title: Neuvoston asetus (EY) N:o 1601/1999, annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan, läpimitaltaan alle 1 mm:n ruostumattoman teräslangan tuonnissa, kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta sekä Korean tasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan alle 1 mm:n ruostumattoman teräslangan tuontia koskevan menettelyn päättämisestä

text: L 189/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 7. 1999 NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1601/1999, annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan, läpimitaltaan alle 1 mm:n ruostu- mattoman teräslangan tuonnissa, kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopulli- sesta kantamisesta sekä Korean tasavallasta peräisin olevan, läpimitaltaan alle 1 mm:n ruostumat- toman teräslangan tuontia koskevan menettelyn päättämisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä loka- kuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (1) ja erityisesti sen 14 ja 15 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on tehty komis- sion kuultua neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: 6) 7) A. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET Komissio otti asetuksella (EY) N:o 619/1999 (2), jäljem- pänä ”väliaikainen asetus”, käyttöön väliaikaiset tasoitus- tullit Intiasta ja Korean tasavallasta, jäljempänä ”Korea”, peräisin olevan, CN-koodiin ex 7223 00 19 kuuluvan, läpimitaltaan alle 1 mm:n ruostumattoman teräslangan, jäljempänä ”ohut teräslanka” tai ”tarkasteltavana oleva tuote”, tuonnissa. B. MENETTELYN JATKO 8) Sen jälkeen, kun oli annettu ilmoitus niistä olennaisista joiden perusteella aiottiin tosiasioista ja huomioista, ottaa käyttöön väliaikaiset ja Koreasta peräisin olevan ohuen teräslangan tuonnissa, jäljempänä ”ilmoitus”, useat asianomaiset osapuolet esit- tivät kirjallisia huomautuksia. Komissio antoi kuulemista pyytäneille osapuolille mahdollisuuden tähän. toimenpiteet Intiasta jatkoi Komissio kannalta tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkista- mista. lopullisten päätelmiensä Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista tosi- asioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suosi- tella i) lopullisten tasoitustullien käyttöönottoa Intiasta peräisin olevassa tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa väliai- kaisten tullien vakuutena olleiden määrien lopullista kantamista sekä ii) Koreasta peräisin olevaa tuontia koskevan menettelyn päättämistä ilman toimenpiteiden käyttöönottoa. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. 5) Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja alustavia päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden perusteella. (1) EYVL L 288, 21. 10. 1997, s. 1. (2) EYVL L 79, 24. 3. 1999, s. 60. 9) 10) 1) 2) 3) 4) C. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKAL- TAINEN TUOTE Tarkasteltavana oleva tuote on ohut teräslanka, jossa on vähintään 2,5 painoprosenttia nikkeliä; tämä tuote on muu kuin lanka, jossa on vähintään 28, mutta enintään 31 painoprosenttia nikkeliä ja vähintään 20, mutta enin- tään 22 painoprosenttia kromia. ja (ohut (paksu teräslanka) Tutkimuksen alkuvaiheessa todettiin, että tarkasteltavana läpimitaltaan vähintään 1 mm:n olevat teräslangat eli alle ruostumaton teräslanka 1 mm:n ruostumaton teräslanka teräslanka) eroavat toisistaan fyysisiltä ominaisuuksiltaan ja käyttö- tarkoituksiltaan. Näin ollen vaikutti myös siltä, että ohuet ja paksut langat ovat hyvin rajoitetusti tai eivät ollenkaan Väliaikaisessa asetuksessa todettiin kuitenkin myös, että tutkimuksen lopullisia päätelmiä varten tutkittaisiin edelleen, onko mahdollista erottaa kyseiset kaksi tuotetta toisistaan selkeästi. vaihdettavissa. keskenään Asianomaisilta osapuolilta saatujen lisätietojen perus- teella päätellään, että paksu ja ohut teräslanka ovat kaksi eri tuotetta, koska niiden fyysiset ominaispiirteet ja käyt- tötarkoitukset ovat erilaiset. Fyysisiltä ominaispiirteiltään paksut ja ohuet langat eroavat toisistaan vetolujuuden, rakeisuuden ja päällysteen osalta. Kyseisten kahden tuot- teen eri käyttötarkoitusten osalta on todettu, että paksua lankaa käytetään teknisen alan raskaampiin sovelluksiin, kuten kiinnikkeisiin, seinien tukirakenteisiin, hitsauslan- koihin jne. Sen sijaan ohutta lankaa käytetään tarkkuus- sovelluksiin kuten pieniaukkoisiin sihteihin ja suodatti- miin (kudottu teräslankakangas), joilla suodatetaan erit- täin pieniä hiukkasia (esimerkiksi pölysuodattimet ja kemialliset suodattimet), sekä lääkinnällisiin ja kirurgisiin sovelluksiin. Edellä todetun perusteella päätellään, että ohuet ja paksut teräslangat ovat kaksi eri tuotetta, joiden fyysiset ominaispiirteet ja käyttötarkoitukset ovat erilaiset ja että ne eivät ole, teräslangan käyttäjien näkökulmasta katsot- tuna, keskenään vaihdettavissa. Koska asianomaiset osapuolet eivät esittäneet väitteitä tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevista komission tuotetta alustavista päätelmistä sekä koskevista väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 8—12 kappaleessa esitetyt tosi- asiat ja päätelmät. samankaltaista vahvistetaan huomioista, 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 189/27 D. TUET I INTIA 15) 16) 17) 1. Passbook-järjestelmä (Passbook Scheme, PBS) ja tuontitullien hyvitystä koskeva Passbook-järjes- (Duty Entitlement Passbook Scheme, telmä DEPB) Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavan tuottajan väittivät, että komissio arvioi kyseisiä järjes- telmiä, joita kuvaillaan yksityiskohtaisesti väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 14—25 ja 26—35 kappaleessa, virheellisesti tukien laajuuden ja tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien etuuksien osalta. Erityi- sesti ne väittivät, että komission arvio kyseisten järjestel- mien etuuksista oli virheellinen, koska ainoastaan tullin- palautusjärjestelmää voidaan pitää asetuksen (EY) N:o 2026/97, jäljempänä ”perusasetus”, 2 artiklassa tarkoitet- tuna tukena. Komissio sovelsi seuraavaa menetelmää vahvistaakseen, ovatko PBS- ja DEPB-järjestelmät tasoitustullin käyttöön- oton mahdollistavia tukia ja jos näin on, laskeakseen etuuksien määrän. Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisesti komissio päätteli, että järjestelmiin sisältyy Intian valtion taloudellinen tuki, koska valtio jättää kantamatta valtiontulon (eli tuonti- tullit), joka muutoin kannettaisiin. Edunsaaja hyötyy, koska vientiä harjoittavien tuottajien ei tarvitse maksaa tavanomaisia tuontitulleja. Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa säädetään kuitenkin poikkeuksesta tähän yleisperiaatteeseen esimerkiksi sellaisten tullinpalautus- järjestelmien ja korvaavien tuotantopanosten palautus- järjestelyjen osalta, jotka ovat asetuksen liitteessä I olevan i kohdan, liitteen II (tullinpalautusjärjestelmien määrittely ja sitä koskevat ohjeet) ja liitteen III (korvaa- vien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen määrittely ja tarkkojen edellytysten mukaisia. sitä koskevat ohjeet) Järjestelmiin Komission arvioinnista kävi ilmi, ettei PBS- eikä DEPB järjestelmä ole tullinpalautusjärjestelmä tai korvaavien tuotantopanosten ei palautusjärjestely. sisälly niiden olennaisena osana velvollisuutta tuoda maahan ainoastaan tuotteita, joita käytetään vientituot- teiden tuotannossa (perusasetuksen liite II). Lisäksi jolla tarkasteltaisiin, että käytössä ei ole järjestelmää, tuontitavaroita tosiasiallisesti käytetään tuotantoproses- sissa. Kyseessä ei myöskään ole korvaavien tuotantopa- nosten palautusjärjestely, koska tuontitavaroiden määrän ja ominaispiirteiden ei tarvitse vastata vientituotteiden hankittujen valmistukseen käytettyjen kotimaasta 11) 12) 13) 14) tuotantopanosten määrää ja ominaispiirteitä (perusase- tuksen liite III). Vientiä harjoittavat tuottajat voivat myös saada PBS- ja DEPB-järjestelmien etuuksia huolimatta siitä, tuovatko ne maahan tuotantopanoksia lainkaan. Viejä voi saada etuuden pelkästään viemällä tuotteita tarvitsematta esittää näyttöä siitä, että tuotantopanoksia on tuotu maahan; näin ollen vientiä harjoittavat tuot- jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa koti- tajat, maasta eivätkä tuo maahan tavaraa, jota voitaisiin käyttää tuotantopanoksena, voivat saada PBS- ja DEPB- järjestelmien etuuksia. Näin ollen PBS ja DEPB eivät ole asetuksen liitteiden I–III mukaisia järjestelyjä. Koska perusasetuksen 2 artiklassa säädettyä tukien määritelmän poikkeusta ei siis sovelleta, tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava etuus on kaikkien tuonnissa tavanomai- sesti kannettavien tullien peruuttaminen. Edellä selostetusta seuraa se, että tuontitullien liiallisen määrän peruuttaminen on perusta etuuden määrän laskemiselle ainoastaan tosiasiallisten tullinpalautusjärjes- telmien ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjeste- lyjen tapauksessa. Koska on todettu, että PBS ja DEPB eivät kuulu kumpaankaan näistä kahdesta järjestelyistä, etuus on kaikkien tuonnissa kannettavien tullien peruut- taminen, ei oletettu liiallisen määrän peruuttaminen. Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuot- tajia väittivät, että järjestelmien kohtelu ei ole yhdenmu- kainen rinnakkaisen polkumyyntitutkimuksen alustavien päätelmien kanssa, koska komissio teki polkumyyntitut- kimuksessa oikaisun sellaisten tuontitullien huomioon ottamiseksi, joita ei makseta PBS- ja DEPB-järjestelmistä vientituotteiden valmistuksessa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Polkumyynnin perusasetuksen eli asetuksen (EY) N:o 384/96 (1) artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaisesti oikaisu tehtiin kuitenkin ainoastaan, jos pystyttiin osoit- tamaan, että materiaalit, joista tuontitulleja maksettiin, sisältyivät fyysisesti kyseiseen kotimarkkinoilla myytyyn tuotteeseen ja että näitä tuontitulleja ei kannettu tai ne palautettiin yhteisöön viedyn tuotteen osalta. Tällainen oikaisu alentaa lopulta polkumyyntimarginaaleja, mutta sillä ei ole merkitystä tiskien vastaisessa tutkimuksessa, koska PBS:n ja DEPB:n on jo todettu olevan vastatoi- meen oikeuttavia perusasetuksen mukaisesti edellä mainituista syistä. Kuten edellä selostettiin, jos todetaan tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen olemas- saolo, edunsaajan saama etuus on sen tuontitullin täysi- määräinen määrä, jota vientiä harjoittava tuottaja ei maksa kaikista tuontitoimistaan. Tältä osin komissiolla ei ole mahdollisuutta analysoida PBS- ja DEPB-järjes- telmiä määritelläkseen, mitkä materiaalit sisältyvät tuot- teeseen fyysisesti ja mitkä eivät. Lisäksi olisi korostettava sitä, että arvio siitä, mahdollistaako tietty järjestelmä tasoitustullin käyttöönoton, sekä arvio oikaisun tekemi- sisällytettyjen tuotantopa- sestä tuotteeseen fyysisesti nosten huomioon ottamiseksi eroavat toisistaan täysin niin tarkoituksensa, laskentamenetelmiensä kuin oikeus- perustansakin osalta. Polkumyyntitutkimuksissa oikai- sujen tarkastelun tavoitteena on normaaliarvojen oikaise- minen. Kun tiskien vastaisessa tutkimuksessa tarkastel- laan, oikeuttavatko järjestelmät vastatoimia, tavoitteena (1) EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1, asetus sellaisena kuin sen viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98, EYVL L 128, 30. 4. 1998, s. 18. L 189/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 7. 1999 Lisäksi tutkimusten polkumyynnin ja laskentamenetelmät on viejän kyseiseltä järjestelmästä saamien etuuksien tiskien määrittäminen. vastaisten eroavat toisistaan. Polkumyyntitutkimuksissa oikaisu tehdään ainoastaan tarkasteltavana olevien tuotteiden yhteisöön suuntautuvan viennin osalta, kun taas tiskien vastaisissa tutkimuksissa etuuksia tarkastellaan ottaen huomioon kaikkien tuotteiden kaikkiin määräpaikkoihin suuntau- tuva kokonaisvienti perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan sekä tiedonannon ohjeet tuen määrän laskemiseksi tasoi- jäljempänä tustulleja ”laskentaohjeet”, mukaisesti. tutkimuksissa (1), koskevissa 18) 19) Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavan tuottajan väittivät myös, että komission olisi pitänyt tutkia, oliko tuotantoprosessissa käytettyjen tuotantopa- nosten tuonnista tosiasiallisesti palautettu liikaa. aiheutuvia maksuja Kuten johdanto-osan 12—15 kappaleessa selostettiin, perusasetuksen liitteisiin II ja III sisältyvien sääntöjen perusteella vahvistetaan, onko tietty järjestelmä tullinpa- lautusjärjestelmä tai korvaavien tuotantopanosten palau- tusjärjestely. Tuontitullien liiallisen määrän peruutta- minen on perustana etuuden määrän laskemiselle aino- astaan tullinpalautusjärjestelmien ja korvaavien tuotanto- panosten palautusjärjestelyjen tapauksessa. Tätä väitettä ei voida hyväksyä, koska kysymys liiallisen määrän peruuttamisesta tulee esille ainoastaan arvioitaessa tosi- asiallisia tullinpalautusjärjestelmiä tai korvaavien tuotan- lisäksi on todettu, että topanosten palautusjärjestelyjä; PBS ja DEPB eivät ole perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitettuja tullinpalautus- järjestelmiä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjär- jestelyjä. 22) 23) 20) Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuot- tajaa väittivät, että komissio ei tarkastellut, olivatko Intian viranomaiset ottaneet käyttöön järjestelyn tai menettelyn sen tarkistamiseksi, mitä tuotantopanoksia käytetään vientituotteen tuotannossa ja missä määrin. Intian viranomaiset väittävät, että tuotantopanoksia ja tuotoksia koskevat vakionormit muodostavat asianmu- kaisen tarkastusjärjestelmän. telmiä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjeste- lyjä, lisätutkimuksia ei tarvita. Vaikka PBS ja DEPB olisi- vatkin liitteiden II ja III mukaisia, olisi pääteltävä, että ei ole olemassa kohtuullista tarkastusjärjestelmää. Tuotan- topanoksia ja tuotoksia koskevat vakionormit ovat luet- joita voidaan kuluttaa telo mahdollisista panoksista, tuotantoprosessissa, sekä näiden määristä. Tuotantopa- noksia ja tuotoksia koskevat vakionormit eivät kuiten- kaan muodosta perusasetuksen liitteessä II olevassa 5 kohdassa tarkastusjärjestelmää. Normien perusteella ei voida tarkastaa tuotantoprosessissa tosi- asiallisesti kulutettavia tuotantopanoksia eikä sitä, onko kyseiset tuotantopanokset tosiasiallisesti tuotu maahan. tarkoitettua Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuot- tajaa väittivät, että komissio on ottanut tasoitustullin käyttöön virheellisesti DEPB-lisenssin hyvitysmäärän arvon perusteella eikä lisenssin myynnin nettoarvon joka perusteella. Eräs yritys väitti, että myyntivero, maksettiin lisenssin myynnin yhteydessä, olisi vähennet- tävä tuen kokonaismäärästä. nykyisten sääntöjen mukaisesti DEPB:n lisenssin saaneella yrityksellä on kaksi vaihtoehtoa: se voi tuoda maahan mitä tahansa tuotteita (paitsi kiellettyjen tuonti- tavaroiden luetteloon sisältyviä tuotteita) käyttäen hyvi- tystä sovellettavien tuontitullien kuittaamiseen tai siirtää lisenssin kolmannelle osapuolelle. Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 34 kappaleessa todettiin, ”lisenssin myynti nimellisarvoa alhaisempaan hintaan on joka ei muuta järjestel- puhtaasti kaupallinen päätös, mästä saadun hyödyn määrää”. Lisäksi perusasetuksen 7 artiklassa luetellaan osuudet, jotka voidaan vähentää tuen määrästä. Tuen määrästä voidaan vähentää käsitte- lymaksut ja muut kustannukset, jotka olivat välttämät- tömiä tukikelpoisuuden tai itse tuen saamisen kannalta. Tosiasiallisesti myönnettyä tukea alhaisemman määrän siirtämistä ja myyntiveroa ei voida pitää perusasetuksen 7 artiklassa tarkoitettuina oikeutettuina vähennyksinä, koska kyseessä eivät ole kustannukset, jotka olisivat vält- itse tuen saamisen tämättömiä tukikelpoisuuden tai kannalta. 21) Väite liittyy myös kysymykseen siitä, voidaanko PBS- ja DEPB-järjestelmiä pitää tullinpalautusjärjestelminä tai korvaavien palautusjärjestelyinä. Koska vahvistettiin, että PBS ja DEPB eivät ole perusase- tuksen liitteissä II ja III tarkoitettuja tullinpalautusjärjes- tuotantopanosten (1) EYVL C 394, 17. 12. 1998, s. 6. 24) Intian viranomaiset ja yhdeksän vientiä harjoittavaa tuot- tajaa väittivät, että komissio otti tasoitustullin käyttöön- oton yhteydessä osan etuuksista huomioon kahteen kertaan, koska kyseessä oleva menettely ja ruostumatto- masta terästankoja koskeva teräksestä valmistettuja tutkimus olivat osittain päällekkäiset. 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 189/29 25) 26) 27) 28) 29) Komissio käytti samaa menetelmää kuin tarkastellessaan antibioottien (1) ja ruostumattomasta teräksestä valmis- tettujen tankojen (2) tuontia. Perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tasoitustullin käyttöönoton mahdol- listava tuki määriteltiin jakamalla tuen kokonaismäärä sidottu kokonaisviennille. Koska vientituki tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin vaan kyseisten yritysten kaikkeen vientiin, komissio piti tämän mene- telmän käyttöä aiheellisena. Tätä menetelmää käytet- täessä ei laskettu kahteen kertaan etuuksia, jotka otettiin huomioon ruostumattomasta teräksestä valmistettuihin tankoihin käyttöönoton yhteydessä, koska tuen määrä jaettiin kokonaisviennille. sovellettavan tasoitustullin ei ollut Eräs yritys, Raajratna Metal Industries Ltd, kiisti laskenta- menetelmät, joita komissio käytti PBS- ja DEPB-järjestel- mistä saatavien etuuksien arvioinnissa. Yritys väittää, että ainoastaan tarkasteltavina olevan tuotteen osalta tutki- musajanjaksona otettava huomioon. Yrityksen mukaan etuuksien laskemiseksi määrä olisi jaettava tarkasteltavina olevan tuotteen viennin liikevaihdolle. hyvitykset saadut olisi Komissio katsoo, että tällaisen menettelyn tuloksena olisi se, että tasoitustullin perusteena olisivat mahdolliset etuudet eivätkä tutkimusajanjaksona kertyneet tosiasial- liset etuudet. Koska yritys ei kuitenkaan voi saada tukea ennen hyvityksen käyttämistä, komissio on päättänyt, että käytettyjen veloitusten kokonaismäärä kuvastaa parhaiten yrityksen saamaa etua. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. 2. Tuotantohyödykkeiden etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS) tuonti Kolme yritystä esitti väitteitä EPCGS järjestelmästä, jota kuvataan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 36—39 kappaleessa. Väitteet koskevat etuuksien jakamista kiin- teän omaisuuden tavanomaiselle poistoajalle. Kirjallisen ilmoituksen ja väliaikaisen asetuksen väitettiin poikkeavan toisistaan sovelletun poistoajan osalta. joita Komission määrittämä keskiarvo poistoajoille, kaikki tarkasteltavina olevan tuotteen vientiä harjoittavat tuottajat sovelsivat, oli 12 vuotta. Tätä ajanjaksoa käytet- (1) EYVL L 273, 9. 10. 1998, s. 4. (2) EYVL L 202, 18. 7. 1998, s. 44. tiin väliaikaisissa päätelmissä ja se vahvistetaan lopulli- sessa vaiheessa. EPCGS-järjestelmästä saatavan tuen määrä jaettiin 12 vuodelle perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 30) Eräs yritys väitti, että sen tuotantohyödykkeiden poisto- aika oli 21 vuotta, ja tätä aikaa olisi pitänyt käyttää keskimääräisen 12 vuoden sijasta. 31) Kuten edellä selostettiin, komission yksiköt määrittivät alustavia päätelmiään tehdessään ruostumattoman teräs- langan tuotannonalan tuotantohyödykkeiden tavanomai- seksi poistoajaksi 12 vuotta yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien käyttämän keskimääräisen poistoajan perusteella. Menettely on perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukainen; kyseisessä kohdassa sääde- tään, että jos tuen myöntäminen voidaan liittää käyttö- omaisuuden hankintaan, tasoitustoimenpiteiden alaisen joka tuen määrä lasketaan jakamalla tuki ajanjaksolle, vastaa tämän omaisuuden tavanomaista poistoaikaa kyseisellä tuotantoalalla. Säännöksen mukaan ei siis ole aiheellista käyttää yrityskohtaista poistoaikaa. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. 3. Vapautus tuloverosta (Income Tax Exemption Scheme, ITES) 32) Eräs yritys, Drawmet Wires Ltd, ei toimittanut jäljen- nöstä tuloveroilmoituksestaan komission asettamassa ja sen katsottiin näin ollen kieltäytyneen määräajassa, yhteistyöstä tuloverovapautuksen osalta. Komission ilmoituksen jälkeen yritys toimitti jäljennöksen tulove- roilmoituksestaan, josta ilmeni, että yritys ei ollut saanut etuuksia kyseisen ohjelman perusteella. Drawmet Wires Ltd:n tukimarginaali mukautetaan näin ollen 8,5 prosen- tiksi. 4. Tasoitustullin tukien määrä käyttöönoton mahdollistavien 33) Ottaen huomioon edellä esitetyt eri tukijärjestelmiä koskevat lopulliset päätelmät tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrät vahvistetaan kunkin tutkitun vientiä harjoittavan tuottajan osalta seuraavasti: L 189/30 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 7. 1999 Drawmet Wires Indore Wire Isinox Steel Kei Industries Macro Bars Mukand Ltd Raajratna Venus Wire Passbook DEPB EPCGS Tulovero Yhteensä 1,4 % 7,7 % 4,3 % 0,0 % 9,6 % 7,5 % 23,3 % 19,8 % 7,1 % 10,7 % 5,8 % 0,0 % 12,6 % 5,7 % 13,7 % 14,3 % 0,0 % 0,9 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 3,2 % 0,0 % 5,9 % 1,3 % 8,5 % 19,3 % 0,1 % 0,0 % 25,4 % 13,2 % 42,9 % 35,4 % 34) Muiden intialaisten yritysten, tässä jotka eivät tutkimuksessa, osalta toimineet yhteistyössä lopullisesti vahvistettu tuen määrä prosentteina vapaasti yhteisön 44,4 rajalla prosenttia, joka on yksittäiselle yhteistyössä toimineelle viejälle kustakin järjestelmästä myönnetyn korkeimman tuen yhteismäärä. tullaamattomana -nettohinnasta on II KOREA 1. Luotto-ohjelmat 35) 36) a) Koron vertailuarvon laskeminen Korean viranomaiset väittivät, että tuen määrän laskemi- sessa luottojen osalta perustana olisi valtiolle aiheutuvien kustannusten sijaan pitänyt käyttää edunsaajalle aiheu- tuvan hyötyä, vedoten WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 19 artiklan 4 kohdan ja 6 artiklan 1 kohdan a alakohdan sekä sen liitteessä I olevien k ja 1 kohdan määräyksiin. Korean viranomaisten mainitsemien määräysten ei voida katsoa soveltuvan tutkittuihin luotto-ohjelmiin. Tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 19 artiklan 4 kohdassa määrätään, että tasoitustullia ei tule kantaa enempää kuin määrä, jonka suuruiseksi tuki on määri- telty saadun tuen perusteella. Määräys otettiin huomioon samalla, kun noudatettiin sääntöjä tuen määrän laskemi- sesta luottojen osalta eli perusasetuksen 5 artiklan ja 6 artiklan b alakohdan säännöksiä, joihin on sisällytetty tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 14 artiklan b kohdan määräykset. Säännöissä vahvistetaan selvästi, että tuen määrä olisi laskettava yrityksen luotosta maksa- mien luottokustannusten määrän ja vastaavasta kaupalli- sesta luotosta maksettavien luottokustannusten määrän erotuksesta syntyvän edun perusteella. Mainitun sopi- muksen 19 artiklan 4 kohdan ei voida katsoa edellyt- tävän, että tuen määrä laskettaisiin valtiolle aiheutuvien kustannusten perusteella. Mainitun sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan a alakohta koskee tietyissä olosuh- teissa aiheutuvan vakavaa vahinkoa, eikä sitä voida 37) 38) 39) 40) soveltaa tasoitustullia koskevaan menettelyyn. Sopi- muksen lietteen I, jonka sisältö toistetaan myös perusa- setuksen liitteessä I, k kohdassa määrätään vientiluo- toista, jotka ovat poikkeus tukeen laskemista koskeviin yleisiin sääntöihin luottojen tapauksessa. Liitteen 1 kohdassa ei määrätä, että perusasetuksen 5 artiklan ja 6 artiklan b alakohdan säännösten sijaan olisi sovellettava valtiolle aiheutuviin kustannuksiin perustuvaa lasku- tapaa, erityisesti koska kyseinen kohta sisältyi jo vienti- tukea koskevaan esimerkkiluetteloon, joka hyväksyttiin GATT-neuvottelujen Tokion kierroksella; tällöin WTO:n sääntöihin ei ollut vielä sisällytetty edunsaajalle aiheutu- vaan hyötyyn perustuvan laskutavan periaatetta. Korean viranomaiset väittivät lisäksi, että valtion luotto- järjestelmästä myönnettyjen luottojen ja kaupallisten luottojen korkojen vertailu perustuisi virheelliseen oletukseen, että talousjärjestelmän kaikkien luottojen korot olisivat tasavertaiset. Komissio ei oteta, että kaikki luotot olisivat tasavertaisia, joita pidettiin mutta se käytti vertailukohtana luottoja, pääoman takaisinmaksuajan, vertailukelpoisina suuruuden ja tuoton käyttötarkoituksen perusteella pe- rusasetuksen 6 artiklan b alakohdan mukaisesti. Korean viranomaiset väittivät myös, että vertailukoron pitäisi olla sellaisen vertailukelpoisen tuoton korko, joka on myönnetty samaan aikaan kuin tarkasteltavina oleva luotto, sen sijaan, että käytettäisiin tutkimusajanjaksona vallitsevia luottokorkoja, koska luottojen korot olivat tutkimusajanjaksona epätavallisen korkeat rahoitusalan kriisin vuoksi. että todettiin, Tutkimuksessa kaupallisin perustein myönnettävien luottojen korot seuraavat markkinaolo- suhteiden muutoksia niin, että ne vaihtelevat eri aikoina. Tällaisten luottojen korot olisivat olleet samat tutkimus- ajanjaksona siitä, oliko ne myönnetty samaan vai eri aikaan kuin valtion luotot. Komissio ei siis aio poiketa tavanomaisesta käytännöstään, joka perustuu perusasetuksen ja laskentaohjeiden säännök- siin. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. riippumatta 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 189/31 41) 42) 43) 44) yhteen pankkien korealaisten Kaksi korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, että komission tekemä luottojen luokittelu viiteen luokkaan pääoman suuruuden perusteella on mielivaltainen eikä se sovi tavanomaisen käytännön kanssa, ja että näin ollen luottokoron määrit- tely tuoton suuruuden perusteella ei ole vertailukoron määrittämiseen soveltuva menetelmä. Yksi korealainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että koska korealaiset pankit eivät ota huomioon tuoton suuruutta määrittäes- sään sen korkoa, komission olisi käytettävä ainoana vertailukohtana tuottajan tosiasiallista keskimääräistä korkoa kaupallisissa luotoissa. Kaksi korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, että komission olisi käytet- tävä tuotannonalan luottojen korkoa ns. EXIM-SM-luot- tojen vertailukorkona. Näiden väitteiden vastineeksi on todettava, että perusase- ilmi, että tuksen 6 artiklan b alakohdasta käy selvästi tuen laskennan vertailukohtana on vastaava kaupallinen luotto, jonka yritys voisi saada markkinoilta. Näin ollen yhteisön käytäntö tässä suhteessa on laskentaohjeiden mukaisesti vertailu sellaisten luottojen kesken, joiden takaisinmaksuaika ovat ja pääoma, käyttötarkoitus samanlaiset. Korealaisten vientiä harjoittavien tuottajien saamat tuotannonalan luotot (lyhytaikaiset, toimintaan tarkoitetut luotot) eroavat tarkasteltavina olevista EXIM- (katso väliaikaista SM-luotoista käyttötarkoituksensa tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 126 kappale) ja luottomäärän osalta, eivätkä ne näin ollen ole vertailu- kelpoisia. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. Kyseiset kaksi korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa väittivät lisäksi, että komissio käytti vertailukohtana korkoja, jotka olivat erittäin korkeat Korean rahoitusalan kriisin vuoksi, laskiessaan ennen kyseistä kriisiä myön- nettyjen luottojen korkoon liittyvää tukea. Perusasetuksen 6 artiklan b alakohdan mukaisesti etuus lasketaan vertaamalla valtiolta saatujen luottojen ja vastaavien kaupallisten luottojen korkoja. Tätä varten vertailtiin valtion luottojen ja vastaavien kaupallisten luottojen keskimääräisiä korkoja tutkimusajanjaksona. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. b) Kalastusverkkojen tuotantoon myönnettävä luotto (Fishing Net Production Loan, FNPL) 45) suunnattu Korean viranomaiset väittivät, että koska kyseinen luotto kalastusverkkojen erityisesti on tuotannonalalle, siitä ei aiheudu etua ruostumattoman teräslangan viejille eikä se ole terästeollisuudelle suun- nattu luotto. Sekä kalastusverkkoja että ruostumatonta teräslankaa tuottava yritys hoitaisi lisäksi varojaan ja kirjanpitoaan erikseen eri tuotteiden osalta. 46) 47) 48) Tutkimuksessa määritettiin, että ruostumattoman teräs- langan vientiä harjoittavat tuottajat saivat kyseisiä luot- toja, jotka mahdollistavat tasoitustoimenpiteiden käyt- töönoton, koska kuten Korean viranomaiset myönsivät, kyseessä on erityisesti kalastusverkkojen tuotannonalalle suunnattu luotto. Sillä, että kyseistä järjestelmää ei ole erityisesti suunnattu tarkasteltavina olevaa tuotetta tuot- tavalle tuotannonalalle, ei ole merkitystä, jos kerran kyseessä on erityinen ohjelma, jonka etuudet voivat liittyä tarkasteltavina olevan tuotteen tuotantoon. Ehto toteutuu, koska tuettu luotto alensi tuottajan yleiskus- tannuksia, mistä aiheutuu etua myös tarkasteltavina olevan tuotteen valmistukselle. Mitään näyttöä ei toimi- tettu siitä, että asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat olisivat hallinnoineet varojaan niin, että luoton myöntä- minen ei olisi vaikuttanut yrityksen yleisiin rahoituskus- tannuksiin. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. c) Pk-yritysten perustamiseen ja tukemiseen tarkoitetusta rahastosta myönnetyt luotot (SMEs Start-up and Promo- tion Fund Loans, SME-SPFL) Korean viranomaiset väittivät, että Pusanin kaupungin pienten ja keskisuurten yritysten tukirahaston perustami- sesta ja toiminnasta annetun lain nojalla myönnetyt nk. C-lajin luotot eivät ole sidoksissa vientitulokseen, koska luottokelpoisuuden arvioinnissa käytettävät kahdeksan keskeistä ja kaksitoista täydentävää arviointiperustetta ovat objektiivisia ja puolueettomia. Ainoa vientiin liit- tyvä tekijä on täydentävä peruste, jonka mukaan otetaan joiden kokonaisliike- erityisesti huomioon pk-yritykset, vaihdosta yli 20 prosenttia tulee vientiin suuntautuvasta myynnistä. Järjestelmän tarkoituksena ei ole edistää vientiä vaan käyttää viennin osuutta teknologian kehittä- mistoimien välillisenä osoittimena. vientituloksesta Vaikka vientitulokseen liittyvä tekijä on ainoastaan yksi luoton arviointiperusteista, on järjestelmän useista katsottava olevan sidoksissa vientitulokseen eli järjes- telmä on näin ollen erityinen. Asiasta säädetään selvästi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa, jonka mukaan erityisinä tukina pidetään joko oikeudellisesti tai tosiasiallisesti tai yhdessä muiden edellytysten kanssa riippuvia tukia. Koska luoton myöntävä viranomainen ottaa yhtenä teki- jänä huomioon sen, että kokonaisliikevaihdosta vähin- tään tietty osuus tulee viennistä, vientitulokseen sidok- sissa olemisen edellytys täyttyy, sillä yritykset eivät olisi voineet saada etuuksia, jos niiden vienti ei olisi ylittänyt tiettyä määrää. Näin ollen Korean viranomaisten väitettä ei voida hyväksyä. pelkästään joko L 189/32 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 7. 1999 d) Teknologian kehittämisluotot (Technology Development Business Loan, TDBL)/Tieteen ja teknologian edistämisra- hasto (Science and Technology Promotion Fund, STPF) eivät ole vientitukia, ei saa kieltää sopimuksen minkään määräyksen perusteella. 49) 50) 51) 52) 53) ja puolueettomia Korean viranomaiset väittivät, että kyseisillä ohjelmilla tuetaan tutkimustoimintaa WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 8 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti ja että ne ovat näin ollen riitauttamattomia eivätkä oikeuta vastatoimiin. Lisäksi teknologian kehittä- minen sekä tieteen ja teknologian edistäminen ovat sopi- muksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja ja objektiivisia ohjelmat on suunnattu kaikille tuotannonaloille, jotka investoivat teknologian kehittämishankkeisiin, eivätkä ne näin ollen ole erityisiä. STPF:n osalta Korean viran- omaiset väittivät lisäksi, että koska tiede- ja teknologia- ministeriö soveltaa objektiivisia ja puolueettomia arvi- ointiperusteita, se ei voi käyttää omaa harkintavaltaansa päättäessään ensisijaisista hankkeista, ja että komissio ei ole esittänyt näyttöä tukeakseen päätelmiään siitä, että tällaista harkintavaltaa olisi käytetty. arviointiperusteita, Väite riitauttamattomuudesta hylätään molempien ohjel- mien osalta samoista syistä kuin mitä jäljempänä johdanto-osan 75—77 kappaleessa esitetään. Ei esitetty mitään näyttöä, jolla olisi saatettu kyseenalaisiksi alus- tavat päätelmät siitä, että TDBL olisi suunnattu kauppa- ja teollisuusministeriön määrittämiin tiettyihin hankkei- siin investoiville tietyille tuotannonaloille. Myöskään STPF:n osalta ei toimitettu tietoja tiede- ja teknologiami- nisteriön soveltamista arviointiperusteista. Tutkimuk- ja teknologiaministeriö sessa todennettiin, että tiede- tosiasiallisesti toisinaan päätti hankkeiden ensisijaisuu- desta. Tätä näyttöä pidetään riittävänä vahvistamaan, että STPF on tosiasiallisesti perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettu erityinen tukijärjestely. Väite siitä, että järjestelyt eivät ole erityisiä, on näin ollen hylättävä. 54) 55) 56) Näiden väitteiden katsotaan soveltuvan ainoastaan pe- rusasetuksen liitteessä I olevassa k kohdassa määritel- tyihin vientiluottoihin. Kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 129—130 kappaleessa selostettiin, ennen tavaroiden lähettämistä sovellettavasta EXIM-EC-järjestel- mästä sekä EXIM-SM- ja EXIM-FIC-järjestelmistä myön- nettäviä luottoja ei pidetä vientiluottoina eivätkä ne kuulu perusasetuksen liitteessä I olevan k alakohdan soveltamisalaan. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. Korean viranomaiset väittivät, että EXIM-FIC-luotot eivät ole sidoksissa vientitulokseen eivätkä kotimaisten tava- roiden käyttöön tuontitavaroiden sijasta sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Korean viran- omaiset väittävät myös, että koska EXIM-FIC-luottoja voidaan myöntää monille eri tuotannonaloille ja koska ulkomaisten sijoitusten peruste on sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla objektiivinen ja puolueeton, EXIM-FIC-järjestelmä ei ole erityinen järjestely. jotka investoivat ulkomaille, Vastauksena näihin väitteisiin komissio totesi EXIM-FIC- luotoista, että niitä voidaan myöntää ainoastaan sellai- sille yrityksille, joten ne ovat näin ollen perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja erityisiä järjestelyjä, koska ne eivät perustu puolueettomiin perusteisiin jäljempänä johdanto-osan 80—84 kappaleessa selostetulla tavalla. EXIM-FIC-luottojen ei katsota olevan sidoksissa vientitu- lokseen eikä kotimaisten tavaroiden käyttöön tuontita- varoiden sijasta sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. e) Vientirahoitusluotot Yksi korealainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komissio ei ottanut huomioon eräitä todennettuja tietoja ja että se teki laskuvirheen määrittäessään EXIM-SM- luotoista saatavia etuuksia. 2. Kiinteämääräinen palautusjärjestelmä 57) Korean viranomaiset väittivät, että järjestelmä on tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen liitteessä I olevassa i kohdassa sekä liitteessä II ja III tarkoitettu tullinpalautus- järjestelmä ja että tuontimaksuja ei palauteta enempää kuin mitä kannetaan maahantuoduista tuotantopanok- sista, jotka käytetään vientituotteen tuotannossa, ottaen huomioon myös tavanomainen hävikki. Väitettä on pidettävä perusteltuna. Asianmukaiset oikaisut on tehty kyseisen yrityksen tuen määrään. 58) Korean viranomaiset väittivät, että koska ennen tava- roiden lähettämistä sovellettavasta EXIM-EC-järjestel- mästä sekä EXIM-SM- ja EXIM-FIC-järjestelmistä myön- nettävien luottojen korot olivat korkeammat kuin mitä EXIM tosiasiallisesti rahastoihin maksoi, EXIM-EC-, EXIM-SM- ja EXIM-FIC-luotot eivät oikeuta vastatoimiin. Lisäksi väitetään, että tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan 5 alaviit- teen mukaan liitteessä I tarkoitettuja toimenpiteitä, jotka Vastauksena näihin väitteisiin todetaan, että koska ei ole olemassa velvoitetta tuoda maahan tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa käytettäväksi, kiinteämää- räinen palautusjärjestelmä ei ole tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen liitteessä I olevassa i kohdassa sekä liitteissä II ja III tarkoitettu tullinpalautusjärjestelmä tai palautusjärjestely. tuotantopanosten Korean kiinteämääräinen palautusjärjestelmä kuuluu itse asiassa tuen yleisen määritelmän soveltamisalaan perus- asetuksen 2 artiklan, jossa toistetaan mainitun sopi- muksen 1 artiklan määräysten sisältö, mukaisesti. Kyseessä on tuki, koska Korean valtio myöntää taloudel- lista tukea avustuksina, jotka perustuvat vientituotteiden korvaavien 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 189/33 vapaasti laivassa -arvoon ja joista koituu välitöntä etua niiden saajille. Se on oikeudellisesti vientituloksesta riip- puva tuki ja sen vuoksi se katsotaan erityiseksi tueksi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukai- sesti. Näin ollen ei herää kysymystä perusasetuksen i 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoite- tusta tuontitullien liiallisen määrän peruuttamisesta, koska tämä koskee ainoastaan tullinpalautusjärjestelmien ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen tapauksia perusasetuksen liitteiden I—III mukaisesti. Väitteitä ei näin ollen voida hyväksyä. 59) 60) 61) Korean viranomaiset väittivät, että tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen liitteessä II (II) olevan 2 kohdan (II) olevan 1 mukaisesti on suoritettava liitteessä II kohdan mukaisia lisätutkimuksia, jos käytössä ei ole järjestelmää tai menettelyä sen määrittämiseksi, onko maksuja palautettu liikaa, mikäli tutkimuksen tekevät viranomaiset arvioivat tutkimukset tarpeellisiksi. Korean viranomaiset katsoivat, että koska komissio ei tarkas- tellut, oliko vientituotteen tuotannossa käytettyjen tuotantopanosten tuonnista aiheutuvia maksuja tosiasial- lisesti palautettu liikaa, ei ole perusteita päätelmille, että Korean kiinteämääräinen palautusjärjestelmä on perusa- setuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettu erityinen tuki. tullinpalautusjärjestelmiä, Tätä väitettä pidetään merkityksettömänä, koska tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen liitteessä II (II) oleva 2 kohta koskee jollainen tarkasteltavana oleva ohjelma ei ole, kuten edellä todet- tiin. Vaikka se olisikin tullinpalautusjärjestelmä, perus- asetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 alakohdan ja liitteessä III olevan II kohdan 3 alakohdan mukaan viejä- maan viranomaisten on tehtävä kyseinen tutkimus tosi- asiallisten maksusuoritusten perusteella. Korean viran- omaiset eivät tehneet kyseistä tutkimusta. Tämän vuoksi komissiokaan ei tutkinut, oliko vientituotteen tuotan- nossa käytettyjen tuotantopanosten tuonnista aiheutu- neita maksuja tosiasiallisesti palautettu liikaa. Yksi korealainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komission väite siitä, ettei käytössä ole järjestelyä tai menettelyä sen tarkistamiseksi, mitä tuotantopanoksia käytetään missäkin määrin vientituotteen tuotannossa, ei pidä paikkaansa, koska tullinpalautus myönnetään aino- astaan sellaisten tuotantopanosten osalta, jotka tosiasial- lisesti käytetään vientituotteiden tuotannossa, sekä tosi- asiallisesti maksetuista tuontitulleista. 63) 64) perustuva kiinteä määrä. Väitteitä ei näin ollen voida hyväksyä. Yksi korealainen vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, ettei se saanut etuuksia kyseisen järjestelmän käytöstä, koska se maksoi tuontitullin tarkasteltavana olevan tuot- teen tuotannosta käytettävistä raaka-aineista, vei tarkas- teltavana olevan tuotteen ja tullinpalautuksen määrä oli pienempi kuin määrä, joka olisi saatu käyttämällä yksi- löllistä järjestelmää. Korean viranomaiset väittivät myös, että korealainen vientiä harjoittava tuottaja, joka käytti kiinteämääräistä palautusjärjestelmää, toimitti komis- siolle näyttöä siitä, että sen tuontimaksujen palautukset joita kannettiin ovat paljon pienemmät kuin määrät, vientituotteiden tutkimusajanjaksona valmistuksessa käytetyistä maahantuoduista tuotantopanoksista. Vastauksena näihin väitteisiin todetaan, että edellä mainituista syistä kiinteämääräisestä palautusjärjestel- mästä myönnetyt maksut ovat avustuksia, jotka perus- tuvat vientitulokseen ja ovat näin ollen erityisiä tukia, jotka mahdollistavat tasoitustullien käyttöönoton perus- asetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. Lisäksi ei ole merkitystä sillä, olisiko hyväksyttävän tullinpalautusjärjestelmän käyttö edullisempaa ollut tuottajalle, koska tämä valitsi vientiä harjoittavalle sellaisen järjestelmän etuudet, josta saatavat etuudet katsotaan tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdol- listavaksi tämän vuoksi voida hyväksyä. tueksi. Väitteitä ei 3. Verojärjestelmät a) Teollisuuteen rajoitetun tuen erityisluonne 65) Komissio katsoi alustavassa määritelmässään, että verot- tomuuden ja verohelpotusten valvonnasta annetun lain (Tax Exemption and Reduction Control Law, TERCL) tietyt artiklan oikeuttavat vastatoimiin, sillä kyseessä on perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu erityinen tuki, koska tuki on suunnattu yksin- omaan tietyille muun muassa teollisuudessa toimiville yrityksille. Kyseessä ovat seuraavat artiklat: — 7 artikla (pk-teollisuusyrityksille myönnettävät erityiset verovähennykset ja -vapautukset) 8 artikla (varaus teknologian kehittämistä varten) 62) Näiden väitteiden vastineeksi on todettava; että kiinteä- määräisessä palautusjärjestelmässä saatujen avustusten määrää ei lasketa suhteessa tuotannossa tosiasiallisesti käytettäviin tuotantopanoksiin tai tosiasiallisesti makset- tuun tuontitulliin, vaan kyseessä on kokonaisvientiin — 9 artikla (verohyvitys teknologian ja henkilöstön kehittämiskustannuksista) — 25 artikla (verohyvitys tuottavuutta lisäävistä inves- toinneista) — 27 artikla (väliaikainen verohyvitys investoinneista). L 189/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 7. 1999 66) 67) 68) Korean viranomaiset väittivät, että koska artiklojen sään- nöksiä voidaan käytännössä soveltaa moniin eri tuotan- nonaloihin ja yrityksiin, ne eivät ole WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan a—c alakohdassa tarkoitettuja erityisiä tukia eivätkä näin ollen mahdollista tasoitustullien käyttöönottoa (sopi- muksen kyseisten kohtien sisältö toistetaan myös pe- rusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a—c alakohdassa). Korean viranomaiset korostivat erityisesti, että teolli- suuden käsitteen määritelmä on erittäin laaja ja että siihen sisältyy käytännössä kymmeniä tuhansia teolli- suuden alaluokkia. että tuki, Erityisyyden perusperiaatteena on, joka vääristää talousjärjestelmän varojen jakaantumista suosi- malla tiettyjä yrityksiä, oikeuttaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton, jos se aiheuttaa vahinkoa. Jos tuen saanti- kelpoisuutta rajoitetaan talousjärjestelmässä puolueel- lisen perustein, katsotaan kyseessä olevan tällainen varojen jakaantumisen vääristymä. Tämä periaate on tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan perusteena; artikloissa säädetään, että tuki on erityistä, jos tuen myöntävä viranomainen tai jonka perusteella myöntävä viran- omainen toimii, rajoittaa mahdollisuuden saada tukea nimenomaisesti tiettyihin yrityksiin. Tässä tapauksessa katsotaan, että vaikka teollisuuden käsitteen määritelmä onkin erittäin laaja, on totta, että TERCL:n edellä mainit- tujen artiklojen säännösten tarkoituksena on rajoittaa edelleen niiden perusteella myönnettäviä etuuksia tiet- tyihin yrityksiin, koska tukikelpoisuus sidotaan muihin, puolueelliseen arviointiperusteisiin, kuten investointien tietyntyyppisiin korkean teknologian tuotteisiin tai ulko- maisiin investointeihin. lainsäädäntö, tukia; tarkemmat ohjelmakohtaiset perustelut esitetään jäljempänä. b) Aiheeton tutkimus 69) Korean viranomaiset väittivät, että koska menettelyssä valituksen tehnyt osapuoli ei esittänyt väitteitä TERCL:n tiettyjen artiklojen verosäännöksistä, niitä ei olisi otet- tava huomioon missään tämän menettelyn yhteydessä tehdyssä määrityksessä. Kyseessä ovat seuraavat artiklat: — 5 artikla (pk-yrityksille myönnettävä erityinen vero- hyvitys) — 7 artikla (pk-teollisuusyrityksille myönnettävät erityiset verovähennykset ja -vapautukset) — 27 artikla (väliaikainen verohyvitys investoinneista). 70) Erityisesti Korean viranomaiset väittävät seuraavaa: i) Tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 11 luetellaan artiklassa (perusasetuksen 10 artiklassa) jotka valituksessa on mainittava, mukaan tiedot, lukien näyttö tuen olemassaolosta sekä sen määrästä ja laadusta. 11 ii) Mainitun sopimuksen 12 artiklan 1 kohdan (perus- asianomaisille artiklan) mukaan asetuksen WTO:n jäsenille ja kaikille tasoitustullitutkimuksen asianomaisille osapuolille on ilmoitettava, mitä tietoja viranomaiset tarvitsevat. iii) Mainitun sopimuksen liitteessä VI olevan 7 kohdan (perusasetuksen 26 artiklan 3 kohdan) mukaan vakiokäytäntönä olisi oltava, että tarkastuskäyntien kohteena oleville yrityksille ilmoitetaan etukäteen tarkistettavien tietojen luonne ja muut tiedot, jotka on annettava näiden käymien aikana. 71) 72) Korean viranomaiset väittivät, että kyseiset arviointipe- rusteet ovat puolueettomia, koska kaikki yritykset voivat tasapuolisesti hyötyä kyseisistä tuista. Esimerkiksi väite- tään, että ulkomaisia investointeja tekeville yrityksille annettava tuki ei ole erityistä tukea, koska kaikki yritykset voivat tehdä investointeja ulkomaille. Väitteen mukaan kuitenkin esimerkiksi yksinomaan tekstiilialan yrityksille suunnattu tuki ei ole erityistä tukea, koska kaikkien yritysten väitetään voivan monipuolistaa tuotantoaan tekstiilialalle. Jotta tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen mukaisella erityisyyden käsitteellä olisi merkitystä, sen on koskettava tilanteita, joissa valtio joiden se ennakolta tietää antaa tukea edellytyksin, huomattavasti yritysten määrää; tällaisten tukien tarkoituksena on suosia tiettyjä yrityksiä. Tästä syystä Korean viranomaisten soveltamat edunsaajien valintaperusteet eivät ole puolueettomia, ja kuten jäljempänä selostetaan, niitä ei sovelleta laajalti, kuten perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa edellytetään. Näin ollen todetaan, että TERCL:n kyseisten tuet ovat erityisiä artiklojen perusteella myönnettävät tukikelpoisten rajoittavan että väittivät, viranomaiset Korean sopimuksen määräyksiä ei ole noudatettu, koska määritykseen on sisällytetty ohjelmia, joiden suhteen ei ollut esitetty vali- tuksia, ja koska lisäksi Korean viranomaisille ja eräille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille ei ollut annettu mahdollisuutta puolustautua asianmukai- sesti. valituksen tekijä Korean viranomaisten väitteiden suhteen on todettava, ettei voida odottaa, että valituksen tekijät valitusta tehdessään tuntisivat kolmannen maan väitetyt tukioh- jelmat niiden jokaista yksityiskohtaa myöten. Tässä tapauksessa väitteitä TERCL:n mukaisesti myönnetyistä veroetuuksista. Tutki- muksessa tuli tämän jälkeen ilmi muitakin TERCL:n tiet- tyjen säännösten mukaisesti myönnettäviä veroetuuksia, joita ei ollut erityisesti mainittu valituksessa, mutta joiden vaikutukset ovat hyvin samanlaiset kuin vali- tuksen kohteena olleiden järjestelyjen vaikutukset. Ottaen huomioon tukien luonne ja erityisesti se, että esitti useita 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 189/35 niiden yleisenä myöntämisperusteena on TERCL (jonka suhteen valituksen tekijä esitti useita tukia koskevia väit- teitä), on päätettävä, että komissiolla on oikeus tutkia niitä ja suosittaa tarpeen mukaan tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa. c) TERCL:n 8 artikla (varaus teknologian kehittämistä varten) Korean viranomaiset väittivät, että 8 artiklan säännökset eivät koskeneet erityistä tukea, ja että kyseisen artiklan mukainen tuki on riitauttamatonta tutkimus- ja kehitys- toimintaan (T & K) tarkoitettua tukea, josta määrätään tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 8 artiklan 2 kohdan a alakohdassa, jonka sisältö toistetaan myös perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdassa. että Korea ei ole Huomattakoon, että jos mainitun sopimuksen 8 artiklan 2 kohdan a alakohdan edellytykset täyttävistä T & K -tuista ilmoitetaan WTO:lle sopimuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti, kyseisten tukien suhteen ei voida edes panna vireille tutkimusta. TERCL:n 8 artiklan osalta todettakoon, ilmoittanut asiasta WTO:lle sopimuksen 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Komissiolla oli näin ollen oikeus panna vireille TERCL:n kyseistä säännöstä koskeva tutkimus. Koska Korean viranomaiset väittivät, että säännösten mukaisia tukia ei voida riitauttaa eivätkä ne näin ollen oikeuta tasoitustoi- menpiteiden käyttöönottoa, niiden olisi osoitettava riitauttamattomuus. Komissio antoi Korealle mahdolli- suuden osoittaa riitauttamattomuus tutkimuksen alku- vaiheessa, mutta tämä ei ole tehnyt sitä. Näissä olosuh- teissa käyttöön tasoitustoimenpiteet kyseisen artiklan mukaisesti myönnettävien tukien osalta. voidaan ottaa välillä. yritysten Korean viranomaisten väitteisiin siitä, että tuki ei ole erityistä, voidaan vastata toteamalla, että järjestely ei ole puolueeton, koska siinä tehdään ero tavanomaisten ja Viimeksi teknologiapainotteisten mainitut saavat korkeampia tukia. Tästä erosta ilmenee, että arviointiperusteet eivät ole puolueettomat, ja niitä sovelletaan väistämättä moniin yrityksiin, joille tällainen teknologinen kehittäminen ei ole tarpeellista. Näistä ja edellä johdanto-osan 67—70 kappaleessa mainituista syistä katsotaan, että TERCL:n 8 artiklan mukainen tuki on erityistä ja näin ollen tasoitustoimenpiteiden käyt- töönoton mahdollistavaa. d) TERCL:n 9 artikla (verohyvitys teknologian ja henkilöstön kehittämiskustannuksista) Korean viranomaiset väittivät, että kyseisen artiklan nojalla myönnettävä tuki ei ole erityistä tukea, ja että teknologian ja henkilöstön kehittäminen on tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu objektiivinen ja puolueeton arviointiperuste. Arviointiperustetta ei kuitenkaan voida pitää puolueettomana sopimuksen kyseisessä artiklassa tai perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Viimeksi mainitussa artiklassa edel- lytetään, että objektiivisten arviointiperusteiden tai edel- 73) 74) 75) 76) 77) 78) 79) 80) lytysten on oltava puolueettomia sekä luonteeltaan ta- loudellisia ja laajalti sovellettavia. TERCL:n mainitun artiklan säännöksiä ei pidetä laajalti sovellettavina, koska tietyillä tuotannonaloilla toimivat yritykset ovat selvästi muiden alojen yrityksiä teknologiapainotteisempia, joten todennäköisemmin saada etuuksia kyseisen ne voivat säännöksen nojalla. Korean viranomaiset ovat TECRL:n kyseistä säännöstä soveltaessaan antaneet suhteettoman suuria etuja tiettyjen tuotannonalojen yrityksille. Järjestelyä pidetään erityisenä, koska se rajoittuu tiet- tyihin yrityksiin (katso johdanto-osan 67—70 kappale), ja näin ollen se mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden Järjestely on erityinen myös perusase- käyttöönoton. tuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti ja mahdollistaa näin ollen tasoitustoimenpiteiden käyttöön- oton. e) TERCL:n 23 artikla (varaus ulkomaisista investoinneista aiheutuvia menetyksiä varten) Korean viranomaiset huomauttivat, että kyseisen artiklan säännösten soveltaminen on päättynyt 1 päivänä tammi- kuuta 1998. Korean viranomaiset väittivät myös, että saada tukea tämän monet eri artiklan nojalla ja että ulkomaisten investointien arvioin- tiperuste on tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu objektii- vinen ja puolueeton arviointiperuste. tuotannonalat voivat Säännöksessä on kyse veronlykkäysjärjestelystä, jossa kannettava vero lisätään yrityksen veropohjaan kahden vapaavuoden jälkeen tasasuuruisina kolmen vuoden ajan. Näin ollen säännöksen viimeisenä sovelta- misvuonna (verovuosi 1997) myönnetystä veronlyk- käyksestä koitui etua myös tutkimusajanjaksona (1 päivä huhtikuuta 1997—31 päivä maaliskuuta 1998), ja veroedun saaneet yritykset saavat siitä etua vielä tulevi- nakin vuosina. erinä Korean viranomaiset väittivät, että monien eri tuotan- nonalojen yritykset voivat hakea tukea artiklan nojalla, mutta komissio totesi alustavissa päätelmissään, että artiklan säännökset koskevat ainoastaan ulkomaille investoivia korealaisia yrityksiä. Sen todistamiseksi, että näin ei olisi, ei ole toimitettu uusia tietoja. Korean viran- omaisten väitteitä voidaan verrata edellä selostettuihin väitteisiin siitä, että teollisuuteen rajoitettu tuki ei ole erityistä (katso johdanto-osan 67—70 kappale); TERCL:n 23 artiklan säännösten mukainen tuki on kuitenkin tosi- asiallisesti rajoitettu tietyille yrityksille. Säännöksen mukainen järjestely on näin ollen erityinen perusase- tuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti ja näin ollen se mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyt- töönoton. 81) Korean viranomaiset väittivät myös, että ulkomaisten investointien arviointiperuste on sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu objektiivinen ja puolueeton peruste. Arviointiperustetta ei kuitenkaan sopimuksen kyseisessä voida pitää puolueettomana L 189/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 7. 1999 artiklassa tai perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Viimeksi mainitussa artiklassa edellytetään, että objektiivisten arviointiperus- teiden tai edellytysten on oltava puolueettomia sekä luonteeltaan taloudellisia ja laajalti sovellettavia. TERCL:n kyseisen artiklan säännöksiä ei voida pitää objektiivisena, koska etukäteen tiedetään, että yritykset, jotka eivät investoi ulkomaille, eivät voi saada tukea. Peruste ei siis ole puolueeton eikä sitä sovelleta laajalti. TERCL:n kyseistä säännöstä soveltaessaan Korean viranomaiset myöntävät siis etuja rajoitetulle määrälle yrityksiä, joilla on toimintaa ulkomailla. 82) Tämän vuoksi katsotaan, että TERCL:n kyseisen sään- nöksen mukainen järjestely on erityinen perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla ja näin ollen se mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyt- töönoton. f) TERCL:n 25 artikla (verohyvitys tuottavuutta lisäävistä investoinneista) 83) totesikin Korean viranomaiset väittivät, etteivät kyseisen artiklan nojalla myönnetyt tuet ole erityisiä, ja huomautti, että siihen sisältynyt säännös kotimarkkinoilta hankittujen välineiden suosimisesta maahantuotujen sijaan kumottiin vuoden 1996 lopussa eli ennen tutkimusajanjaksoa. Komissio että alustavissa kyseisen artiklan säännös siitä, että verohyvitysten määrä vaihtelee sen mukaan, onko välineet tuotu maahan (3 prosentin hyvitys) vai hankittu kotimaasta (10 prosentin hyvitys), kumottiin vuoden 1996 lopussa. Koska kuitenkin yritykset, joiden investointihankkeet alkoivat ennen vuoden 1996 loppua ja jatkuivat tämän jälkeen, saattoivat edelleen valita, että niihin sovelletaan ennen hyvityksiä, kyseistä etuuksia saatiin edelleen myös tutkimusajanjaksona. päätelmissään, päivämäärää voimassa olleita 85) 86) toisia etukäteen tiedossa, että tietyt yritykset voivat todennäköisemmin hyötyä tuottavuuden lisäämisestä saatavista veroetuuksista ainoastaan niiden yrityksen lajin perusteella. g) TERCL:n 27 artikla (väliaikainen verohyvitys investoin- neista) Korean viranomaiset väittivät, etteivät kyseisen artiklan mukaiset tuet ole erityisiä, ja huomautti, että säännös kotimaisten välineiden suosimisesta maahantuotujen sijaan kumottiin vuoden 1996 lopussa. Komissio totesi alustavissa päätelmissään, että kyseisen artiklan nojalla saatavat etuudet oikeuttavat tasoitustoimenpiteiden käyt- töönoton, koska yritykset voivat valita, saavatko ne etua verohyvitysten vaihtelusta sen mukaan, onko koneet tuotu maahan (3 prosentin hyvitys) vai hankittu koti- markkinoilta (10 prosentin hyvitys), ennen vuoden 1996 loppua tätä ennen aloitettujen investointihankkeiden osalta. Etuuksia saatiin siis edelleen myös tutkimusajan- jaksona. todettakoon, Järjestelyä pidetään erityisenä, koska se rajoittuu tiet- tyihin yrityksiin (katso johdanto-osan 67—70 kappale), ja näin ollen se mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. Vuoden 1996 loppuun asti voimassa olleiden hyvitysten eroavuuksista että järjestely on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukainen erityinen tukijärjestely. Samoin kuin TERCL:n 25 artiklan osalta, Korean viranomaiset ettei kyseessä ole ovat erityinen tuki, mutta järjestelystä voidaan kuitenkin myöntää tukea ainoastaan yrityksille, jotka investoivat tuottavuutta lisääviin välineisiin. Tämän edellytyksen vuoksi tietyt yritykset voivat väistämättä saada järjeste- lystä etuuksia todennäköisemmin kuin jotkut muut yritykset. esittäneet yleisen väitteen, 84) Maahantuotujen ja kotimaasta hankittujen välineiden kohtelun eroista ennen vuotta 1996 on jo todettu, että kyseessä on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukainen erityinen tukijärjestely. Korean viranomaiset ovat ettei kyseessä ole erityinen tuki, mutta järjestelyä on pidettävä erityisenä, koska se rajoittuu tiettyihin yrityksiin (katso johdanto-osan 67—70 kappale), ja näin ollen se mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. On esittäneet yleisen väitteen, 4. Tasoitustullin tukien määrä käyttöönoton mahdollistavien 87) Ottaen huomioon edellä esitetyt eri tukijärjestelmiä koskevat lopulliset päätelmät tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrät vahvistetaan kunkin tutkitun vientiä harjoittavan tuottajan osalta seuraavasti: Luotot (vienti) 0,47 1,63 0,09 0,17 0,88 2,31 Luotot (muut) 0,06 0 0,15 0 0 0,18 Verot (vienti) Verot (muut) Tullinpalautus Tuet yhteensä 0,34 0 0,06 0,15 0 0,02 0,08 0 0,55 0,25 0,03 0 0 1,09 0 0 0 0 0,95 2,72 0,85 0,57 0,91 2,51 Korea Welding Shine Metal Products Dae Sung Rope Mfg. Co. , Ltd Korea Sangsa Co. Ltd/ Myung Jin Co. , Ltd Kowel Special Steel Wire Co. SeAH Metal Products Co. , Ltd 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 189/37 Painotettu keskimääräinen koko maata koskeva tukimar- ginaali ilmaistuna prosentteina cif-hinnasta yhteisön rajalla kaikesta Koreasta peräisin olevasta yhteisöön suuntautuvasta viennistä vastaavien vientiä harjoittavien tuottajien osalta on alle vähimmäistason eli alle yhden prosentin. Näissä olosuhteissa Korean tukimarginaalia on pidettävä merkityksettömänä perusasetuksen 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 93) 88) 89) 90) 91) E. VAHINKO 1. Alustava huomautus Edellä esitettyjen Koreaa koskevien päätelmien, joiden mukaan koko maata koskeva tukimarginaali on alle että Koreasta vähimmäistason, perusteella todetaan, peräisin olevan ohuen teräslangan tuontia ei enää pidetä tuettuna tuontina. Tämän vuoksi väliaikaisessa asetuk- sessa esitetyistä päätelmistä poiketen jäljempänä esite- tyssä vahingon arvioinnissa otetaan huomioon ainoas- taan Intiasta peräisin oleva tuonti. 2. Yhteisön tuotannonala Koska yksikään asianomaisista osapuolista ei esittänyt uutta näyttöä tai uusia perusteltuja väitteitä, vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 206—207 kappa- leessa esitetyt tosiasiat ja päätelmät siitä, että valituksen joiden osuus ohuen teräs- tehneet yhteisön tuottajat, langan kokonaistuotannosta yhteisössä on yli 75 prosenttia, muodostavat yhteisön tuotannonalan perusa- setuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 3. Kilpailunäkökohdat ja että tämän vuoksi Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät komis- sion ilmoituksen johdosta esittämissään huomautuksissa edelleen, että kaikki yhteisön tuotannonalan tämän menettelyn yhteydessä toimittamat tiedot ovat liioiteltuja niin kutsutun seostelisäjärjestelmän yhtenäisen sovelta- tukien vastaisen misen vuoksi menettelyn yhteydessä ei olisi mahdollista toteuttaa tarkkaa vahingon arviointia. Koska kuitenkaan asian- omaiset osapuolet eivät ole esittäneet uusia väitteitä ja koska ruostumattomasta teräksestä valmistettuja tankoja koskevassa asiassa IV/E–1/36. 930 on tehty lopullinen päätös valituksen hylkäämisestä, vahvistetaan väliai- kaisen asetuksen johdanto-osan 208—215 kappaleessa esitetyt päätelmät. 4. Yhteisön kulutus 92) Eräät asianomaiset osapuolet ovat komission ilmoi- tuksen johdosta väittäneet, että yhteisön kulutuksen määrittelyssä noudatettu menetelmä ei ollut asianmu- kainen osallistumattomien yhteistyöhön yhteisön tuottajien myynnin ja kolmansista maista peräisin olevan tuonnin suhteen. erityisesti tietoa on käytettävissä Tältä osin olisi muistettava, että yksityiskohtaista toden- nettua ainoastaan yhteisön tuotannonalan ja kyseisen maan yhteistyössä toimi- neiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta. Tämän vuoksi yhteisön toimielinten vakiintuneen käytännön mukaisesti käytettiin komission saatavissa olevia tietoja, erityisesti riippumattomia tilastolähteitä. Yksikään asia- nomainen osapuoli ei ole toimittanut joiden perusteella olisi voitu todeta, että yhteisön toimielinten noudattama menettely olisi kohtuuton tai perusteeton tarkasteltavana olevan tapauksen olosuhteet huomioon ottaen. tietoja, 94) Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 216—217 kappaleessa esitetyt päätelmät. 95) 96) 97) 98) 99) 5. Tuetun tuonnin määrä ja markkinaosuus Intiasta peräisin oleva tuonti kehittyi seuraavasti: 52 tonnia vuonna 1994, 117 tonnia vuonna 1995, 189 tonnia vuonna 1996, 445 tonnia vuonna 1997 ja 717 tonnia tutkimusajanjaksona. Tuonti on siten lisääntynyt jatkuvasti ja huomattavasti, noin 1 250 prosenttia, tarkasteltavana olevana ajanjaksona. Intiasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi jatkuvasti; se oli 0,3 prosenttia vuonna 1994, 0,6 prosenttia vuonna 1995, 1,1 prosenttia vuonna 1996, 2,2 prosenttia vuonna 1997 ja 3,3 prosenttia tutkimus- ajanjaksona. 6. Tuetun tuonnin hinnat a) Hintojen kehitys Intiasta peräisin olevan tuonnin keskimääräiset myynti- hinnat nousivat vuosina 1994 ja 1995 (2,57 ecusta 3,52 ecuun kilolta), mutta laskivat vuoden 1995 ja 1997 välisenä aikana tasaisesti (3,52 ecua/kg vuonna 1996 ja 3,04 ecua/kg vuonna 1997); vuoden 1997 jälkeen ne nousivat hieman niin, että tutkimusajanjaksona keski- määräinen hinta oli 3,12 ecua/kg. b) Hinnan alittavuus Eräät asianomaiset osapuolet kiistivät menetelmän, jota komissio sovelsi tutkimuksen alustavassa vaiheessa laskiessaan hinnan alittavuuden marginaaleja. Ne väit- tivät, että marginaalit olivat liian suuret, koska negatii- visten määrien, joilla vientiä harjoittavien tuottajien hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat, vastapai- noksi ei otettu huomioon positiivisia määriä. Olisi huomattava, että väliaikaisen asetuksen johdanto- osan 225—226 kappaleessa kuvatussa menetelmässä, jota sovellettiin laskettaessa hinnan alittavuuden margi- naalia, tuetun tuonnin painotettuja keskimääräisiä netto- myyntihintoja verrattiin malleittain yhteisön tuotanno- nalan keskimääräisiin mallikohtaisiin nettomyyntihin- toihin yhteisön markkinoilla. Näin ollen menetelmässä otettiin huomioon määrä, jolla vientiä harjoittavien tuot- tajien tietyn mallin hinta ylitti yhteisön tuotannonalan hinnan liiketoimikohtaisesti. L 189/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 7. 1999 100) Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 225—226 kappaleessa esitetyt päätelmät yleisistä menetelmistä. tuotannonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon, ei katsota johtuneen tuetusta tuonnista. 101) Koska muita huomautuksia ei ole esitetty, vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 227 kappaleessa esitetyt Intiasta peräisin olevan tuonnin tosiasialliset hinnan alittavuuden marginaalit. a) Tuetun tuonnin vaikutus 7. Yhteisön tuotannonalan tilanne 102) Koska asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet uusia väitteitä väliaikaisessa asetuksessa esitetyistä päätelmistä, jotka koskivat yhteisön tuotannonalan tilanteen taloudel- lisia osoittimia, vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 228—238 kappaleessa esitetyt päätelmät. 103) kuvaavien Eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalaa taloudellisten muuttujien perusteella ei voitu päätellä, että kyseinen tuotannonala olisi kärsinyt merkittävää vahinkoa. Näiden osapuolten mukaan yhteisön tuotannonalan tilanteessa oli havaitta- vissa kohenemisen merkkejä tuotannon, myyntimäärien ja työllisyyden osalta, ja investointien tilanne oli vakaa. Kannattavuuden heikkeneminen johtui niiden mukaan siitä, että yhteisön tuotannonala oli päättänyt keskittyä tuotteisiin, joiden tuotantokustannukset olivat korkeita. 104) Muistutettakoon, että väliaikaisen asetuksen johdanto- osan 236—238 kappaleessa esitetty päätelmä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneesta merkittävästä vahingosta perustui siihen, että yhteisön tuotannonala ei tuetun tuonnin vuoksi pystynyt hyötymään markkinoiden kasvusta, vaan sen markkinaosuus pieneni jatkuvasti vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana; myyntimäärät ja hinnat pystyttiin pitämään vakaina vain kannattavuuden kustannuksella tappiollisin tuloksin. Yhteisön tuotannonalan myynti kasvoi vain 5 prosenttia vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, vaikka yhteisön markkinat kasvoivat samanaikaisesti 27 prosenttia. Tuotannon lievä kasvu sekä myyntimäärien ja hintojen vakaus johtuu puolestaan yksinomaan yhteisön tuotannonalan asemansa yhteisön markkinoilla. Näin ollen yhteisön tuotan- nonalan kannattavuuden laskusuuntaus ei selity yksin- omaan sillä, että se alkoi tuottaa myös joitakin malleja, joiden osalta vähemmän tuonti kilpailua. pyrkimyksistä aiheuttaa säilyttää tuettu 107) Tuetun tuonnin määrän merkittävä lisääntyminen (noin 1 250 prosenttia) samoin kuin sen markkinaosuuden merkittävä kasvu (0,3 prosentista 3,3 prosenttiin) vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana sekä todettu merkittävä hinnan alittavuus (painotettu keski- arvo 26 prosenttia Intian osalta) tapahtuivat samanaikai- sesti yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemisen (markkinaosuuksien pienenemisen, hintojen laskun ja kannattavuuden heikkenemisen) kanssa. 108) Yhteisön ohuen teräslangan markkinat kasvoivat 27 prosenttia vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä lisääntyi markkinoiden laajentuessa kuitenkin ainoastaan 5 prosenttia eikä siis täysin seurannut markkinoiden kehi- tystä. Sen sijaan Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin määrä kasvoi ja markkinaosuus suureni huomattavasti kyseisenä aikana. Tämä tapahtui samaan aikaan kun yhteisön tuotannonalalla se menetti markkinaosuuksiaan ja joutui vähentämään investointejaan ja laskemaan hintojaan vuodesta 1996 alkaen, mistä aiheutui taloudellista tappiota vuonna 1997. laskusuuntaus: vallitsi 109) eräät johtivat Intiasta peräisin olevan halpatuonnin vuoksi suurin osa yhteisön tuottajista pyrki pitämään hintansa entisellään laskivat hintojaan. vuonna 1996, kun taas Molemmat kannattavuuden lähestymistavat heikkenemiseen joko suoraan (alemmat hinnat) tai välil- lisesti (korkeiden hintojen aiheuttama myyntimäärien lasku ja siitä johtuen korkeammat tuotantokustannukset tonnia kohti). Vuodesta 1996 kaikki yhteisön tuottajat laskivat myyntihintojaan huomattavasti, millä oli jälleen kielteisiä vaikutuksia kannattavuuteen siitä huolimatta, että yhteisön tuottajat yrittivät keskittyä tiettyihin mark- kinarakoihin tuetun tuonnin vaikutusten pahenemisen estämiseksi. selvästi markkinoiden alttiuden hintavaihteluille sekä intialaisten vientiä harjoit- tavien tuottajien hinnan alittavuuden keskeisen merki- tyksen. osoittaa Tämä 105) Edellä selostetun perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalalle aiheutuu merkittävää vahinkoa väliai- kaisen asetuksen johdanto-osan 236—238 kappaleessa kuvatulla tavalla. b) Muiden tekijöiden vaikutus F. SYY-YHTEYS 106) Komission yksiköt ovat perusasetuksen 8 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkastelleet, onko Intiasta peräisin olevasta tuonnista aiheutunut merkittävää vahinkoa. Tuetun tuonnin lisäksi muita tiedossa olevia tekijöitä että näistä yhteisön tutkittiin sen varmistamiseksi, 110) Perusasetuksen 8 artiklan 7 kohdan mukaisesti komis- tarkastelleet, onko muilla tekijöillä sion yksiköt ovat kuin Intiasta peräisin olevalla tuetulla tuonnille mahdol- lisesti ollut vaikutusta yhteisön tuotannonalan tilaan, ottaen erityisesti huomioon tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomien muiden yhteisön tuottajien sekä kolmansista maista tulevan tuonnin osuuden asiaan. 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 189/39 1. Muut yhteisön tuottajat 111) Väliaikaisen asetuksen antamisen jälkeen eräät asianomaiset osapuolet epäilivät, että yhteisön tuotan- nonalalle aiheutuneen vahingon syy ei olisi tuettu tuonti. Tässä yhteydessä väitettiin erityisesti, että vahinko johtui muista tekijöistä ja varsinkin muista yhteisön tuottajista. Asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteisön tuottajien yhteistyön puutteellisuuden vuoksi yhteistyöhön osallistumattomien yhteisön tuottajien myynnin vaikutusta ei voitu arvioida täysin luotettavasti. 112) On muistettava, että yksityiskohtaisia todennettuja tietoja on käytettävissä vain yhteisön tuotanno- nalan osalta. Koska yhteisön tuotannonalan yhteistyön laajuus takaa kuitenkin päätelmien edusta- vuuden ja koska yhteisön ruostumattoman teräslangan markkinat ovat lisäksi avoimet ja alttiit hintavaihteluille, on kohtuullista päätellä, että muiden yhteisön tuottajien tilanteen kehitys on todennäköisesti varsinkin hintojen suhteen noudattanut yhteisön tuotannonalan kehitystä. Yksikään asianomainen osapuoli ei ole myöskään toimittanut tietoja, jotka viittaisivat siihen, että valitukseen osallistumattomien tuottajien toimintaympäristö olisi ollut muita suotuisampi. 2. Kolmansista maista peräisin oleva tuonti 113) Kolmansista maista peräisin olevan tuonnin markkinaosuudet ovat seuraavat: (Markkinaosuudet) 1994 1995 1996 1997 Korea Sveitsi Muut 7 % 3 % 2 % 9 % 3 % 3 % Yhteensä 12 % 15 % 16 % 3 % 3 % 22 % 20 % 3 % 2 % 25 % Tutkimus- ajanjakso 20 % 3 % 3 % 26 % K o r e a 114) Koreasta peräisin olevaa tuontia tarkasteltiin tämän tutkimuksen yhteydessä ja todettiin, että koko maata koskeva painotettu keskimääräinen tukimarginaali on alle vähimmäistason. Koreasta peräisin olevan tuonnin määrä on huomattavasti lisääntynyt ja markkinaosuus vastaavasti suurentunut, kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee. Tuonti on tapahtunut hinnoilla, jotka alittavat yhteisön tuotannonalan hinnat, kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 227 kappaleessa todetaan. Olisi huomattava, että Koreasta peräisin olevan tuonnin osalta vahvistettu hinnan alittavuuden marginaali (jonka paino- tettu keskiarvo on 12 prosenttia) on huomattavasti alhaisempi kuin Intiasta peräisin olevan tuonnin osalta vahvistettu hinnan alittavuuden marginaali (jonka paino- tettu keskiarvo on 26 prosenttia), kuten väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 227 kappaleessa todetaan. tojen alittavuutta ei myöskään havaittu. Koska asian- omaiset osapuolet eivät esittäneet uusia perusteluja, vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 244— 245 kappaleessa esitetyt päätelmät. 116) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että kolmansista maista ja erityisesti Koreasta peräisin oleva tuonti on osaltaan vaikuttanut yhteisön tuotannonalalle aiheutu- neeseen vahinkoon. Kun kuitenkin otetaan huomioon Intiasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus (yli 11 prosenttia kaikesta yhteisöön tutkimusajanjaksona suun- tautuneesta tuonnista) ja todettu merkittävä hinnan alit- tavuus, on päätettävä, että se ei yksinään ole riittävää poistamaan Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin ja aiheutuneen merkittävän yhteisön vahingon välistä syy-yhteyttä. tuotannonalalle M u u t k o l m a n n e t m a a t 3. Muut 115) Edellä esitettyjen lukujen perusteella pääteltiin alusta- vasti, että muista kolmansista maista, erityisesti Sveit- sistä, peräisin olevalla tuonnilla ei ole voinut olla ratkai- sevaa vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutunee- seen vahinkoon, koska kyseisen tuonnin määrä ja mark- kinaosuus pysyivät vakaina vuoden 1994 ja tutkimusa- janjakson välisenä aikana, kun taas tarkasteltavana olevasta maasta peräisin oleva tuonti lisääntyi kyseisenä aikana jatkuvasti; yhteisön tuotannonalan myyntihin- 117) Koska yksikään asianomainen osapuoli ei ole esittänyt uusia väitteitä siitä, olisiko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko mahdollisesti voinut osittain johtua muista tekijöistä; tällaisista muista tekijöistä mainitta- koon erityisesti kysynnän supistuminen, kulutustottu- musten muuttuminen, teknologian kehitys sekä yhteisön tuotannonalan vientitulos ja tuottavuus. Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 246— 249 kappaleessa esitetyt päätelmät. L 189/40 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 7. 1999 c) Syy yhteyttä koskeva päätelmä H. LOPULLISET TOIMENPITEET 118) Vaikka muilla tekijöillä kuin Intiasta peräisin olevalla tuetulla tuonnille onkin ollut vaikutusta yhteisön tuotan- nonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, niiden vaikutus ei ollut riittävän suuri poistamaan Intiasta peräisin olevan tuetun tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välistä syy-yhteyttä. 1. KOREA 126) Ottaen huomioon edellä esitetyt päätelmät, joiden mukaan Koreasta peräisin olevan tuonnin koko maata koskeva painotettu keskimääräinen tukimarginaali on vähimmäistasoa, tämä menettely olisi päätettävä perus- asetuksen 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 119) Edellä todettujen seikkojen perusteella päätellään, että Intiasta peräisin oleva tuettu tuonti erikseen tarkastel- tuna on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. G. YHTEISÖN ETU 120) Väliaikaisen asetuksen antamisen jälkeen käyttäjät ovat esittäneet näkemyksiään siitä, mitä vaikutuksia tulleilla olisi. 121) Koska uusia huomautuksia tullien vaikutuksesta yhteisön tuotannonalan ja muiden yhteisön tuottajien tilanteeseen ei ole esitetty, vahvistetaan päätelmä siitä, että toimenpi- teiden käyttöönotto antaa yhteisön tuotannonalalle mahdollisuuden saavuttaa jälleen tyydyttävä kannatta- vuusmarginaali ja ylläpitää ja kehittää toimintaansa yhteisössä, mikä puolestaan mahdollistaisi työllisyyden ja investointien turvaamisen. 122) Koska etuyhteydettömät tavarantoimittajat eivät ole esittäneet lisähuomautuksia, vahvistetaan väliai- kaisen asetuksen johdanto-osan 256—261 kappaleessa esitetyt päätelmät. tuojat tai 123) Eräät tuotetta käyttävät yritykset ovat väittäneet, että välittömästi toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi niiden taloudelliseen tilanteeseen, koska niiden raaka- aineiden hinnat nousisivat. Ne ovat kuitenkin myös väit- täneet, että ne voisivat hankkia tuotetta muistakin maista kuin tarkasteltavana olevasta maasta. Tullien yleisen alhaisen tason vuoksi hinnankorotusten vaikutus olisi lisäksi melko vähäinen. 124) Muut käyttäjät ovat korostaneet yhteisön tuotannonalan tuotteiden laatua ja luotettavuutta ja tämän vuoksi katso- neet, ettei toimenpiteiden käyttöönotolla olisi vaikutusta niiden tilanteeseen. 125) Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 251—268 kappaleessa esitetyt päätelmät siitä, ettei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön tasoitustulleja. 2. INTIA 127) Edellä olevien tukea, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevien päätelmien perusteella tarkasteltiin, minkä muotoisia ja tasoisia lopullisia tasoitustoimenpi- toteutettava vahinkoa aiheuttavien tukien teitä olisi sekä kauppaa vääristävien vaikutusten poistamiseksi tehokkaiden palauttamiseksi yhteisön ohuen teräslangan markkinoille. kilpailuolosuhteiden 128) Tämän väliaikaisen vuoksi määritettiin asetuksen johdanto-osan 271 kappaleessa tavalla sellainen vahinkoa aiheuttamaton hintataso, jonka turvin yhteisön tuotannonala pystyy kattamaan tuotantokus- tannuksensa ja saamaan kohtuullisen myyntituoton. selostetulla 129) Vahinkoa aiheuttamattoman hintatason ja tuottajien vientihintojen vertailun perusteella saadut vahinkomargi- naalit olivat kaikissa tapauksissa suuremmat kuin yhteis- työssä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta todetut tuen määrät; marginaalit vaihtelivat noin 20 prosentista yli 70 prosenttiin. 130) Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaan tullin on vastattava tuen määrää, ellei vahinkomarginaali ole tätä alempi. Tämän perusteella yhteistyössä toimineille intia- laisille tuottajille määritettiin vientiä seuraavat tullit: harjoittaville Yritys Ehdotettu tasoitustulli (%) Drawmet Wires Pvt Ltd, Mumbai Indore Wire Ltd, Indore Isibars/Isinox Ltd, Mumbai Kei Industries Ltd, Delhi Macro Bars and Wires Pvt Ltd, Mumbai Mukand Ltd, Mumbai Raajratna Metal Industries Ltd, Mumbai Venus Wire, Indore 8,8 19,3 10,1 0 25,4 13,2 42,9 35,4 131) Koska haluttiin välttää yhteistyöstä kieltäytymisen palkit- seminen, katsottiin aiheelliseksi, että Intiaan sijoittautu- neisiin yhteistyöstä kieltäytyneisiin yrityksiin sovellettava tulli vahvistetaan korkeimman yhteistyössä toimineille yrityksille määritetyn tukijärjestelmistä saadun hyödyn suuruiseksi eli 44,4 prosentiksi. yksittäisistä 22. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 189/41 132) Tässä asetuksessa vahvistetut yksilölliset tullit määritet- tiin tämän polkumyyntitutkimuksen päätelmien perus- teella. Näin ollen ne kuvastavat sen aikana vallinnutta tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa yksin- omaan kyseisistä maista peräisin olevien ja tässä asetuk- sessa erikseen mainittujen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Minkä tämän asetuksen artiklaosassa erikseen mainitsemattoman yri- tyksen (mukaan lukien etuyhteydessä olevat yritykset) tuottamiin tuotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava jäännöstullia. tahansa muun, olevassa tuonnissa asetuksella (EY) N:o 619/1999 käyt- töön otettujen väliaikaisten tasoitustullien vakuutena olevat määrät kannetaan lopullisesti lopullisten tullien tasoisina, paitsi jos väliaikaiset tullit ovat alhaisemmat, jolloin olisi sovellettava viimeksi mainittuja tulleja. 135) Koreasta peräisin olevassa tuonnissa käyttöön otettujen väliaikaisten tasoitustullien vakuutena olevat määrät olisi vapautettava, 133) Kaikki näiden yksilöllisten tullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esim. yrityksen nimenmuutoksen huomioon ottamiseksi tehdyt) on toimitettava viipymättä komis- siolle ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleel- jotka koskevat kyseiseen liset yrityksen nimenmuutokseen mahdollisesti tuotantotoiminnan ja viennin muutoksia. liittyviä Ikotimarkkinamyynnin ja erityisesti ne, tiedot sekä J. VÄLIAIKAISTEN TULLIEN KANTAMINEN 134) Kun otetaan huomioon Intiaan sijoittautuneiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta todettujen tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien sekä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon vaka- Intiasta peräisin vuus, pidetään tarpeellisena, tukien määrä että ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli, jota sovelletaan tuotaessa Intiasta peräisin olevaa CN-koodiin ex 7223 00 19 (Taric-koodi 7223 00 19*10) ruostumattomasta teräksestä valmistettua lankaa, jonka läpimitta on alle 1 mm ja jossa on vähintään 2,5 painoprosenttia nikkeliä, ei kuitenkaan lankaa, jossa on vähintään 28, mutta enintään 31 painopro- senttia nikkeliä ja vähintään 20, mutta enintään 22 painopro- senttia kromia. kuuluvaa Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan 2. sovellettava lopullinen tasoitustulli on seuraava: Tuottaja Drawmet Wires Pvt Ltd, B-482, Industrial Area, Bhiwadi, India Indore Wire Company Ltd, Near Fort, Indore 452 006 (MP), India Isinox Steels Ltd, Indiasteel Complex, Railway Gate No 4, Antop Hill, Wadala, Mumbai 400 037, India Mukand Ltd, L. B. S. Marg, Kurla, Mumbai 400 070, India Raajratna Metal Industries Ltd, 909, Sakar - III, Nr Income Tax, Ahmedabad 380 014, Gujarat, India Venus Wire Industries Ltd, Block No 19, Raghuvanshi Mill Compound, Senapati Bapat Marg, Lower Parel, Mumbai 400 013, India Macro Bars and Wires Pvt. Ltd, 702 Bombay Market Building Taredo Road, Mumbai 400 032, India Kei Industries Ltd, D-90, Okhla Industrial Area Phase-1, New Delhi, India Kaikki muut intialaiset yritykset Tulli (%) 8,5 19,3 10,1 13,2 42,9 35,4 25,4 0 44,4 Taric-lisäkoodi A001 A004 A002 A003 A005 A006 A008 A020 A999 3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. 4. Tässä asetuksessa vahvistettuja yksilöllisiä tulleja (”muihin” sovellettavan koko maata koskevan tullin vastakohtana) sovelletaan yksinomaan tässä asetuksessa erikseen mainittujen oikeussubjektien valmistamien, asianomaisesta maasta peräisin olevien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen täsmällistä nimeä ei mainita tämän asetuksen artiklaosassa, sen valmistamiin tuotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja. L 189/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 7. 1999 Kaikki näiden yksilöllisten tullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt on toimitettava viipymättä komissiolle (1) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti ne, jotka koskevat yrityksen nimenmuutokseen mahdollisesti liittyviä tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa asetusta tämän perusteella neuvo antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle. 2 artikla 1. Kannetaan lopullisesti Intiasta peräisin olevassa tuonnissa asetuksella (EY) N:o 619/1999 käyttöön otettujen väliaikaisten tasoitustullien vakuutena olevat määrät lopullisten tullien tasoisina. Vapautetaan lopullisen tasoitustullin ylittävät vakuutena olevat määrät. Edellä 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä ja määräyksiä sovelletaan väliaikaisten tasoitus- 2. tullien vakuutena olevien määrien lopulliseen kantamiseen. Päätetään Koreasta peräisin olevan, läpimitaltaan alle 1 mm:n ruostumattoman teräslangan tuontia koskeva menettely. Vapautetaan Koreasta peräisin olevassa tuonnissa asetuksella (EY) N:o 619/1999 käyttöön otettujen väliaikaisten tasoitustullien vakuutena olevat määrät. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 4 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 12 päivänä heinäkuuta 1999. Neuvoston puolesta S. NIINISTÖ Puheenjohtaja (1) Euroopan komissio Pääosasto I — Ulkosuhteet Linja C DM 24 — 8/38 Rue de la Loi / Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel