at der udbetales belłb af den bevilling, der er stillet til r(cid:229)dighed for regionen. Det er derfor let at indhente oplysninger om anvendelse af de regio- nale midler. Ikke-programmerbare midler 32. Det er korrekt, at Stabex-midlerne er blevet anvendt i et rela- tivt langsomt tempo. Dette skyldes enten problemer i forbindelse med en god og effektiv forvaltning eller problemer i forbindelse med OLT-stłttemodtagerens geografiske beliggenhed (se nedenfor under punkt 42 og 52). Gennemfłrelse af individuelle projekter og aktioner 34. Kommissionen udtrykker tilfredshed med, at Revisionsretten ikke har konstateret mangler i forbindelse med forvaltningen af EU-midlerne til OLT. Med hensyn til de fire specifikke bem(cid:230)rk- ninger kan der anfłres fłlgende: a) Utilstr(cid:230)kkelige disponible midler p(cid:229) stedet (lokale eller andre), manglende data hos de łvrige institutioner (IMF, Verdensban- ken,. ) og det s(cid:230)rlige forhold mellem OLT og den medlems- stat, hvorunder de hłrer; Kommissionen anvender de forelig- gende af stłttemodtageren. som normalt r(cid:229)dighed stilles data, til b) I en r(cid:230)kke tilf(cid:230)lde reduceres EU(cid:146)s bidrag, fordi der er tale om samfinansiering. c) og d) For stort arbejdspres, manglende personale og midler er ligeledes faktorer, der kan skade projekterne. 36 og 37. Kommissionen erkender i lighed med Revisionsretten, at projekterne i Ny Kaledonien har v(cid:230)ret nyttige og effektive, selv om et enkelt (1/5 af det vejledende program) var beh(cid:230)ftet med mangler. i udarbejdelsen 38. Forsinkelserne projektet »Outoumaoro/Fransk Polynesien« skyldes, at de lokale myndighe- der har v(cid:230)ret langsomme til at opfylde Kommissionens kvalitets- krav. Man er i łjeblikket i f(cid:230)rd med at f(cid:230)rdiggłre finansierings- forslaget. af 39. Ifłlge Kommissionen skal de almindelige regler for tildeling af kontrakter overholdes fuldt ud. Det lokale udvalg, der behand- lede de indgivne bud, havde planer om at tildele kontrakten til et polynesisk skibsv(cid:230)rft p(cid:229) grundlag af kriterier, der ikke indgik i udbudsmaterialet. Udv(cid:230)lgelsen af det fijianske v(cid:230)rft var sket p(cid:229) grundlag af EU(cid:146)s procedure. De to sidste fartłjer leveres i maj og juni 1999. 40. Revisionsretten fremh(cid:230)ver med rette, at Fransk Polynesien ikke har overholdt sine forpligtelser med hensyn til at stille sup- plerende finansiering til r(cid:229)dighed som fastsat i finansieringsafta- len. 41. Hovedform(cid:229)let med projektet i Fransk Polynesien var at for- bedre perlernes kvalitet. Det er imidlertid meget vanskeligt at fast- s(cid:230)tte indikatorerne i finansieringsaftalen for dette m(cid:229)l som led i forskningsprojektet. Det er planen at gennemfłre en efterfłlgende evaluering af virkningen og resultaterne. »Rammeaftalen om gensidige forpligtelser« (cid:151) »Cadre 42. d(cid:146)Obligations Mutuelles (C. O. M. )« blev undertegnet i marts 1998, selv om den blev forelagt allerede i 1993. Den tid, der er g(cid:229)et mel- lem dokumentet blev forelagt og undertegnet, skyldes, at myn- dighederne i Fransk Polynesien łnskede, at der skulle gennemfł- res en kontrol af de tidligere interventioner inden bestemmelserne i COM blev endelig fastlagt. Denne kontrol blev fłrst afsluttet i november 1997. 43. Kommissionen er tilfreds med, at Revisionsretten udtalte sig positivt om forvaltningen af midlerne p(cid:229) Mayotte. 44. Kommissionen forsłger at koncentrere stłtten om hłjst to sektorer i De Nederlandske Antiller. Kommissionen forsłger end- videre at overbevise OLT om, at de skal koncentrere denne stłtte geografisk, selv om łernes geografiske spredning er en faktor, der spiller en afgłrende rolle i De Nederlandske Antiller. Der skal end- videre tages hensyn til stłrrelsen af den bilaterale stłtte. Med hen- syn til forl(cid:230)ngelse af kontrakterne vil Kommissionen słrge for, at der gennemfłres en mere omhyggelig undersłgelse, inden kon- trakterne eventuelt bliver forl(cid:230)nget eller udvidet. 46. Revisionsretten kommer ind p(cid:229) projektet om opfłrelse af en teknisk skole i Sint Maarten (8 000 000 ECU). Dette projekt er p(cid:229) initiativ af Kommissionen blevet opgivet til stor utilfredshed for de lokale myndigheder, fordi det berłrte OLT efter mere end fem (cid:229)rs forlłb med utallige henvendelser og rykkere fra Kommissio- nen ikke har form(cid:229)et at freml(cid:230)gge det minimum af oplysninger, der głr det muligt at iv(cid:230)rks(cid:230)tte projektet (de lokale myndighe- ders egentlige łnske, valg af undervisningssprog, sektorundersł- gelser osv. ). Kommissionen fik endvidere i stigende omfang opfat- telsen af, at de oprindelige data, der dannede baggrund for projektet, var (cid:230)ndret (is(cid:230)r de demografiske data). 47. Prognoserne over udvidelsen af St. Eustatius(cid:146) lufthavns start- og landingsbaser var unłjagtige. Det var vanskeligt at udarbejde disse prognoser. Kommissionen indrłmmer i łvrigt, at den har v(cid:230)ret for optimistisk i dette tilf(cid:230)lde. Med hensyn til terminalen har projektgennemfłrelsen v(cid:230)ret man- gelfuld (gennemfłrelse varetaget af de antilliske myndigheder). 29. 9. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 276/23 Kommissionens repr(cid:230)sentanter har siden underrettet de lokale myndigheder om disse mangler. Man er i łjeblikket i f(cid:230)rd med at finde lłsning p(cid:229) problemerne. Overv(cid:229)gning og evaluering 48. Med hensyn til projektet »Business Development Scheme« (BDS) var bestemmelserne i finansieringsaftalen upr(cid:230)cise p(cid:229) en r(cid:230)kke punkter. Under projektets gennemfłrelse har Kommissio- nen bestilt et yderligere kontrolbesłg. Derefter er der rettet hen- stillinger til lederne, som har konkluderet, at projektet skulle betale en r(cid:230)kke driftsudgifter. Kommissionen finder i denne forbindelse, at det ikke er nłdven- digt at kr(cid:230)ve, at de p(cid:229)lłbende omkostninger d(cid:230)kkes. 49. Kommissionen er tilfreds med Revisionsrettens positive bem(cid:230)rkninger vedrłrende projektet i Aruba. 51. Problemet med den lokale konsulent er et godt eksempel p(cid:229) den type vanskeligheder, som Kommissionen stłder p(cid:229) i forbin- delse med overholdelse af associeringsafgłrelsens bestemmelser om udnyttelse af lokale ressourcer. 56-59. Hovedansvaret for udvikling, herunder anvendelse af EU-midler, hviler hos stłttemodtageren. Dette er grundprincippet i aftalerne med OLT. Det er korrekt, at Kommissionen p(cid:229) grund af begr(cid:230)nsede personaleressourcer havde problemer med at over- v(cid:229)ge og justere foranstaltningerne, men det kan ikke konkluderes, at dette arbejde ikke blev udfłrt. Tv(cid:230)rtimod har Kommissionens tjenestegrene udfłrt et betydeligt arbejde for at fremme og for- bedre gennemfłrelsen. 61. Kommissionen łnsker at forts(cid:230)tte ad denne vej hen imod łgede ansvarsbefłjelser p(cid:229) grundlag af n(cid:230)rhedsprincippet. Den łnsker at l(cid:230)gge mere v(cid:230)gt p(cid:229), at selve OLT f(cid:229)r ansvaret og ikke den medlemsstat, hvorunder den henhłrer. Inden for rammerne af drłftelserne om Kommissionens arbejdsdokument med hen- blik p(cid:229) den kommende associeringsafgłrelse, der under Øt ben(cid:230)v- nes »OLT 2000«, berłres en r(cid:230)kke spłrgsm(cid:229)l, som for eksempel overdragelse af ansvar til de stłttemodtagende OLT. Kommissio- nen łnsker, at man udvikler sig hen imod stłrre decentralisering og łget brug af n(cid:230)rhedsprincippet. 62. Som fremh(cid:230)vet af Revisionsretten er Kommissionen og OLT sammen ansvarlige for evalueringen. P(cid:229) grund af konkurrerende prioriteringer af de menneskelige ressourcer har det ikke v(cid:230)ret muligt for Kommissionen at gennemfłre den systematiske evalu- ering, der kr(cid:230)ves i R(cid:229)dets afgłrelse 52. Der er behov for at kompensere for de lave priser ved salg af uld, der produceres p(cid:229) Falklandsłerne. De lokale myndigheder har st(cid:230)rkt łnsket denne stłtte. Projektet var vanskeligt at gen- nemfłre p(cid:229) grund af de geografiske og sociołkonomiske forhold. Det er meget vanskeligt at stable et projekt p(cid:229) benene (der skal opfylde EUF-reglerne) sammen med lokale myndigheder, der r(cid:229)der over begr(cid:230)nsede midler, med kommunikationsproblemer p(cid:229) grund af de store afstande og p(cid:229) et lokalt marked, der er forholds- vis passivt. KONKLUSION 53. De franske myndigheder havde som led i deres befłjelser til at fordele EUF-midler til OLT tildelt de franske besiddelser i det sydlige Indiske Ocean og Antarktis 300 000 ECU. P(cid:229) grund af de problemer, det for(cid:229)rsagede for EUF-udvalget, har Kommissionen anmodet de franske myndigheder om ikke l(cid:230)ngere at tildele EUF- midler til dette OLT under fordelingen af midlerne i 8. EUF. 54-55. P(cid:229) de młder, der hidtil er blevet afholdt i forbindelse med partnerskabet, har man is(cid:230)r drłftet f(cid:230)lles problemer af generel interesse (kommercielle spłrgsm(cid:229)l for eksempel, iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af programmer i almindelighed). Med hensyn til programmeringen er der kun gennemfłrt den del, der vedrłrer protokollen (under- tegnelse af Det Vejledende Territoriale Program (cid:151) PIT). Kommissionen har kun bilaterale kontakter med OLT via delega- tionerne og kontorerne. De bilaterale samarbejdsproblemer berł- res udelukkende inden for disse rammer og ikke p(cid:229) multilateralt plan. 63. OLT(cid:146)s status med hensyn til samarbejde og EU(cid:146)s stłtteord- ninger er ikke den samme som AVS-staternes. Denne afvigelse kommer til udtryk i R(cid:229)dets associeringsafgłrelser. 64. Udnyttelsen af bevillingerne har v(cid:230)ret svag, men det h(cid:230)nger t(cid:230)t sammen med stłttemodtagerens absorberingsevne samt stłr- relsen af den bilaterale stłtte fra den medlemsstat, hvorunder det p(cid:229)g(cid:230)ldende OLT hłrer. Kommissionen bestr(cid:230)ber sig alligevel p(cid:229) at sikre, at stłttemodtagerne fuldt ud kan udnytte de foresl(cid:229)ede stłtteordninger under hensyntagen til begr(cid:230)nsningerne i associe- ringsafgłrelsen og de menneskelige ressourcer, der er til r(cid:229)dighed. 65. Kommissionens yderligere medvirken ved fordelingen af mid- lerne som omtalt af Revisionsretten skal undersłges ud fra fłl- gende aspekter: n(cid:230)rhedsprincippet, komplementaritet mellem EF-stłtteforanstaltningerne og samfinansiering af projekter for at sikre, at stłtteforanstaltningerne h(cid:230)nger bedre sammen. I samr(cid:229)d med stłttemodtagerne og de berłrte medlemsstater agter Kom- missionen for fremtiden at foresl(cid:229) en r(cid:230)kke kriterier, der sikrer en mere objektiv fordeling af midlerne mellem OLT. Disse forslag belyses i Kommissionens diskussionsopl(cid:230)g »OLT 2000«. C 276/24 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 29. 9. 1999 66. Kommissionen er af den opfattelse, at dens finansinformati- onssystem giver de nłdvendige oplysninger. Regnskaberne for de regionale midler under 6. og 7. EUF til OLT er de samme som for de łvrige regionale midler under disse EUF. Med hensyn til de for- modede uoverensstemmelser mellem EUF(cid:146)s regnskaber og det vej- ledende program finder Kommissionen ikke, at der er behov for nogen samordning, da det vejledende program ikke er et regn- skab, men et dokument, der indeholder en beskrivelse af, hvorle- des man agter at udnytte EUF. 67. Det er vanskeligt at etablere et regionalt samarbejde (se punkt 25 til 30), men Kommissionen bestr(cid:230)ber sig p(cid:229) at samordne de forskellige foranstaltninger inden for de berłrte regioner. Eksem- pelvis er det regionale OLT-program for Vestindien blevet nłje samordnet med det regionale AVS-program for Vestindien. Det regionale samarbejde mellem det nederlandske OLT (De Neder- landske Antiller og Aruba) har i łvrigt resulteret i et projekt inden for turisme, der har haft en vis succes. 68. Kommissionen har stillet en r(cid:230)kke krav med hensyn til kva- litet og omhu i udarbejdelsen af projekter, og der gennemfłres normalt evalueringer ved projektets afslutning. Gennemfłrelses- graden i territorierne afh(cid:230)nger i hłj grad af stłttemodtagerens absorberingsevne, som er forskellig fra omr(cid:229)de til omr(cid:229)de. Et projekts bidrag til udvikling af et territorium eller et land afh(cid:230)nger i et vist omfang af stłttemodtagerens udviklingsniveau. 69. Som Revisionsretten selv erkender, kr(cid:230)ver overv(cid:229)gning af projekter og foranstaltninger over et undertiden meget stort geo- grafisk omr(cid:229)de (hvad end denne overv(cid:229)gning varetages af Kom- missionens personale p(cid:229) stedet eller centrale tjenestegrene), at man disponerer over store menneskelige ressourcer. Der er taget hensyn hertil i de overvejelser, som Kommissionen har indledt (se punkt 71), idet man g(cid:229)r ind for en approach, der er baseret p(cid:229) princippet om partnerskab og ejendomsforhold. Det vil v(cid:230)re muligt at n(cid:229) frem til denne form for decentralisering ved fłrst p(cid:229) globalt plan at opn(cid:229) enighed om udviklingen af OLT, derefter den daglige projektforvaltning p(cid:229) lokalt plan efterfulgt af en efterfłl- gende evaluering. 70. Kommissionen erkender, at visse administrative procedurer er tunge for de lokale myndigheder. Den vil forsłge at afhj(cid:230)lpe dette problem i diskussionsopl(cid:230)g OLT 2000. 71. Kommissionen, de berłrte medlemsstater og OLT har ind- ledt globale overvejelser (OLT 2000), som is(cid:230)r vedrłrer samar- bejdet mellem de tre parter. Kommissionen vil udarbejde en med- delelse om mulighederne for de fremtidige retningslinjer. Denne meddelelse, der skal v(cid:230)re et diskussionsopl(cid:230)g, vil give mulighed for af afd(cid:230)kke de principper, der skal danne grundlag for Kom- missionens forslag i de kommende m(cid:229)neder


title: Commission Regulation (EC) No 1554/1999 of 15 July 1999 fixing the export refunds on cereal-based compound feedingstuffs

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund

formats: pdf print

text: 16. 7. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 181/21 COMMISSION REGULATION (EC) No 1554/1999 of 15 July 1999 fixing the export refunds on cereal-based compound feedingstuffs THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organization of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 1253/ 1999 (2), and in particular Article 13(3) thereof, (1) Whereas Article 13 of Regulation (EEC) No 1766/92 provides that the difference between quotations or prices on the world market for the products listed in Article 1 of that Regulation and prices for those products within the Community may be covered by an export refund; (2) Whereas Regulation (EC) No 1517/95 of 29 June 1995 laying down detailed rules for the application of Regu- lation (EEC) No 1766/92 as regards the arrangements for the export and import of compound feedingstuffs based on cereals and amending Regulation (EC) No 1162/95 laying down special detailed rules for the application of the system of import and export licences for cereals and rice (3) in Article 2 lays down general rules for fixing the amount of such refunds; (3) Whereas that calculation must also take account of the cereal products content; whereas in the interest of simplification, the refund should be paid in respect of two categories of ‘cereal products', namely for maize, the most commonly used cereal in exported compound feeds and maize products, and for ‘other cereals', these being eligible cereal products excluding maize and maize products; whereas a refund should be granted in respect of in the compound feedingstuff; the quantity of cereal products present (4) Whereas furthermore, the amount of the refund must also take into account the possibilities and conditions for the sale of those products on the world market, the need to avoid disturbances on the Community market and the economic aspect of the export; (5) Whereas, however, in fixing the rate of refund it would seem advisable to base it at this time on the difference in raw inputs widely used in compound the cost of feedingstuffs as the Community and world markets, allowing more accurate account the commercial conditions under which such products are exported; to be taken of (6) Whereas the refund must be fixed once a month; whereas it may be altered in the intervening period; (7) Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The export refunds on the compound feedingstuffs covered by Regulation (EEC) No 1766/92 and subject to Regulation (EC) No 1517/95 are hereby fixed as shown in the Annex to this Regulation. Article 2 This Regulation shall enter into force on 16 July 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 15 July 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 51. L 181/22 EN Official Journal of the European Communities 16. 7. 1999 to the Commission Regulation 15 July 1999 fixing the export refunds on cereal-based compound feedingstuffs ANNEX Product code benefiting from export refund (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Cereal products (2) Amount of refund (2) (EUR/t) Maize and maize products: CN codes 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1104 23, 1904 10 10 1103 29 40, 1104 19 50, Cereal products (2) excluding maize and maize prod- ucts 66,14 32,26 (1) The product codes are defined in Sector 5 of the Annex to Commission Regulation (EEC) No 3846/87 (OJ L 366, 24. 12. 1987, p 1), amended. (2) For the purposes of the refund only the starch coming from cereal products is taken into account. Cereal products means the products falling within subheadings 0709 90 60 and 0712 90 19, Chapter 10, and headings Nos 1101, 1102, 1103 and 1104 (unprocessed and not reconstituted) excluding subheading 1104 30) and the cereals content of the products falling within subheadings 1904 10 10 and 1904 10 90 of the combined nomenclature. The cereals content in products under subheadings 1904 10 10 and 1904 10 90 of the combined nomenclature is considered to be equal to the weight of this final product. No refund is paid for cereals where the origin of the starch cannot be clearly established by analysis