title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Yhteinen liikennepolitiikka - Kestävä liikkuvuus: tulevaisuuden näkymät"

text: C 258/6 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 9. 1999 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Yhteinen liikennepolitiikka – Kestävä liikkuvuus: tulevaisuuden näkymät” (1999/C 258/02) Komissio päätti 7. joulukuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -jaosto antoi lausun- tonsa 8. kesäkuuta 1999. Esittelijä oli Peter Morgan. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 7. ja 8. heinäkuuta 1999 pitämässään 365. täysistunnossa (heinäkuun 7. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 107 puolesta, yksi vastaan kahden pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto b) laadun parantaminen, 1. 1. Komissio julkaisi vuonna 1992 valkoisen kirjan yhtei- sen liikennepolitiikan tulevasta kehityksestä (1). Vuonna 1995 liikennealan viisivuotisen toimintaohjelman (2). se hyväksyi Joulukuun 1. päivänä 1998 komissio julkaisi nyt käsillä olevan tiedonannon, jossa luodaan katsaus saavutettuun edistykseen, arvioidaan, mitä nykyisen toimintaohjelman kahtena viimei- senä vuotena tulisi tehdä, ja tarkastellaan, mitä toimia tarvitaan jaksolla 2000–2004. Liikennepolitiikan monet osa-alueet vaikuttavat vah- 1. 2. vasti toisiinsa, ja niitä tulee tarkastella yhdessä. Liikenteen kehittämisen aikataulu edellyttää, että toimet suunnitellaan hyvissä ajoin etukäteen. Tämän vuoksi komitea on tyytyväinen komission päätökseen tarkastella uudelleen tulevaa yhteisen liikennepolitiikan toimintaohjelmaansa. Komissio hahmottelee yhteiselle liikennepolitiikalle 1. 3. kolme päätavoitetta, jotka sisältävät lukuisia alatavoitteita: a) tehokkuuden ja kilpailukyvyn parantaminen, i) markkinoille pääsy ja markkinoiden toiminta, ii) yhtenäiset liikennejärjestelmät, iii) liikenteen oikeudenmukainen ja tehokas hinnoittelu (3), iv) taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, v) sääntöjen soveltamisen varmistaminen, (1) ”Komission tiedonanto – Yhteisen liikennepolitiikan kehitys tule- vaisuudessa (valkoinen kirja)” – KOM(92) 494 lopull. – TSK:n lausunto: EYVL C 352, 30. 12. 1993. (2) ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, ta- lous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Yhteinen liikennepolitiikka – Toimintaohjelma 1995-2000” – KOM(95) 302 lopull. – TSK:n oma-aloitteinen lausunto: EYVL C 39, 12. 2. 1996. (3) ”Oikeudenmukainen maksu infrastruktuurin käytöstä: Vaiheittai- nen lähestymistapa liikenneinfrastruktuurin yhtenäiseen hinnoit- teluun Euroopan unionissa – Valkoinen kirja” – KOM (1998) 466 lopull. ; TSK:n lausunto: EYVL C 116, 28. 4. 1999. i) turvallisuus, ii) ympäristö, iii) kuluttajien suojeleminen ja liikennepalvelujen paranta- minen, iv) valmistautuminen tulevaisuuteen, c) ulkoisen tehokkuuden parantaminen. 2. Tavoitteet ja seuranta 2. 1. Komitean mielestä on keskeistä, että yhteisellä liikenne- politiikalla on selvät tavoitteet, joita lainsäädäntöohjelma nou- dattelee tarkasti. Tässä yhteydessä komitea pahoittelee, ettei komissio ole vielä kehittänyt vuotta 2010 kauemmas ulottuvia visioita. Tämä tulee olemaan yksi uuden komission ensisijaisis- ta tehtävistä, mutta ennen tällaisen hahmotelman laatimista on vaikea arvioida vuoteen 2004 ulottuvan lyhyen aikavälin lisäksi on nyt ohjelman asianmukaisuutta. Komissiolla käytössään monia tilastoja, jotka osoittautuvat toivottavasti asianmukaisiksi ja hyödyllisiksi. Komitea haluaisi nähdä niitä käytettävän enemmän aiempien aloitteiden tehokkuuden osoittamiseen ja tulevien tavoitteiden tukemiseen. 2. 2. TSK katsoo, että ”kestävä liikkuvuus” edellyttää liiken- nepolitiikkaa, jolla saavutetaan nykyiset ja tulevat taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristötavoitteet hyödyntämällä mah- dollisimman tehokkaasti nykyistä teknologiaa, kehittämällä uutta kestävää teknologiaa ja samalla minimoimalla ihmisille ja luonnolle aiheutuvat haitat. Sen vuoksi lopullisten tavoitteiden tulisi olla taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristöön liit- tyviä. 2. 2. 1. Liikenteen taloudelliset tavoitteet ovat a) keskeinen rooli yhtenäismarkkinoiden tukemisessa, b) yhteyksien edistäminen jäsenehdokas- ja muihin maihin, 10. 9. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 258/7 c) Euroopan kilpailukyvyn tukeminen maailmanmarkki- noilla, d) työllisyyden suora ja epäsuora kasvu. 2. 2. 2. Taloudelliset tavoitteet auttavat saavuttamaan yhteis- kunnallisia tavoitteita verojen ja työpaikkojen luomisen kautta, mutta muita yhteiskunnallisia tavoitteita ovat a) Euroopan unionin yhteiskunnallinen ja alueellinen ko- heesio, Tavoitteiden asettamisen lisäksi on tärkeää seurata 2. 5. edistymistä, ja siksi komission aikomus perustaa Euroopan liikennealan tietojärjestelmä on kannatettava. Tutkimuksen ja tietojen keruun avulla saavutettava liikenteen parempi ymmärtäminen lisää yhteisön mahdollisuuksia tehdä paran- nuksia. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä jo TTK-alan neljän- nessä puiteohjelmassa (1994-1998) (1) tehtyyn tutkimukseen, mutta haluaisi nähdä tietoja käytettävän enemmän tärkeimpien tavoitteiden tukemiseen ja toivoo, että näin tapahtuu, kun yhteistä liikennepolitiikkaa tarkastellaan uudelleen vuonna 2000. b) syrjäytyneiden kansalaisten mahdollisuus käyttää liiken- nevälineitä, 3. Liikennemuotokohtaisia kysymyksiä c) ympäristöä säästävien liikennemuotojen tarjoaminen, Tieliikenne d) asianmukaisten kaupunkiliikennejärjestelmien tarjoa- minen, e) turvallisuus. Tässä yhteydessä komitea on ottanut kantaa koheesiota ja liikennettä koskevaan tiedonantoon. 2. 2. 3. Ympäristötavoitteet takaavat, että talouskehitys on kestävää ja sopusoinnussa ihmisten ja luonnon suojelun kanssa. Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio kiinnittää huomiota tähän asiaan. Tärkeimpiä kysymyksiä ovat a) kaikkien liikennemuotojen saaminen tehokkaiksi, 3. 1. Moottoriajoneuvoliikenne on lentoliikenteen lailla ny- kymaailmassa aivan välttämätöntä. Koska polttomoottori muodostaa kuitenkin huomattavan ympäristöongelman, näitä liikennemuotoja vastaan tehdään niiden käytännöllisyydestä ja taloudellisesta merkityksestä huolimatta jatkuvasti poliittisia ja yhteiskunnallisia hyökkäyksiä. TSK:n mielestä oikea toiminta- tapa olisi hyväksyä toimia, joilla hidastetaan tai jopa vähen- netään näiden liikennemuotojen kasvua tarjoamalla houkutte- levia ja käytännöllisiä vaihtoehtoja, joihin kuuluu myös julki- nen liikenne, ja hyödyntämällä samanaikaisesti uutta teknolo- giaa matkustaja- rahtitonnikilometriä kohti syntyvien ympäristöhaittojen vähentämiseksi. Ratkaisua ei löydetä nosta- malla näiden liikennemuotojen hintoja mielivaltaisesti, sillä tämä uhkaisi Euroopan talouden kilpailukykyä. tai b) rautateiden ja julkisen moottoriajoneuvoliikenteen elvyttä- minen, 3. 2. Tieverkko on keskeinen yhteisöä yhdistävä tekijä. Ta- voitteena tulee olla riittävien investointien, tieverkon tehok- kaan käytön ja kestävän hallinnoinnin varmistaminen. c) ilman- ja melusaasteiden vähentäminen minimiin, d) ilmaston lämpenemiseen puuttuminen, e) aluesuunnittelu, f) kaupunkiliikennejärjestelmien kehittäminen. 2. 3. Vaikka muut tavoitteet kuten komission korostama laadun parantaminen ovat tärkeitä keinoja päämäärän saavut- tamiseksi eli talouden, yhteiskunnan ja ympäristön tilan paran- tamiseksi, on muistettava, että ne ovat tarkoitusta palvelevia keinoja eivätkä tavoitteita sinänsä. 2. 4. Komission tiedonannossa tulee painottaa enemmän liikenteen roolia Euroopan unionissa. Tiedonannossa ei yhdis- tetä riittävästi välitavoitteita ja toimintasuunnitelmaa pääta- voitteeseen, Euroopan talouden, yhteiskunnan ja ympäristön tilan parantamiseen liikenteen avulla. Jos niin tehtäisiin, tiedo- nannon ohjeet olisivat painokkaampia ja tehokkaampia. 3. 3. EU:n Euroopan laajuiset liikenneverkot (TEN-T-verkot) muodostavat EU:n liikennejärjestelmän, myös tieyhteyksien, selkärangan. Jäsenvaltioiden saavuttama edistys monilla näistä reiteistä on kuitenkin ollut hidasta, mikä ei ole hyväksyttävää. Komitea odottaa kiinnostuneena valkoista kirjaa, jossa tarkiste- taan TEN-T-verkkoja koskevat suuntaviivat. Vaikka on oikein keskittyä suurimpiin ensisijaisiin hankkeisiin, myös pyrkimyk- set löytää keinoja, joilla varmistetaan myös muiden TEN- verkkojen osien tehokkuus, ovat olleet liian ponnettomia. Komissiolta on saatavissa seurantatietoja jäsenvaltioiden edis- tymisestä. 3. 4. Tieverkko on tärkeä sekä rahti- että henkilöliikenteen kannalta, mutta komissio on liikennepolitiikassaan (ja hinnoit- telua koskevissa ehdotuksissaan) keskittynyt pääasiassa rahti- ja kaupalliseen liikenteeseen. Tämä on virhe, ei vain siksi, että (1) Ks. TSK:n lausunto aiheesta TTK-alan neljäs puiteohjelma (1994–1998), EYVL C 34, 2. 2. 1994. C 258/8 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 9. 1999 tarvitsevat yhtenäismarkkinat tehokasta henkilöliikennettä, vaan myös siksi, että yksityisautoilu muodostaa suurimman osan liikenteestä ja, ellei tätä seikkaa oteta huomioon, kaikki yritykset ruuhkautumisen helpottamiseksi epäonnistuvat var- masti. Otaksuttavasti yksityisautojen määrällä on rajansa. Julkinen moottoriajoneuvoliikenne on tehokkaan henkilölii- kennejärjestelmän ratkaiseva tekijä ja vaihtoehto yksityiselle henkilöliikenteelle. 3. 5. Pyrittäessä saamaan Euroopan unionin tieverkko täyttämään tehtävänsä on oleellista tasapainottaa kysyntä ja tarjonta. Ympäristö asettaa rajansa rakennettavien teiden määrälle, vaikka tiettyjä pääväyliä tarvitaan yhä. Liikennehuip- pujen aikaan kysyntä on monin paikoin liian suuri ja tarjonta riittämätöntä osittain sen vuoksi, että liikenteen hinnoittelun antamat signaalit ovat vääriä. Tämän vuoksi komitea tukee komission aikomusta rohkaista liikenteen, myös tieliiken- teen (1), oikeudenmukaista ja tehokasta hinnoittelua siellä missä tarvitaan erottelevaa hinnoittelua. On kuitenkin muistet- tava, että arvioituihin ulkoisiin rajakustannuksiin liittyy aina epävarmuutta ja että liikenteen hinnoittelulla ei saa vahingoit- taa kilpailukykyä. 3. 6. Euroopan sodanjälkeinen aluekehitys (niin asuin-, teol- lisuus- kuin liikealueilla) on lisännyt riippuvuutta tieliikenteestä muiden liikennemuotojen kustannuksella. Tämä pätee sekä lähiöihin että laajempaan ympäristöön. Jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla tulevaisuudessa hyväksyttävillä aluekehityspoli- tiikoilla on syvällekäyviä vaikutuksia liikenteeseen ja erityisesti riippuvuuteen tieliikenteestä. On pettymys, ettei tässä suhteessa ole edistytty nopeammin. Tämä on yksi ensi vuosisadan keskeisistä kysymyksistä. TSK kehottaa komissiota ottamaan maankäyttökysymykset paremmin huomioon rakennerahasto- tuen jaossa. 3. 7. Kaupallisen liikenteen ajoneuvoja ja ajajia koskevien sääntöjen noudattamisen valvominen on hyvin tärkeää tasa- puolisten kilpailuolosuhteiden varmistamiseksi ja turvallisuu- den lisäämiseksi. Rautatiet 3. 9. Komissio on oikeassa sanoessaan, että tärkeintä on puuttua rautateiden liikenneosuuden pienenemiseen. Jos ny- kyistä politiikkaa jatketaan, osuus pienenee edelleen, mikä johtaa ympäristökustannusten kasvuun ja rautateiden työpaik- kojen katoamiseen. 3. 10. Kaikki mahdollisuudet rautateiden rahtiliikenneosuu- den kasvattamiseksi on käytettävä hyväksi, ja komitea kehottaa neuvostoa ja komissiota jatkamaan rautateiden elvyttämistä yhä tarmokkaammin ja nopeammin. Rahtiliikenteen valtaväy- lien ja liikennöijien kilpailuttamisen kaltaiset suunnitelmat ovat käyttökelpoisia, mutta niiden on saavutettava koko Euroopan laajuinen hyväksyntä lunastaakseen lupaukset. Ko- mission tulisi pyrkiä saamaan aikaan todellista rajatylittävää yhteistyötä. 3. 11. Myös rautateiden henkilöliikenteessä tarvitaan muu- tosta kohti joustavia, kilpailukykyisiä ja matkustajien tarpeisiin mukautuvia palveluja. Kehittyvä suurten nopeuksien rautatie- verkko on tärkeä Euroopan unionin yhdentymisen, markkinoi- den lähentämisen ja lyhyiden matkojen lentoliikenteen vähen- tämisen kannalta. 3. 12. Taajamien ja niitä ympäröivien asuinalueiden tieruuh- kien vähentämiseksi monet suuret kaupungit vaativat, että 1800-luvulla rakennettuja lähiliikenteen rautatieverkkoja pa- rannetaan ja laajennetaan 2000-luvun tekniikan avulla, jotta ne vastaisivat nykyajan matkustajien tarpeita. Myös linja- autoliikenteen tulisi olla osa näitä suunnitelmia. Komitea on tyytyväinen, että komissio aikoo jatkaa toimintaohjelmaansa Kansalaisten verkko -aloitteen jälkeen. (2) 3. 13. Rautateiden omistussuhteita ja liikennöintiä koske- viin järjestelyihin ei varmasti ole yhtä ainoaa oikeata ratkaisua. Jos kuitenkin halutaan saada aikaan tarvittava radikaali muu- tos, rahti- ja henkilöliikenteen liikennöijille on annettava mahdollisuudet vastata asiakkaiden odotuksiin sekä rahti- että henkilöliikenteen kaupunki- ja valtiokohtaisilla samoin kuin kansainvälisillä markkinoilla. (3) Komissio kiinnittää perustellusti paljon huomiota rau- 3. 8. tateiden elvyttämiseen, mutta samalla on huomattava, että rautatiet ovat vain yksi monista ratkaisuista liikenteen taloudel- lisiin ja ympäristöongelmiin. Rautateiden henkilö- ja rahtiliikenteen saumattomien 3. 14. rajanylitysten saavuttaminen edellyttää järjestelmien yhteentoi- mivuuden ja tarvittavien taitojen parantamista. Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio aikoo käsitellä tätä kysymystä lähiaikoina. (1) ”Oikeudenmukainen maksu infrastruktuurin käytöstä: Vaiheittai- nen lähestymistapa liikenneinfrastruktuurin yhtenäiseen hinnoit- teluun Euroopan unionissa – Valkoinen kirja” – KOM (1998) 466 lopull. ; TSK:n lausuntoEYVL C 116, 28. 4. 1999. (2) EYVL C 138, 18. 5. 1999, s. 7. (3) EYVL C 209, 22. 7. 1999, s. 22. 10. 9. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 258/9 Lentoliikenne 3. 15. Euroopan lennonjohtoverkkojen yhdentämisessä ja uudenaikaistamisessa on edettävä tähänastista nopeammin. Ilmatilan ruuhkautuessa aina vain pahemmin tämä on yhä tärkeämpää. Lentojen tehokas reitittäminen lisää asiakkaiden tyytyväisyyttä ja vähentää ympäristöhaittoja. 3. 16. Lennonjohdon parantamisen lisäksi on tärkeää pitää lentoasemakapasiteetin tarjonta kysyntää suurempana. Lento- asemien rahoituksen tulisi olla avointa, ja epätervettä kilpailua tulisi välttää. 3. 17. Vilkkaimmin liikennöidyillä lentoasemilla vallitseva pula lähtö- ja saapumisajoista saattaa estää uusien toimijoiden pääsyn ilmailumarkkinoille. Komission tulee varmistaa, että uudet yrittäjät saavat lähtö- ja saapumisaikoja. 3. 18. Kuluttajat ja koko talous hyötyvät lentoyhtiöiden kilpailun mukanaan tuomista halvoista hinnoista. Käytännössä markkinoiden oikeudenmukaisiin ja avoimiin toimintaehtoi- hin on vielä matkaa. Sen vuoksi on tärkeää, että komissio osallistuu ilmailualan kilpailun kehityksen seurantaan ja että kilpailun tuomat edut ovat saatavissa koko EU:n alueella. Tärkeää on myös ymmärtää markkinoiden liberalisoinnin sosiaaliset seuraukset ja vaikutukset työehtoihin, laatuun ja turvallisuuteen. Euroopan lentoliikennettä käsittelevässä ko- mission tiedonannossa (1) tarkastellaan ilmailualan markkinoi- den näkökohtia. 3. 19. On myös tärkeää, että kilpailun lisääntymisen tuoma hyöty tuntuu sisäisten yhteyksien lisäksi myös Euroopan yhteyksissä muuhun maailmaan. On päästävä Open Skies -sopimuksiin, ja tämän vuoksi komission ja jäsenvaltioiden näkemykset on välttämättä sovitettava toisiinsa. Vesiliikenne 3. 20. Satamat, vesiväylät ja laivaliikenne ovat merkittäviä yhteyksiä EU:n liikenneverkossa. Komission tulee varmistaa, että kilpailu laivaliikennereiteillä ja niitä palvelevissa satamissa on kestävän kehityksen mukaista, tervettä ja turvallista. TSK odottaa kiinnostuneena ehdotuksia satamapalvelujen vapautta- misesta (2). Eurooppalainen liikenneverkko tarvitsee myös sata- miin liittyviä tehokkaita tie- ja raideyhteyksiä. 3. 21. Sisävesireitit ovat osa TEN-verkkoa. Rein-Tonava- Rhône -reitillä on keskeinen asema tässä verkostossa, ja Tonava on sijainniltaan sellainen, että EU:n tulee kiinnittää siihen erityistä huomiota. Eri maiden järjestelmien yhteentoimivuu- den parantamiseksi on tärkeää ponnistella vesiväylien toimin- nallisten olosuhteiden yhtenäistämiseksi. 3. 22. Laivaliikenteen verotuksella ja sääntelyllä täytyy pyrkiä säilyttämään Euroopan (jossa laivoille ja miehistöille asetetaan korkeat laatuvaatimukset) houkuttelevuus laivojen kotipaikkana käynnistämättä kuitenkaan vahingollista verokil- pailua Euroopassa. 3. 23. Laajentumissuunnitelmissa ja jäsenyysneuvotteluissa on puututtava tiettyjen hakijamaiden (esim. Maltan ja Kyprok- sen) alusrekisterien turvallisuusstandardeihin. EU-jäsenyyden ehtona tulee olla, että standardit ovat EU:n nykystandardien veroisia. 4. Yleistä Komitea on aiemmissa lausunnoissaan (3) kiinnittänyt 4. 1. huomiota seuraaviin seikkoihin, joista eräät ovat yhä ratkaise- matta: 4. 1. 1. Jäsenvaltioiden talouksien rakennemuutoksiin ja nii- den vaikutuksiin liikenteeseen ja liikennemuotojen kehitykseen on kiinnitettävä enemmän huomiota. 4. 1. 2. On vaikeaa sovittaa yhteen liberaali talouspolitiikka, jolla varmistetaan liikennealan valintamahdollisuudet ja kilpai- lu, ja tuet, joilla edistetään tiettyjä liikennemuotoja. 4. 1. 3. Komissio ei ole julkaissut tietoja eri liikennemuotojen nykyisestä käytöstä ja vaikutuksista eri puolilla EU:ta eikä ennusteita EU:n sisäisen ja sen ulkopuolelle suuntautuvan liikenteen kysynnästä ja tarjonnasta tulevaisuudessa. 4. 1. 4. Komission tulee antaa yksityiskohtaisia ohjeita liiken- teeseen liittyvistä ulkoisista kustannuksista ja ympäristövero- tuksesta. 4. 2. Komitean lausuntojen antamisen jälkeen komissio on saavuttanut huomattavaa edistystä hinnoittelualoitteillaan. Lii- ja komitea kennetilastojen kehittäminen on edennyt hyvin, toivoo, että niitä käytettäisiin nykyistä laajemmin. Valkoinen kirja liikenteen oikeudenmukaisesta ja tehokkaasta hinnoitte- lusta (4) on tervetullut, mutta siinä esitetty aikataulu ei anna aihetta odottaa nopeaa edistystä. (1) ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, ta- lous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Euroopan lentoliikenne: yhtenäismarkkinoilta maailmanlaajuisiin haastei- siin”, KOM(1999) 182 lopull. TSK valmistelee aiheesta lausuntoa. (3) ”Oikeudenmukainen maksu infrastruktuurin käytöstä: Vaiheittai- nen lähestymistapa liikenneinfrastruktuurin yhtenäiseen hinnoit- teluun Euroopan unionissa – Valkoinen kirja” – KOM (1998) 466 lopull. ; TSK:n lausuntoEYVL C 116, 28. 4. 1999. (2) EYVL C 407, 28. 12. 1998, s. 92. (4) EYVL C 116, 28. 4. 1999. C 258/10 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 10. 9. 1999 4. 3. Yhteisen liikennepolitiikan tehokkuus riippuu siitä, kuinka hyvin kilpailusääntöjä ja lainsäädäntöä noudatetaan. Komitea kannattaa komission pyrkimyksiä tämän varmistami- seksi. Samalla on tärkeää varmistaa, että eri liikennemuotojen välinen kilpailu säilyy vapaana ja terveenä. on kiinnittänyt huomiota intermodaalikuljetuksiin, mutta sitä huolestuttaa, ettei saavutetuista tuloksista esitetä todisteita. Aluesuunnittelu ja lähiliikennejärjestelmät ovat tässä yhtey- dessä keskeisen tärkeitä. Integraatio 4. 4. Eri liikennemuotojen liittäminen toisiinsa on oleellista tehokkaan liikennejärjestelmän kannalta. Komitea on tyytyväi- nen komission viidennen puiteohjelman (1) yhteydessä harjoit- tamaan tutkimukseen intermodaalisuudesta. On myös tärkeää, että Euroopan eri osien liikennettä tukevat tekniset järjestelmät liitetään paremmin toisiinsa. 4. 5. Komitea pitää tervetulleina myös viidennen puiteohjel- man keskeisiä toimia, joilla tutkitaan, miten yksittäisten liiken- nemuotojen, etenkin lentokoneiden, laivojen, rautatiejärjestel- mien ja ajoneuvojen tehokkuutta ja ympäristöystävällisyyttä voidaan parantaa. Myös melusaasteeseen tulisi kiinnittää huo- miota. (2) A¨ lykkäät liikennejärjestelmät ja elektroniset tiemak- 4. 6. sujärjestelmät ovat hyvin lähellä laajan hyväksynnän saavutta- mista Euroopassa. Komission tiedonannossa todetaan, että tekninen yhteensopivuus tulee varmistaa, mutta tämä esitetään pitkän aikavälin tavoitteena. Asia tulee kuitenkin hoitaa no- peammin. Kohdassa 3. 1 käsiteltiin tie- ja lentoliikenteen etuja ja 4. 7. haittoja. Vaikka maakuljetuksissa tieliikenne on usein niin rahti- kuin henkilökuljetusten käyttäjäystävällisin ja taloudelli- sin vaihtoehto, sen aiheuttamat ympäristöhaitat ovat pitkällä aikavälillä huomattavat. Jos tieliikenteen hintoja korotetaan, korotuksissa on otettava huomioon vaikutukset kilpailuky- kyyn ja niillä on oltava suuren yleisön hyväksyntä. TSK kannattaa tekniikan ja vaihtoehtoisten muotojen kehittämiseen perustuvia valintoja. 4. 7. 1. Tekniikan kehittäminen koskee polttomoottoria ja merkitsee sekä tehokkuuden parantamista että korvaavien polttoaineiden käyttöönottoa. Toistaiseksi yhteisessä liikenne- politiikassa on vähennetty päästöjä enemmän teknisten vaati- musten kuin hinnoittelun avulla, ja polttokennotekniikan edistys näyttäisi viittaavan siihen, että sääntelyviranomaisten kannattaa edelleen painottaa teknisiä parannuksia. 4. 7. 2. Liikennemuotojen kehittäminen tarkoittaa intermo- daalista yhdentämistä ja liikennemuotojen sopeuttamista maal- la tapahtuvan rahti- ja henkilöliikenteen nykyisiin käyttötapoi- hin, niin että yksityisautoilun asema oletusarvoisena vaihtoeh- tona heikkenee. Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio (1) EYVL C 407, 28. 12. 1998, s. 123. (2) TSK:n lausunto aiheesta ”Komission vihreä kirja tulevaisuuden melupolitiikasta”, EYVL C 206, 7. 7. 1997. 4. 8. Oikeudenmukaista ja tehokasta hinnoittelua tarvitaan, jotta kutakin liikennemuotoa voidaan hyödyntää mahdollisim- man tehokkaasti ja päästään parempaan tasapainoon. Puhtaasti taloudellisesta näkökulmasta katsottuna heikkona kohtana ovat tiemaksut. Ne hyödyttävät Eurooppaa kuitenkin vain, jos niillä onnistutaan olemaan korottamatta liiaksi yleisiä kuljetuskustannuksia ja helpottamaan yksityisautojen eikä vain rahtiliikenteen aiheuttamia ruuhkia. 4. 9. Kun otetaan huomioon kaikki edellä esitetyt näkökoh- dat, hyvänä esimerkkinä ovat rahtiliikenteen valtaväylät. Voi- taisiin tutkia mahdollisuuksia luoda ”saumattomia” kansainvä- lisen tie-, rautatie- (ja ilma)rahtiliikenteen valtaväyliä siten, että jako eri liikennemuotojen välillä tehtäisiin markkinamekanis- mien pohjalta ja kaikkien järjestelmien kapasiteettia parannet- taisiin teknologisten innovaatioiden avulla. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus 4. 10. Liikenteellä on tärkeä rooli Euroopan yhdentämisessä. Tämä todetaan tiedonannossa taloudellisesti heikkojen aluei- den osalta, mutta siinä tulisi kiinnittää huomiota liikenteen merkitykseen myös syrjäisillä ja äärialueilla. 4. 11. Liikennejärjestelmien kehittäminen on tärkeää myös sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta, sillä siten paranne- taan kansalaisten kulkuyhteyksiä työpaikoille ja laajennetaan ja syvennetään työnantajien työvoimavarantoja. Kun julkisia palveluja vapautetaan, on kuitenkin 4. 12. annettava säännöksiä, joilla estetään sosiaalinen syrjäytyminen. Julkisen palvelun ajatusta ei tule hävittää yhteiskunnan reuna- alueilta. 4. 13. Erityisesti liikenteen eri sektoreilla tapahtuvan mark- kinoiden liberalisoinnin vuoksi on tärkeää, että työmarkkina- osapuolten välinen vuoropuhelu toimii hyvin. 4. 14. Työaikadirektiivin ulottaminen koskemaan aiemmin sen piiriin kuulumattomia liikenteen sektoreita tulee toteuttaa siten, että turvallisuus taataan heikentämättä kuitenkaan työlli- syystilannetta liiallisella sääntelyllä ja jäykkyydellä. (3) (3) ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi tietyistä työajan järjestelyä koske- vista seikoista 23. marraskuuta 1993 annetun direktiivi- n 93/104/EY muuttamisesta ja sen soveltamisalan ulottamisesta koskemaan kyseisen direktiivin soveltamisalan ulkopuolisia toimi- aloja ja toimintoja ja ehdotus neuvoston direktiiviksi maantielii- kenteen alalla työskentelevien liikkuvien työntekijöiden ja itsenäis- ten kuljettajien työajan järjestämisestä ja Ehdotus neuvoston direktiiviksi merenkulkijoiden työaikojen valvonnasta yhteisön satamia käyttävillä aluksilla”, KOM(1998) 662 lopull. ; TSK:n lausunto, EYVL C 138, 18. 5. 1999. 10. 9. 1999 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 258/11 4. 15. Verovapaan myynnin lakkauttaminen EU:n alueella on valtioiden välisiin liikenneyhteyksiin liittyvä taloudellinen ja työllisyyskysymys. politiikassa on keskityttävä turvallisuuteen, ja sille tulisi antaa enemmän painoarvoa komission asiakirjassa. Ulkoinen tehokkuus 5. Päätelmät 4. 16. Tiedonannossa ei juurikaan käsitellä kansainvälisiin, muuhun maailmaan suuntautuviin liikenneyhteyksiin liittyviä laajempia kysymyksiä eikä tehokkaiden kauppareittien talou- dellista merkitystä. Komissio asettaa perustellusti etusijalle laajentumisen 4. 17. liikennevaikutukset. Tähän aiheeseen liittyy suuria haasteita, jotka edellyttävät lainsäädännön ja tekniikan yhteensopivuu- den kehittämistä. Keski- ja Itä-Euroopan maille myönnettävän investointituen tulee käsittää muutkin kuin vain tärkeimmät kaupunkienväliset reitit, jotta hakijamaita autetaan välttämään aluesuunnitteluongelmat, liikenteen ympäristövaikutuksia EU:n jäsenmaissa. Rautateiden rappeutu- minen on pysäytettävä ja julkista (kaupunki)liikennettä on parannettava. jotka ovat kärjistäneet Jäsenehdokasmaissa noudatettavia 4. 18. toimintalinjoja voidaan soveltaa myös Välimeren ja Mustanmeren alueen naapurimaihin. 5. 1. TSK on tyytyväinen, että se on saanut tämän tilaisuu- den arvioida yhteisen liikennepolitiikan tilaa. Komitea esittää kuitenkin joukon ehdotuksia: 5. 1. 1. Komitea kehottaa komissiota keskittymään yhtei- sessä liikennepolitiikassa taloudellisiin, yhteiskunnallisiin ja ympäristötavoitteisiin, kuten luvussa 2 esitettiin. 5. 1. 2. Tämän painopisteen siirtymän vuoksi TSK uskoo, että suunniteltuja toimia voidaan viedä eteenpäin liikennepoli- tiikan merkitystä vastaavalla kiireellisyydellä ja tarmolla. Jos näin tapahtuu, voidaan myös hyödyntää liikenteen huomatta- vaa työllistämispotentiaalia. 5. 1. 3. Liikennetilastojen kehitys on rohkaisevaa, ja komitea toivoo, että niitä käytetään nykyistä laajemmin liikennepolitii- kan tukena. Tosiseikkoihin perustuvilla edistysraporteilla on paremmat mahdollisuudet luoda hyödyllistä kiireellisyyden ilmapiiriä. EU- rahoitteisten hankkeiden arviointia ja valvontaa. voidaan parantaa yhteydessä Samassa Turvallisuus 4. 19. Turvallisuustoimien kustannustehokkuuden arviointi on tervetullut keino hyödyntää käytettävissä olevat resurssit mahdollisimman tarkkaan. Komitea on tyytyväinen siihen, että siviili-ilmailun sekä meri- ja tieliikenteen turvallisuuskysymyk- siin kiinnitetään edelleen huomiota. Uuden autoarviointiohjel- man (EURO-NCAP) kehittämistä tulee jatkaa ja keskittyä jatkossakin erityisesti ajoneuvojen turvallisuuteen pyöräilijöi- den ja jalankulkijoiden kannalta. Komitea toivoo myös, että tieliikenneonnettomuuksien ehkäisytoimia painotetaan edel- leen. 5. 1. 4. TSK ymmärtää, että monissa kysymyksissä, varsinkin kaupunki- ja lähiliikenteessä, on noudatettava läheisyysperiaa- tetta. Ne ovat kuitenkin niin tärkeitä liikennepolitiikan yleisen kehityksen ja kohdissa 2. 1. 1-2. 2. 3 esitettyjen taloudellisten, yhteiskunnallisten ja ympäristötavoitteiden saavuttamisen kan- nalta, että neuvoston ja komission on asetettava ne aivan etusijalle. Yksityisautoilun kehitys ja määrä, oli autojen voi- 5. 1. 5. manlähteenä polttomoottori tai ei, ovat tärkeitä strategisia kysymyksiä, jotka on otettava huomioon tulevassa yhteisessä liikennepolitiikassa. Kun vuosittain Euroopan unionin teillä kuolee kym- 4. 20. meniätuhansia ihmisiä, turvallisuuden tulee olla yksi tärkeim- mistä näkökohdista kaikessa liikennepolitiikassa. Aiemmat toimet ovat olleet hyvin menestyksellisiä, mutta on vielä arvioitava, mitkä keinot ovat toimineet parhaiten. Tulevassakin Yksi kaikkein tärkeimmistä kysymyksistä, joka myös 5. 1. 6. kuuluu jäsenvaltioiden päätäntävaltaan, on aluesuunnittelupo- litiikka. Ellei maankäyttöä suunnitella kestävän liikkuvuuden periaatteiden mukaisesti, yhteisen liikennepolitiikan tavoitteita ei todennäköisesti koskaan saavuteta. Bryssel 7. heinäkuuta 1999. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Regolamento (CE) n. 1490/1999 della Commissione, del 7 luglio 1999, che modifica il regolamento (CEE) n. 2179/92 recante modalità di applicazione delle misure specifiche all'importazione a favore delle isole Canarie nel settore del tabacco

eurovoc_concepts:
Canary Islands
customs duties
import
tariff exemption
tobacco

formats: html pdf print

text: L 172/32 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 8. 7. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 1490/1999 DELLA COMMISSIONE del 7 luglio 1999 che modifica il regolamento (CEE) n. 2179/92 recante modalità di applicazione delle misure specifiche all'importazione a favore delle isole Canarie nel settore del tabacco LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1601/92 del Consiglio, del 15 giugno 1992, relativo a misure specifiche in favore delle isole Canarie per taluni prodotti agricoli (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1257/1999 (2), in particolare l'articolo 6, paragrafo 2, (1) (2) (3) considerando che il regolamento (CEE) n. 1601/92 del Consiglio prevede, all'articolo 6, un regime di esenzione dei dazi doganali all'importazione diretta nelle isole Canarie di un quantitativo massimo di 20 000 t di tabacco greggio e semilavorato, destinato alla fabbrica- zione locale di tabacchi manufatti; considerando che il regolamento (CEE) n. 2179/92 della Commissione, del 30 luglio 1992, recante modalità di applicazione delle misure specifiche all'importazione a tabacco (3), favore delle isole Canarie nel settore del modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1492/ 98 (4), prevede le modalità di applicazione di tale misura; considerando che, per consentire la massima flessibilità nelle importazioni di tabacchi manufatti nelle isole Canarie, il quantitativo globale di 20 000 tonnellate di tabacco greggio scostolato può essere utilizzato per l'im- portazione di altri prodotti; applicando il coefficiente di fabbisogno dell'industria equivalenza, locale; che occorre pertanto adattare l'allegato del regola- mento (CEE) n. 2179/92; in funzione del (4) considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per il tabacco, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 L'allegato del regolamento (CEE) n. 2179/92 è sostituito dall'al- legato del presente regolamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblica- zione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Esso si applica a decorrere dal 1o luglio 1999. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 7 luglio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 173 del 27. 6. 1992, pag. 13. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 80. (3) GU L 217 del 31. 7. 1992, pag. 79. (4) GU L 196 del 14. 7. 1998, pag. 13. 8. 7. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 172/33 ALLEGATO «ALLEGATO Prodotti che beneficiano dell'esonero dei dazi doganali all'importazione diretta nelle isole Canarie per il periodo dal 1o luglio 1999 al 30 giugno 2000 Codice NC Descrizione del prodotto Coefficiente d'equivalenza Quantità massima (t) 2401 10 Tabacco greggio non scostolato 2401 20 Tabacco greggio scostolato ex 2401 20 Fasce di sigari, presentate su sostegni in bobine destinate alla fabbricazione di tabacchi (2) 2401 30 Cascami di tabacco ex 2402 10 00 Sigari spuntati senza involucro ex 2403 10 00 Tabacco spuntato (miscele definitive di tabacchi destinate alla fabbricazione di sigarette, sigaretti e sigari) ex 2403 91 00 Tabacchi omogeneizzati o ricostituiti, anche in foglia o in fasce ex 2403 99 90 Tabacchi espansi 0,72 1,00 1,05 0,28 1,05 1,05 1,05 1,05 20 000 (1) (1) La quantità massima di equivalente tabacco greggio scostolato. I quantitativi effettivamente disponibili dei diversi prodotti sono convertiti, nei limiti della quantità di equivalente tabacco greggio scostolato, mediante i coefficienti d'equivalenza, in applicazione dell'articolo 3, paragrafo 2. (2) Il controllo dell'utilizzazione per questa destinazione particolare è eseguito applicando le disposizioni comunitarie pertinenti adottate in materia. »


title: Reglamento (CE) n° 1483/1999 de la Comisión, de 7 de julio de 1999, por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit

formats: pdf print

text: L 172/12 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 8. 7. 1999 REGLAMENTO (CE) No 1483/1999 DE LA COMISIÓN de 7 de julio de 1999 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, (2) Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3223/94 de la Comisión, de 21 de diciembre de 1994, por el que se establecen disposiciones de aplicación del régimen de importación de frutas y hortalizas (1), modificado en último lugar por el Reglamento (CE) no 1498/ 98 (2), y, en particular, el apartado 1 de su artículo 4, (1) Considerando que el Reglamento (CE) no 3223/94 esta- blece, en aplicación de los resultados de las negocia- ciones comerciales multilaterales de la Ronda Uruguay, los criterios para que la Comisión fije los valores a tanto alzado de importación de terceros países correspon- dientes a los productos y períodos que se precisan en su anexo; Considerando que, en aplicación de los criterios antes indicados, los valores globales de importación deben fijarse en los niveles que figuran en el anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los valores globales de importación a que se refiere el artículo 4 del Reglamento (CE) no 3223/94 quedan fijados según se indica en el cuadro del anexo. El presente Reglamento entrará en vigor el 8 de julio de 1999. Artículo 2 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 7 de julio de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) DO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. 8. 7. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 172/13 del Reglamento de la Comisión, de 7 de julio de 1999, por el que se establecen los valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas ANEXO Código NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 10 00 0809 20 95 0809 40 05 Código país tercero (1) Valor global de importación (EUR/100 kg) 064 999 052 628 999 052 999 382 388 528 999 388 400 508 512 524 528 803 804 999 388 512 528 999 052 064 999 052 064 066 068 400 616 999 624 999 60,7 60,7 56,1 119,3 87,7 54,0 54,0 54,7 67,5 59,9 60,7 80,5 79,1 76,1 73,6 58,7 57,6 102,8 101,8 78,8 93,6 80,4 73,2 82,4 117,0 83,5 100,3 207,5 96,9 120,3 117,8 203,5 186,2 155,4 258,0 258,0 (1) Nomenclatura de países fijada por el Reglamento (CE) no 2317/97 de la Comisión (DO L 321 de 22. 11. 1997, p. 19). El código «999» significa «otros orígenes»


title: 1999/498/EG: Entscheidung der Kommission vom 7. Juli 1999 für eine gemeinsame technische Vorschrift für DECT-Einrichtungen mit Zugang zum diensteintegrierenden digitalen Netz (ISDN) (2. Fassung) (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 2027) (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
Community certification
harmonisation of standards
satellite communications
technical standard
telecommunications
telecommunications equipment

text: L 192/60 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 24. 7. 1999 ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 7. Juli 1999 f(cid:129)r eine gemeinsame technische Vorschrift f(cid:129)r DECT-Einrichtungen mit Zugang zum diensteinte- grierenden digitalen Netz (ISDN) (2. Fassung) (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 2027) (Text von Bedeutung f(cid:129)r den EWR) (1999/498/EG) DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN — bestimmt sind und in den Geltungsbereich der in Artikel 2 Absatz 1 genannten harmonisierten Norm fallen. gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Richtlinie 98/13/EG des Europ(cid:132)ischen Parla- ments und des Rates vom 12. Februar 1998 (cid:129)ber Telekommu- nikationsendeinrichtungen Satellitenfunkanlagen einschließlich der gegenseitigen Anerkennung ihrer Konfor- mit(cid:132)t (1), insbesondere auf Artikel 7 Absatz 2 zweiter Gedan- kenstrich, und in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die Kommission hat gem(cid:132)ß Artikel 7 Absatz 2 erster Gedankenstrich die Maßnahme zur Festlegung der End- einrichtungen, die eine technische Vorschrift erfordern, erlassen und das entsprechende Bedarfsprofil definiert. Die diesbez(cid:129)glichen harmonisierten Normen bzw. Teil- normen zur Erf(cid:129)llung der grundlegenden Anforde- rungen, die in technische Vorschriften umzusetzen sind, sollten verabschiedet werden. Um die Kontinuit(cid:132)t des Marktzugangs f(cid:129)r Hersteller zu gew(cid:132)hrleisten, sind (cid:154)bergangsbestimmungen f(cid:129)r die nach nationalen Allgemeinzulassungsvorschriften geneh- migten Einrichtungen erforderlich. Der Vorschlag wurde gem(cid:132)ß Artikel 29 Absatz 2 dem Ausschuß (ACTE) vorgelegt. (1) (2) (3) (4) (5) (2) Mit dieser Entscheidung wird eine gemeinsame tech- nische Vorschrift mit Anschaltebedingungen f(cid:129)r DECT-Ein- richtungen erlassen, die f(cid:129)r den Zugang zum ISDN bestimmt sind. Artikel 2 Die gemeinsame technische Vorschrift umfaßt die von (1) der zust(cid:132)ndigen Normenorganisation erstellte harmonisierte Norm, die im geltenden Umfang den grundlegenden Anforde- rungen in Artikel 5 Buchstaben c) bis g) der Richtlinie 98/13/EG entspricht. Die Fundstelle der Norm ist dem Anhang zu entnehmen. (2) Endeinrichtungen, die unter diese Entscheidung fallen, m(cid:129)ssen entweder der in Absatz 1 erw(cid:132)hnten gemeinsamen technischen Vorschrift entsprechen oder alternativ dazu die in den Entscheidungen 98/515/EG (2), und 97/523/EG (3) oder 1999/310/EG (4) der Kommission erf(cid:129)llen. Dar(cid:129)ber hinaus m(cid:129)ssen sie den grundlegenden Anforderungen in Artikel 5 Buchstaben a) und b) der Richtlinie 98/13/EG sowie den Anfor- derungen aller (cid:129)brigen geltenden Richtlinien gen(cid:129)gen, insbe- und sondere Richtlinien denen 89/336/EWG (6) des Rates. 73/23/EWG (5) der Die mit dieser Entscheidung angenommene technische Vorschrift entspricht der Stellungnahme des ACTE — Artikel 3 HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 (1) Anschluß Diese Entscheidung gilt f(cid:129)r Endeinrichtungen, die f(cid:129)r den Telekommunikationsnetz (cid:148)ffentliches ein an (1) ABl. L 74 vom 12. 3. 1998, S. 1. Die f(cid:129)r die Durchf(cid:129)hrung der Verfahren nach Artikel 10 der Richtlinie 98/13/EG benannten Stellen wenden beim Inkraft- treten dieser Entscheidung die im Anhang aufgef(cid:129)hrte harmo- nisierte Norm auf Endeinrichtungen an, die unter Artikel 1 Absatz 1 dieser Entscheidung fallen, bzw. sorgen f(cid:129)r deren Anwendung. Alternativ dazu k(cid:148)nnen sie die in den Anh(cid:132)ngen zu 97/523/EG oder 1999/310/EG angegebenen harmonisierten Normen anwenden bzw. f(cid:129)r deren Anwendung sorgen. Entscheidungen 97/515/EG, den (2) ABl. L 232 vom 19. 8. 1998, S. 7. (3) ABl. L 215 vom 7. 8. 1997, S. 48. (4) ABl. L 119 vom 7. 5. 1999, S. 57. (5) ABl. L 77 vom 26. 3. 1973, S. 29. (6) ABl. L 139 vom 23. 5. 1989, S. 19. 24. 7. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 192/61 Diese Entscheidung ist an alle Mitgliedstaaten gerichtet. Artikel 4 Br(cid:129)ssel, den 7. Juli 1999 F(cid:129)r die Kommission Karel VAN MIERT Mitglied der Kommission ANHANG Der Titel der in Artikel 2 der Entscheidung erw(cid:132)hnten harmonisierten Norm lautet: Fundstelle der geltenden harmonisierten Norm Digital Enhanced Cordless Telecommunications (DECT); Intergrated Services Digital Network (ISDN); Attachment require- ments for terminal equipment for DECT/ISDN interworking profile applications (DECT (Digital Enhanced Cordless Telecommunications); Diensteintegrierendes Digitalnetz (ISDN); Anschaltebedingungen f(cid:129)r Endeinrichtungen, die f(cid:129)r Anwendungen nach dem Profil des Zusammenwirkens DECT/ISDN bestimmt sind) ETSI Europ(cid:132)isches Institut f(cid:129)r Telekommunikationsnormen Sekretariat EN 301 440 V1. 2. 2 — Januar 1999 (mit Ausnahme des Vorworts) Zusatzinformation Das Europ(cid:132)ische Institut f(cid:129)r Telekommunikationsnormen ist gem(cid:132)ß der Richtlinie des Europ(cid:132)ischen Parlaments und des Rates 98/34/EWG anerkannt. Die vorgenannte harmonisierte Norm wurde aufgrund eines nach den entsprechenden Verfahren der Richtlinie des Europ(cid:132)ischen Parlaments und des Rates 98/34/EWG erteilten Auftrags erstellt. Der vollst(cid:132)ndige Text der obengenannten harmonisierten Norm ist bei folgenden Stellen erh(cid:132)ltlich: Europ(cid:132)isches Institut f(cid:129)r Telekommunikationsnormen 650, route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex oder Europ(cid:132)ische Kommission GD XIII/A/2 (BU 31, 1/7) Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Br(cid:129)ssel oder kann bei allen anderen Organisationen angefordert werden, die ETSI-Normen zur Verf(cid:129)gung stellen. Eine Liste dieser Organisationen ist im Internet unter der Adresse www. ispo. cec. be abrufbar


title: Verordnung (EG) Nr. 1488/1999 der Kommission vom 7. Juli 1999 zur Einreihung von bestimmten Waren in die Kombinierte Nomenklatur

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
audio cassette
sound reproduction equipment
specification of tariff heading
toy industry

text: 8. 7. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 172/25 VERORDNUNG (EG) Nr. 1488/1999 DER KOMMISSION vom 7. Juli 1999 zur Einreihung von bestimmten Waren in die Kombinierte Nomenklatur DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 2658/87 des Rates vom 23. Juli 1987 über die zolltarifliche und statistische Nomen- klatur sowie den Gemeinsamen Zolltarif (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1372/1999 der Kommission (2), insbesondere auf Artikel 9, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) (3) (4) Um die einheitliche Anwendung der Kombinierten Nomenklatur im Anhang zu der genannten Verordnung zu gewährleisten, sind Vorschriften für die Einreihung der im Anhang zu dieser Verordnung aufgeführten Waren zu erlassen. Die Verordnung (EWG) Nr. 2658/87 hat allgemeine Vorschriften für die Auslegung der Kombinierten Nomenklatur festgesetzt. Diese Vorschriften gelten auch für die Auslegung jeder anderen Nomenklatur, die die Kombinierte Nomenklatur — auch nur teilweise oder unter etwaiger Hinzufügung von Unterteilungen — übernimmt und die aufgrund besonderer gemeinschaftli- cher Regelungen aufgestellt wurde, um tarifliche oder sonstige Maßnahmen im Rahmen des Warenverkehrs anzuwenden. In Anwendung dieser allgemeinen Vorschriften sind die in Spalte 1 der Tabelle im Anhang dieser Verordnung genannten Waren den in Spalte 2 angegebenen KN- Codes zuzuweisen, und zwar unter Anwendung der in Spalte 3 genannten Begründungen. Es ist angezeigt festzulegen, daß die von den Zollbe- hörden der Mitgliedstaaten erteilten verbindlichen Zollta- rifauskünfte, die die Einreihung von Waren in die Kombinierte Nomenklatur betreffen und die mit dem in dieser Verordnung festgesetzten Gemeinschaftsrecht nicht übereinstimmen, während eines Zeitraums von drei Monaten von dem Berechtigten gemäß den Bestim- mungen des Artikels 12 Absatz 6 der Verordnung (EWG) Nr. 2913/92 des Rates vom 12. Oktober 1992 zur Festlegung des Zollkodex der Gemeinschaften (3) weiterverwendet werden können. (5) Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Ausschusses für den Zollkodex — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Spalte 1 der Tabelle im Anhang beschriebenen Waren gehören in der Kombinierten Nomenklatur zu den in Spalte 2 der Tabelle genannten entsprechenden KN-Codes. Artikel 2 Die von den Zollbehörden der Mitgliedstaaten erteilten verbindlichen Zolltarifauskünfte, die mit dem in dieser Verord- nung festgesetzten Gemeinschaftsrecht nicht übereinstimmen, können während eines Zeitraums von drei Monaten gemäß den Bestimmungen des Artikels 12 Absatz 6 der Verordnung (EWG) Nr. 2913/92 weiterverwendet werden. Artikel 3 Diese Verordnung tritt am 21. Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 7. Juli 1999 Für die Kommission Mario MONTI Mitglied der Kommission (1) ABl. L 256 vom 7. 9. 1987, S. 1. (2) ABl. L 162 vom 26. 6. 1999, S. 46. (3) ABl. L 302 vom 19. 10. 1992, S. 1. L 172/26 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 8. 7. 1999 ANHANG Einreihung KN-Code (2) 8519 93 89 Warenbeschreibung (1) 1. Tragbares, batteriebetriebenes Kassettenabspielgerät, ohne eingebaute Tonaufnahmevorrichtung, mit analogem Abneh- mersystem, in Zylinderform wie eine Getränkedose, und einem über Kabel anschließbaren Stereo-Leichtkopfhörer. Das Gerät hat eine Länge von ca. 100 mm und einen Durch- messer von ca. 70 mm. Es verfügt über verschiedene Bedien- tasten, einen Lautstärkeregler, eine Trageschlaufe und einen Gürtelclip. 2. Drachen, sogenannte „stunt kites“, mit deltaförmigen Flügeln, mit einem Rahmen aus Kunststoffstäben oder Kunststoff- rohren und einer Bespannung aus Kunststoffgewebe. 9503 90 37 Diese Drachen werden von zwei oder vier Schnüren vom Boden aus gesteuert. Siehe Abbildung (*) Begründung (3) Einreihung gemäß den Allgemeinen Vorschriften 1 und 6 für die Auslegung der Kombinierten Nomenklatur, Anmerkung 4 zu Abschnitt XVI sowie dem Wortlaut der KN-Codes 8519, 8519 93 und 8519 93 89. Wegen seiner Form und den damit verbundenen Abmessungen handelt es sich um ein Gerät im Taschenformat (Unterpositions- Anmerkung 1 zu Kapitel 85). Einreihung gemäß den Allgemeinen Vorschriften 1 und 6 für die Auslegung der Kombinierten Nomenklatur sowie dem Wortlaut der KN-Positionen 9503, 9503 90 und 9503 90 37. Obwohl diese Drachen für sportliche Wettkämpfe verwendet werden können, dienen sie im wesentlichen der Unterhaltung von Kindern und Erwachsenen. Auf Ebene der Unterpositionen ist die Allgemeine Vorschrift 3b zur Auslegung der Kombinierten Nomenklatur anzuwenden. (*) Die Abbildung dient lediglich der Illustration


title: Rozhodnutie Komisie zo 7. júla 1999 o spoločnom technickom predpise pre zariadenia digitálnych bezdrôtových telekomunikácií s rozšíreným dosahom (DECT) sprístupňujúce digitálnu sieť integrovaných služieb (ISDN) (verzia 2) (oznámené pod číslom dokumentu C (1999) 2027)Text s významom pre EHP.

text: 94 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 31999D0498 24. 7. 1999 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 192/60 ROZHODNUTIE KOMISIE zo 7. júla 1999 o spoločnom technickom predpise pre zariadenia digitálnych bezdrôtových telekomunikácií s rozšíreným dosahom (DECT) sprístupňujúce digitálnu sieť integrovaných služieb (ISDN) (verzia 2) (oznámené pod číslom dokumentu C (1999) 2027) (Text s významom pre EHP) (1999/498/ES) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 98/13/ES z 12. februára 1998 o koncových telekomunikačných zariadeniach a zariadeniach družicových zemských staníc, vrátane vzájomného uznávania ich súladu (1) a najmä na druhú zarážku jej článku 7 ods. 2, keďže Komisia prijala opatrenia stanovujúce typ konco- vých zariadení, pre ktoré sa vyžaduje spoločný technický predpis, ako aj súvisiace vyjadrenie o rozsahu jeho pôsob- nosti podľa prvej zarážky článku 7 ods. 2; keďže by sa mali prijať zodpovedajúce harmonizované normy, alebo ich časti, vykonávajúce základné požiadavky, ktoré je potrebné previesť do spoločných technických predpisov; keďže s cieľom zabezpečiť výrobcom nepretržitý prístup na trhy, je potrebné zohľadniť prechodné opatrenia týka- júce sa zariadení schválených podľa vnútroštátnych pred- pisov pre typové schvaľovanie; 2. Toto rozhodnutie zavádza spoločný technický predpis, ktorý sa týka požiadaviek na pripojenie pre zariadenia DECT sprístup- ňujúce ISDN. Článok 2 1. Spoločný technický predpis zahŕňa harmonizovanú normu vypracovanú príslušným normalizačným orgánom, ktorá v pou- žiteľnej miere vykonáva základné požiadavky uvedené v článku 5 písm. c) až g) smernice 98/13/ES. Odkaz na túto normu je stano- vený v prílohe. 2. Koncové zariadenia, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, spĺňajú buď požiadavky spoločného technického predpisu uvede- ného v odseku 1, alebo alternatívne spĺňajú požiadavky spoloč- ných technických predpisov uvedených v rozhodnutiach Komi- sie 98/515/ES (2) a 97/523/ES (3) alebo 1999/310/ES (4). Okrem toho spĺňajú základné požiadavky uvedené v článku 5 písm. a) a b) smernice 98/13/ES a požiadavky všetkých ostatných uplat- niteľných smerníc Rady 73/23/EHS (5) a 89/336/EHS (6). smerníc, najmä keďže Schvaľovaciemu výboru pre telekomunikačné vyba- venie (ACTE) bol predložený návrh podľa článku 29 ods. 2; Článok 3 keďže spoločný technický predpis, ktorý má byť týmto rozhodnutím prijatý, je v súlade so stanoviskom ACTE, Po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia notifikované orgány určené na vykonávanie postupov uvedených v článku 10 smernice 98/13/ES, vzhľadom na koncové zariadenia, na ktoré sa vzťahuje článok 1 ods. 1 tohto rozhodnutia, začnú používať alebo zabezpečia používanie harmonizovanej normy uvedenej v prílohe I alebo alternatívne harmonizovaných noriem uvedených v prílohách k rozhodnutiam 98/515/ES, 97/523/ES alebo 1999/310/ES. PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 1. Toto rozhodnutie platí pre koncové zariadenia určené na pri- pojenie k verejnej telekomunikačnej sieti, ktoré spadajú do pôsob- nosti harmonizovanej normy stanovenej v článku 2 ods. 1 (1) Ú. v. ES L 74, 12. 3. 1998, s. 1. (2) Ú. v. ES L 232, 19. 8. 1998, s. 7. (3) Ú. v. ES L 215, 7. 8. 1997, s. 51. (4) Ú. v. ES L 119, 7. 5. 1999, s. 57. (5) Ú. v. ES L 77, 26. 3. 1973, s. 29. (6) Ú. v. ES L 139, 23. 5. 1989, s. 19. (1) (2) (3) (4) (5) 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 95 Toto rozhodnutie je adresované členským štátom. Článok 4 V Bruseli 7. júla 1999 Za Komisiu Karel VAN MIERT člen Komisie 96 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 PRÍLOHA Harmonizovanou normou uvedenou v článku 2 rozhodnutia je: Odkaz na uplatniteľnú harmonizovanú normu Digital enhanced cordless telecommunications (DECT); integrated services digital network (ISDN); attachment requi- rements for terminal equipment for DECT/ISDN interworking profile applications (Digitálne bezdrôtové telekomunikácie s rozšíreným dosahom (DECT); digitálna sieť integrovaných služieb (ISDN); požiadavky na pripojenie koncových zariadení pre prepojené profilové aplikácie DECT/ISDN) ETSI Európsky inštitút pre telekomunikačné normy Sekretariát EN 301 439 V1. 1. 1 — január 1999 (okrem predslovu) Dodatočné informácie Európsky inštitút pre telekomunikačné normy je uznaný podľa smernice Rady a Európskeho parlamentu 98/34/EHS. Vyššie uvedená harmonizovaná norma bola vypracovaná na základe poverenia vydaného v súlade s príslušnými postupmi smernice Rady a Európskeho parlamentu 98/34/ES. Úplné znenie vyššie uvedenej harmonizovanej normy je možné získať na adresách: European Telecommunications Standards Institute 650 Route des Lucioles F-06921 Sophia-Antipolis Cedex alebo European Commission, DGXIII/A. 2 — (BU 31, 1/7), Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels alebo vo všetkých ostatných organizáciách zodpovedných za dostupnosť noriem ETSI, ktorých zoznam sa nachádza na Internete (na adrese www. ispo. cec. be)


title: Regolamento (CE) n. 1488/1999 della Commissione, del 7 luglio 1999, relativo alla classificazione di talune merci nella nomenclatura combinata

text: 8. 7. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 172/25 REGOLAMENTO (CE) N. 1488/1999 DELLA COMMISSIONE del 7 luglio 1999 relativo alla classificazione di talune merci nella nomenclatura combinata LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 2658/87 del Consiglio, del 23 luglio 1987, relativo alla nomenclatura tariffaria e statistica ed alla tariffa doganale comune (1), modificato da ultimo dal rego- lamento (CE) n. 1372/1999 della Commissione (2), in partico- lare l'articolo 9, (1) (2) (3) (4) considerando che, al fine di garantire l'applicazione uniforme della nomenclatura combinata allegata al rego- lamento citato, è necessario adottare disposizioni relative alla classificazione delle merci di cui in allegato al presente regolamento; considerando che il regolamento (CEE) n. 2658/87 ha fissato le regole generali per l'interpretazione della nomenclatura combinata; che tali regole si applicano pure a qualsiasi nomemclatura che la riprenda anche in parte aggiungendovi eventualmente suddivisioni, e sia stabilita da regolamentazioni comunitarie specifiche per l'applicazione di misure tariffarie o d'altra natura nel quadro degli scambi di merci; considerando che, in applicazione di tali regole generali, le merci descritte nella colonna 1 della tabella figurante nell'allegato del presente regolamento debbono essere classificate nei corrispondenti codici NC indicati nella colonna 2, e precisamente in virtù delle motivazioni indicate nella colonna 3; considerando che è opportuno che le informazioni tarif- farie vincolanti, rilasciate dalle autorità doganali degli in materia di classificazione delle merci Stati membri nella nomenclatura doganale e che non sono conformi alla legislazione comunitaria stabilita dal presente regola- mento, possano continuare ad essere invocate dal tito- lare per un periodo di tre mesi, conformemente alle disposizioni dell'articolo 12, paragrafo 6 del regola- mento (CEE) n. 2913/92 del Consiglio, del 12 ottobre 1992, che istituisce il codice doganale comunitario (3); (5) considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato del codice doganale, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Le merci descritte nella colonna 1 della tabella figurante in allegato devono essere classificate nella nomenclatura combi- nata nei corrispondenti codici NC indicati nella colonna 2 di detta tabella. Articolo 2 tariffarie vincolanti rilasciate dalle autorità Le informazioni doganali degli Stati membri che non sono conformi alla legisla- zione comunitaria stabilita dal presente regolamento, possono continuare ad essere invocate conformemente alle disposizioni dell'articolo 12, paragrafo 6 del regolamento (CEE) n. 2913/92, per un periodo di tre mesi. Articolo 3 Il presente regolamento entra in vigore il ventunesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comu- nità europee. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 7 luglio 1999. Per la Commissione Mario MONTI Membro della Commissione (1) GU L 256 del 7. 9. 1987, pag. 1. (2) GU L 162 del 26. 6. 1999, pag. 46. (3) GU L 302 del 19. 10. 1992, pag. 1. L 172/26 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 8. 7. 1999 Descrizione delle merci (1) 1. Lettore di cassette a pile, senza dispositivo incorporato per la registrazione del suono, con sistema di lettura analogica, prov- visto di auricolare stereofonico leggero collegato via cavo, e che si presenta in forma cilindrica che imita una lattina di bibita. Le dimensioni approssivamente dell'apparecchio sono di 100 mm (lunghezza) per 70 mm (diametro). L'apparecchio possiede differenti bottoni-pulsanti di comando, il controllo d'intensità del suono, una cinghia per il trasporto ed un fermaglio (clip). ALLEGATO Classificazione codice NC (2) 8519 93 89 Motivazione (3) La classificazione è determinata dalle disposizioni delle regole generali 1 e 6 per l'interpretazione della nomenclatura combi- nata, dalla nota 4 della sezione XVI nonché dal testo dei codici NC 8519, 8519 93 e 8519 93 89. Tenuto conto della sua forma e delle sue dimensioni, non si tratta di un apparecchio lettore di cassette tascabile (nota di sottovoce 1 del capitolo 85). 2. Cervi volanti «acrobatici» denominati «stunt kites», muniti di ali a delta, con il telaio costituito da tubi o barre in materia plastica e con il rivestimento in materia tessile. 9503 90 37 Questi cervi volanti sono guidati dal suolo con due o quattro corde. Cfr. illustrazione (*) La classificazione è determinata dalle disposizioni delle regole generali 1 e 6 per l'interpretazione della nomenclatura combinata nonché dal testo dei codici NC 9503, 9503 90 e 9503 90 37. Benché questi cervi volanti possano essere utilizzati per delle competizioni sportive, essi servono essenzialmente per il diverti- mento dei bambini e degli adulti. La regola 3b) per l'interpretazione della nomenclatura combinata si applica alle sottovoci. (*) L'illustrazione ha un carattere puramente indicativo


title: Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de règlement du Conseil (CE) sur des mesures visant à promouvoir la conservation et la gestion durable des forêts tropicales et d'autres forêts dans les pays en développement»

eurovoc_concepts:
conservation of resources
developing countries
forest conservation
management of resources
sustainable development
tropical forest

text: 10. 9. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 258/13 Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de règlement du Conseil (CE) sur des mesures visant à promouvoir la conservation et la gestion durable des forêts tropicales et d’autres forêts dans les pays en développement» (1999/C 258/04) Le 5 mars 1999, le Conseil, conformément à l’article 198 du Traité instituant la Communauté européenne, a décidé de consulter le Comité économique et social sur la proposition susmentionnée. La section «Relations extérieures», chargée de préparer les travaux du Comité en la matière, a adopté son avis le 9 juin 1999 (rapporteur: M. Seppo Kallio). Lors de sa 365e session plénière des 7 et 8 juillet 1999 (séance du 7 juillet), le Comité économique et social a adopté à l’unanimité le présent avis. 1. Introduction 2. Observations générales 1. 1. Les ressources forestières tropicales constituent une ressource naturelle renouvelable essentielle pour les pays en voie de développement. Elles font partie intégrante de la biodiversité de la planète. L’équilibre écologique de la planète dépend principalement du développement, de l’existence et de la gestion durable des forêts. En outre, les ressources forestières tropicales jouent un rôle capital pour la population des pays en voie de développement et pour le développement régional. La communauté internationale se doit de mettre l’accent avec davantage de fermeté sur l’application, dans les traités et les accords conclus au niveau international et régional, des principes d’une sylviculture durable. 1. 2. L’Union européenne doit contribuer au renforcement des actions permettant de mettre un terme à l’abattage excessif des forêts tropicales et à leur destruction dans les pays en voie de développement. Les programmes communautaires de développement doivent contribuer à la réalisation de ces objectifs dans le domaine de la protection, du renouvellement et de la gestion des forêts tropicales. 1. 3. La demande croissante de bois tropicaux de la part des pays industrialisés est également une cause de l’abattage excessif des forêts tropicales, avec pour conséquence la détério- ration des conditions de vie des populations locales. Le CES a déjà attiré l’attention sur ces problèmes dans un avis adopté en 1993 (1). 1. 4. La nouvelle proposition de règlement de la Commis- sion vise à développer et à réorienter l’aide au développement de l’UE destinée aux forêts tropicales. La proposition va dans la bonne direction, bien qu’elle soit encore insuffisante en ce qui concerne le renouvellement des forêts, la plantation d’arbres et l’information dans le domaine forestier. 1. 5. La proposition de règlement du Conseil se fonde sur la ligne budgétaire B7-6201. Les crédits inscrits à la ligne budgétaire B7-6201 ont pour objectif de fournir une aide communautaire en faveur de la conservation et du développe- ment durable des forêts tropicales et de leur diversité biologi- que et d’assurer une meilleure qualité de vie aux populations vivant dans les forêts. (1) JO C 249 du 13. 9. 1993, pp. 3-5. Le Comité économique et social se dit extrêmement 2. 1. préoccupé par l’état des forêts tropicales. Bien que les accords internationaux exigent qu’une gestion durable soit appliquée aux forêts tropicales, la destruction de celles-ci se poursuit dans bon nombre de pays en voie de développement. 2. 2. La Commission a agi opportunément en proposant le 3 février 1999 un nouveau règlement du Conseil sur les forêts tropicales. Cette démarche constitue la suite logique d’une série de grandes réalisations de l’UE, dont le rapport intitulé «E´ valuation des composantes forestières des programmes de la CE dans les pays en développement» de juin 1998. A` un stade plus précoce, forestier» («Lignes directrices en matière de coopération au développement du secteur fores- tier»), dont le premier volume a été publié en octobre 1996, a également constitué un jalon important, tout comme le «Guide des actions de l’UE en faveur des forêts tropicales», qui passe en revue toutes les activités des différentes instances de l’UE et de ses E´ tats membres qui ont rapport avec la forêt tropicale. le «Manuel La proposition de la Commission a également ceci de 2. 3. très positif qu’elle tient compte des développements qui sont intervenus en matière de politique forestière mondiale dans la foulée de la Conférence des Nations unies sur l’environnement et le développement (CNUED) de Rio en 1992, avec le Groupe intergouvernemental d’experts pour l’étude des forêts (GIEEF), qui a joué le rôle de coordinateur du secteur forestier à l’échelon de la planète de 1994 à 1997, et le Forum intergouvernemental sur les forêts (FIF) qui constitue à présent l’organe des Nations unies responsable de la coordination en la matière. Le rapport d’évaluation de la composante forestière 2. 4. des programmes de la CE dans les pays en développement susmentionné a formulé des recommandations extrêmement détaillées et concrètes sur les actions à entreprendre dans le futur. Son principal constat concernait la nécessité pour la CE de mener une politique globale et cohérente en matière de forêts tropicales. Le texte approuvait clairement l’objectif général développé dans le «Manuel forestier» de 1996, et qui C 258/14 FR Journal officiel des Communautés européennes 10. 9. 1999 était susceptible de coiffer toutes les activités de la CE en rapport avec la foresterie tropicale d’une manière qui couvre toutes les régions et puissent s’appliquer à l’ensemble des instruments financiers et des unités (E´ valuation de la compo- sante forestière des programmes de la CE, rapport de synthèse, p. 23 de la version anglaise). Ledit principe fournirait, pour asseoir une nouvelle politique, une base plus appropriée que le règlement (CE) du Conseil de 1995, dont la proposition qui fait l’objet du présent avis constituera un développement. 2. 5. Comme l’explique le rapport d’évaluation, le règlement proposé définit le cadre de gestion de la ligne budgétaire B7-6201. Aussi convient-il de prendre sérieusement en compte les observations formulées par le rapport d’évaluation à son propos, la plus décisive étant peut-être d’avoir attiré l’attention sur l’absence d’une hiérarchisation des projets, même si dans les actions entreprises, l’accent est mis sur la préservation des forêts tropicales, en plus de certains efforts déployés pour promouvoir une gestion forestière durable, le développement des compétences et la recherche. Il est crucial que les ressources affectées à la ligne B7-6201 et les autres concours financiers de la CE viennent épauler les activités, les organisations ainsi que les populations locales et régionales. 2. 6. Le rapport d’évaluation fait aussi remarquer que l’an- cien règlement du Conseil de 1995 s’attachait davantage à la préservation de la forêt tropicale qu’à la mise en valeur de son potentiel productif. Il prônait dès lors l’adoption de la démar- che du «Manuel forestier» de la CE, qui aborde les enjeux écologiques, économiques et socioculturels des forêts d’une manière plus équilibrée. 3. Observations particulières 3. 1. Le Comité économique et social estime que la proposi- tion de la Commission ne reflète que de façon partielle l’opinion du «Manuel forestier» de la CE (voir vol. I, p. 25 de la version anglaise) qui considère que les questions relevant de la coopération forestière se caractérisent tout à la fois par leur diversité et une structuration hiérarchisée. La première strate est celle de l’«institutionnel» ou, en d’autres termes, se rapporte à la politique et aux institutions. Un deuxième niveau recouvre «les ressources forestières et leur usage» et peut se subdiviser en plusieurs compartiments: conservation, gestion durable, création de nouvelles forêts ou encore exploitation et régle- mentation (par exemple pour la certification de la gestion et des produits). Le troisième étage reprend tout ce qui concerne «les connaissances et le savoir-faire», avec notamment l’ensei- gnement, la recherche et l’information en matière de foresterie. Selon le Comité économique et social, les actions communau- taires en faveur des forêts tropicales doivent tenir compte, de façon équitable, de tous les aspects (écologiques, économiques, sociaux) d’une sylviculture durable. Selon le Comité économique et social, 3. 3. il n’est pas possible de développer une politique d’ensemble en matière de forêt tropicale si l’on ne prête pas attention à l’importance des systèmes d’agroforesterie, tant traditionnelle que moderne, ou au rôle joué par les arbres isolés et les bosquets, qui, dans les pays en développement, font partie intégrante des modes d’exploitation agricole et prédominent souvent dans la fourni- la proposition de ture de produits forestiers. De même, directive devrait reconnaître que la végétation buissonnante, qui même si elle n’entre pas dans la définition de la forêt fournit du bois de chauffage dans un grand nombre de pays pauvres des tropiques qui ont le plus grand besoin de l’aide de la CE, peut jouer un rôle de premier plan pour fournir ces mêmes produits. La gestion de cette végétation xérophile en vue d’une production sylvicole constitue un champ d’activité fondamental et bien reconnu de la coopération au développe- ment des activités forestières et du secteur de la forêt. 3. 4. Enfin, les forêts de plantation, bien qu’à l’heure actuelle elles ne représentent même pas 2 % de la surface de la superficie forestière tropicale tiennent une place de plus en plus marquée non seulement pour assurer l’approvisionnement en bois des communautés rurales et la production de matières premières destinées à l’industrie mais aussi pour piéger le carbone. Dans sa politique globale pour les forêts tropicales, la CE doit assurément se montrer attentive aux effets des plantations forestières tropicales pour l’environnement mon- dial et local. Ce faisant, elle se placerait dans le sillage d’autres documents ayant son appui, tels que les «Principes forestiers» non contraignants de la CNUED ou le rapport final du Groupe intergouvernemental d’experts pour l’étude des forêts (GIEEF) de 1997, à la rédaction duquel l’UE et ses E´ tats membres ont largement contribué. 3. 4. 1. Le CES signale que dans le deuxième paragraphe de l’article 2, il conviendrait d’insister bien davantage qu’il ne l’est fait sur la réhabilitation des forêts tropicales, en combinant la régénération naturelle des forêts et la replantation des zones déboisées et dégradées et ayant subi d’autres dégradations. Le CES souhaite attirer l’attention sur l’article 4, l’UE 3. 5. devrait résolument mettre l’accent sur l’objectif communau- taire de réduction des répercussions dommageables des planta- tions forestières tropicales. Elle devrait en particulier investir dans l’élaboration et la mise en œuvre de politiques et de programmes forestiers nationaux dans les pays en voie de développement. Il faudrait valoriser le rôle social des planta- tions forestières ainsi que leur valeur du point de vue économique. Les pays en voie de développement se doivent de développer et de renforcer ce type d’exploitation. A` cet égard, il faudrait multiplier les possibilités de recourir à des essences indigènes et mener des recherches sur les différentes formes de développement et d’utilisation durables de toutes les zones de forêt naturelle. Le CES souhaite également insister sur les objectifs de l’Accord international sur les bois tropicaux. 4. Conclusions Dans le souci de mieux tenir compte de tous les 3. 2. éléments qui entrent dans une gestion forestière durable, le Comité économique et social propose de formuler comme suit les définitions de l’article 2: «. les écosystèmes forestiers naturels, semi-naturels ou artificiels, primaires ou secondaires, fermés ou ouverts, de climat sec ou humide, ainsi que les arbres et arbustes produisant des produits forestiers sur des terres agricoles ou dans d’autres écosystèmes non forestiers». 4. 1. Le Comité économique et social estime que le contenu essentiel du document de la Commission est fondé, et mérite d’être soutenu. Toutefois, la proposition devrait davantage s’inscrire dans le cadre des actions menées par l’ONU en matière de politique forestière. Des efforts devraient être fournis en ce qui concerne la compatibilité des décisions communautaires et des accords internationaux. 10. 9. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 258/15 4. 2. Le CES souligne la nécessité de définir avec davantage de précision les principes d’une économie forestière durable, notamment au niveau des objectifs et des programmes de politique forestière des pays en voie de développement. 4. 5. Le Comité espère que les ressources communautaires destinées au développement seront davantage consacrées à la recherche, à la formation et à l’information, qui devraient bénéficier en premier lieu aux populations locales. 4. 3. La planification et la mise en œuvre des programmes communautaires doivent prendre davantage en considération les besoins des travailleurs et du reste de la population au niveau local. Le Comité propose que les programmes communautai- 4. 4. res de développement relatifs aux forêts tropicales prennent clairement en considération les engagements pris dans le cadre des accords internationaux multilatéraux tels que la Déclaration de Rio, l’Agenda 21 ainsi que les accords conclus dans le cadre de l’OMC. 4. 6. Le Comité économique et social propose d’investir davantage dans les projets visant la création et le développe- ment dans les pays en voie de développement de programmes sylvicoles nationaux basés sur une économie forestière durable. Ce type de mesures permettrait de créer de nouveaux emplois dans les pays en voie de développement et d’améliorer la formation, la politique sociale et le niveau de sécurité d’emploi. 4. 7. Enfin, le CES approuve l’intention de la Commission de conclure un accord sylvicole international qui permettrait de jeter les bases d’une gestion et d’une utilisation durables des forêts tropicales, et de déterminer des critères communs en matière de coopération au développement. Bruxelles, le 7 juillet 1999. La Présidente du Comité économique et social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Decizia Comisiei din 7 iulie 1999 de stabilire a unei reglementări tehnice comune privind echipamentele de telecomunicații digitale fără fir avansate (DECT) cu acces la rețeaua digitală de integrare a serviciilor (RNIS) (versiunea 2) [notificată cu numărul C(1999) 2027]Text cu relevanță pentru SEE.

formats: html pdf print xhtml

text: 290 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 26 31999D0498 24. 7. 1999 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 192/60 DECIZIA COMISIEI din 7 iulie 1999 de stabilire a unei reglementări tehnice comune privind echipamentele de telecomunicații digitale fără fir avansate (DECT) cu acces la rețeaua digitală de integrare a serviciilor (RNIS) (versiunea 2) [notificată cu numărul C(1999) 2027] (Text cu relevanță pentru SEE) (1999/498/CE) COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Directiva 98/13/CE a Parlamentului European ș(cid:13)i a Consiliului din 12 februarie 1998 privind echipamentele termi- nale de telecomunicații ș(cid:13)i echipamentele stațiilor terestre de comunicații prin satelit, inclusiv recunoaș(cid:13)terea reciprocă a con- formității acestora (1), în special articolul 7 alineatul (2) a doua liniuță, (1) (2) (3) (4) (5) întrucât Comisia adoptă măsura de identificare a tipului de echipamente terminale de telecomunicații pentru care este necesară o reglementare tehnică comună, precum ș(cid:13)i declarația aferentă privind domeniul de aplicare a acestei reglementări, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) prima liniuță din Directiva 98/13/CE; întrucât este necesară adoptarea standardelor armonizate corespunzătoare sau a unei părți a acestor standarde care pun în aplicare cerințele principale de transpus în regle- mentări tehnice comune; întrucât, pentru menținerea al fabricanților, este necesară autorizarea aranjamentelor tranzitorii privind echipamentele aprobate în conformitate cu reglementările de drept intern în materie de omologare; accesului pe piețe întrucât propunerea a fost prezentată Comitetului de apro- bare a echipamentelor de telecomunicații în conformitate cu articolul 29 alineatul (2); (ACTE) întrucât reglementarea tehnică comună care urmează să fie adoptată de prezenta decizie este conformă cu avizul ACTE, ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE: Articolul 1 (2) Prezenta decizie stabileș(cid:13)te o reglementare tehnică comună care acoperă cerințele de racordare aplicabile echipamentelor DECT pentru acces la RNIS. Articolul 2 tehnică comună (1) Reglementarea standardul armonizat care a fost elaborat de organismul de standardizare competent pentru punerea în aplicare, pe cât posibil, a cerințelor principale prevăzute la articolul 5 literele (c)-(g) din Directiva 98/13/CE. Trimiterea la acest standard figurează în anexă. cuprinde (2) Echipamentele terminale care intră sub incidența prezentei decizii sunt conforme fie cu reglementarea tehnică comună pre- văzută la alineatul (1), fie cu reglementările tehnice comune men- ționate de Deciziile 98/515/CE (2)ș (cid:13)i 97/523/CE (3) sau 1999/310/CE (4) ale Comisiei. În plus, acestea satisfac cerințele principale prevăzute la articolul 5 literele (a) ș(cid:13)i (b) din Directiva 98/13/CE ș(cid:13)i cerințele altor directive aplicabile, în special ale Direc- tivelor 73/23/CEE (5)ș(cid:13)i 89/336/CEE ale Consiliului (6). Articolul 3 Organismele notificate, desemnate pentru a duce la bun sfârș(cid:13)it procedurile prevăzute la articolul 10 din Directiva 98/13/CE, utilizează sau garantează utilizarea pentru echipamentele terminale de la articolul 1 alineatul (1) din prezenta decizie fie a standardului armonizat menționat de anexă, de la data intrării în vigoare a prezentei decizii, fie a standardului armonizat menționat în anexele la Deciziile 98/515/CE, 97/523/CE sau 1999/310/CE. (1) Prezenta decizie se aplică echipamentelor terminale destinate conectării la rețeaua publică de telecomunicații ș(cid:13)i care intră sub incidența standardului armonizat menționat la articolul 2 alineatul (1). (1) JO L 74, 12. 3. 1998, p. 1. (2) (3) (4) (5) (6) JO L 232, 19. 8. 1998, p. 7. JO L 215, 7. 8. 1997, p. 48. JO L 119, 7. 5. 1999, p. 57. JO L 77, 26. 3. 1973, p. 29. JO L 139, 23. 5. 1989, p. 19. 13/vol. 26 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 291 Prezenta decizie se adresează statelor membre. Articolul 4 Adoptată la Bruxelles, 7 iulie 1999. Pentru Comisie Karel VAN MIERT Membru al Comisiei 292 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 26 ANEXĂ Standardul armonizat prevăzut la articolul 2 din prezenta decizie este următorul: Trimitere la standardul armonizat aplicabil Digital Enhanced Cordless Telecommunications (DECT); Integrated Services Digital Network (ISDN); attachment requirements for terminal equipment for DECT/ISDN interwoking profile applications [Telecomunicații digitale fără fir avansate (DECT); rețeaua digitală de integrare a serviciilor (RNIS); cerințe de racordare aplicabile echipamentelor terminale pentru aplicații asociate cu profilul de interfuncționare DECT/RNIS] ETSI Institutul European de Standarde în Telecomunicații Secretariatul ETSI EN 301 440 V1. 2. 2 – ianuarie 1999 (exceptând introducerea) Informații suplimentare Institutul European de Standarde în Telecomunicații este recunoscut în conformitate cu Directiva 98/34/CE a Parlamentului European ș(cid:13)i a Consiliului. Standardul armonizat menționat anterior a fost elaborat în temeiul unui mandat emis în conformitate cu procedurile aplicabile din Directiva 98/34/CE. Textul complet al standardului armonizat menționat anterior poate fi obținut de la: Institutul European de Standarde în Telecomunicații 650, route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex sau Comisia Europeană DG XIII/A. 2 – (BU 31, 1/7), Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles sau de la oricare alt organism responsabil cu difuzarea standardelor ETSI, a căror listă figurează la adresa Internet www. ispo. cec. be


title: 1999/511/CE: Decisión de la Comisión, de 7 de julio de 1999, relativa a una reglamentación técnica común sobre los requisitos de conexión de las estaciones móviles multiintervalo de comunicación de datos de alta velocidad con conmutación de circuitos (HSCSD) [notificada con el número C(1999) 2029] (Texto pertinente a efectos del EEE)

text: L 195/34 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 28. 7. 1999 COMISI(cid:222)N DECISI(cid:222)N DE LA COMISI(cid:222)N de 7 de julio de 1999 relativa a una reglamentaci(cid:155)n t(cid:130)cnica com(cid:156)n sobre los requisitos de conexi(cid:155)n de las estaciones m(cid:155)viles multiintervalo de comunicaci(cid:155)n de datos de alta velocidad con conmutaci(cid:155)n de circuitos (HSCSD) [notificada con el n(cid:156)mero C(1999) 2029] (Texto pertinente a efectos del EEE) (1999/511/CE) LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISI(cid:222)N: Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Vista la Directiva 98/13/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 12 de febrero de 1998, relativa a los equipos terminales de telecomunicaciones y a los equipos de estaciones terrenas de comunicaciones por sat(cid:130)lite, incluido el reconoci- mento mutuo de su conformidad (1) y, en particular, el segundo gui(cid:155)n del apartado 2 de su art(cid:146)culo 7, (1) (2) (3) (4) (5) Considerando que la Comisi(cid:155)n ha adoptado la medida por la que se identifica el tipo de equipo terminal para el que es necesaria una reglamentaci(cid:155)n t(cid:130)cnica com(cid:156)n, as(cid:146) como la declaraci(cid:155)n sobre el alcance de dicha reglamen- taci(cid:155)n, con arreglo a lo preceptuado en el primer gui(cid:155)n del apartado 2 del art(cid:146)culo 7; Considerando que deben adoptarse las correspondientes normas armonizadas o partes de dichas normas que incorporan los requisitos esenciales que deben transfor- marse en reglamentaciones t(cid:130)cnicas comunes; Considerando que, para garantizar un acceso ininterrum- pido al mercado a los fabricantes, es necesario prever disposiciones transitorias referentes a los equipos homo- logados con arreglo a las normativas nacionales de homologaci(cid:155)n; Considerando que la propuesta se ha sometido al Comit(cid:130) de homologaci(cid:155)n de los equipos de telecomuni- caciones (CAET), de conformidad con el apartado 2 del art(cid:146)culo 29; Considerando que la reglamentaci(cid:155)n t(cid:130)cnica com(cid:156)n prevista en la presente Decisi(cid:155)n se ajusta al dictamen del CAET, (1) DO L 74 de 12. 3. 1998, p. 1. Art(cid:146)culo 1 1. La presente Decisi(cid:155)n se aplicar(cid:145) a los equipos terminales destinados a ser conectados a una red p(cid:156)blica de telecomunica- ci(cid:155)n que entren en el (cid:145)mbito de aplicaci(cid:155)n de la norma armo- nizada indicada en el apartado 1 del art(cid:146)culo 2. La presente Decisi(cid:155)n establece una 2. reglamentaci(cid:155)n t(cid:130)cnica com(cid:156)n sobre los requisitos de conexi(cid:155)n de las esta- ciones m(cid:155)viles multiintervalo de transmisi(cid:155)n de datos de alta velocidad con conmutaci(cid:155)n de circuitos (HSCSD). Art(cid:146)culo 2 1. La reglamentaci(cid:155)n t(cid:130)cnica com(cid:156)n incluir(cid:145) la norma armonizada que haya sido preparada por el organismo de normalizaci(cid:155)n competente para la aplicaci(cid:155)n, en la medida que proceda, de los requisitos esenciales contemplados en las letras c) a f) del art(cid:146)culo 5 de la Directiva 98/13/CE. La referencia a dicha norma figura en el anexo. 2. El equipo terminal al que se aplique la presente Decisi(cid:155)n se ajustar(cid:145) a la reglamentaci(cid:155)n t(cid:130)cnica com(cid:156)n mencionada en el apartado 1 y, en la medida en que sean pertinentes, a las reglamentaciones t(cid:130)cnicas comunes definidas en las Decisiones 98/574/CE (2) y 98/575/CE (3) de la Comisi(cid:155)n. Adem(cid:145)s, cumplir(cid:145) los requisitos esenciales de las letras a) y b) del art(cid:146)culo 5 de la Directiva 98/13/CE, as(cid:146) como las prescripciones de cualesquiera otras Directivas aplicables, en particular las Directivas 73/23/CEE (4) y 89/336/CEE (5) del Consejo. (2) DO L 278 de 15. 10. 1998, p. 30. (3) DO L 278 de 15. 10. 1998, p. 35. (4) DO L 77 de 26. 3. 1973, p. 29. (5) DO L 139 de 23. 5. 1989, p. 19. 28. 7. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 195/35 Art(cid:146)culo 3 Con relaci(cid:155)n a los equipos terminales del apartado 1 del art(cid:146)culo 1 de la presente Decisi(cid:155)n, los organismos notificados designados para llevar a cabo los procedimientos a que se refiere el art(cid:146)culo 10 de la Directiva 98/13/CE utilizar(cid:145)n, o velar(cid:145)n por que se utilicen, las partes aplicables de la norma armonizada del apartado 1 del art(cid:146)culo 1, cuando entre en vigor la presente Decisi(cid:155)n. Los destinatarios de la presente Decisi(cid:155)n ser(cid:145)n los Estados miembros. Art(cid:146)culo 4 Hecho en Bruselas, el 7 de julio de 1999. Por la Comisi(cid:155)n Karel VAN MIERT Miembro de la Comisi(cid:155)n L 195/36 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 28. 7. 1999 ANEXO REFERENCIA A LA NORMA ARMONIZADA APLICABLE La norma armonizada a que se refiere el art(cid:146)culo 2 de la Decisi(cid:155)n es: Digital cellular telecommunications system (Phase 2+); Attachment requirements for Global System for Mobile communi- cations (GSM); High Speed Circuit Switched Data (HSCSD) Multislot Mobile Stations; Access (GSM 13. 34 version 5. 0. 2) [Sistema digital de telecomunicaciones celulares (fase 2+); requisitos de conexi(cid:155)n del sistema global de comunicaciones m(cid:155)viles (GSM); estaciones m(cid:155)viles multiintervalo de comunicaci(cid:155)n de datos de alta velocidad con conmutaci(cid:155)n de circuitos (HSCSD); Acceso (GSM 13. 34 versi(cid:155)n 5. 0. 2)] ETSI Instituto Europeo de Normas de Telecomunicaci(cid:155)n Secratar(cid:146)a del ETSI EN 301 419-2: abril de 1998 (excluido el prefacio) INFORMACI(cid:222)N COMPLEMENTARIA El ETSI (Instituto Europeo de Normas de Telecomunicaci(cid:155)n) est(cid:145) reconocido con arreglo a la Directiva 98/34/CE del Consejo y del Parlamento Europeo. La norma armonizada se ha elaborado con arreglo a una petici(cid:155)n formulada de conformidad con los procedimientos pertinentes de la Directiva 98/34/CE del Parlamento Europeo y del Consejo. El texto completo de la norma armonizada arriba mencionada puede solicitarse a: European Telecommunications Standards Institute 650 Rue des Lucioles F-06921 Sophia-Antipolis Cedex o bien: Comisi(cid:155)n Europea DG XIII/A. 2 (BU 31, 1/7) Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel o a cualquier organizaci(cid:155)n que se encargue de facilitar las normas ETSI, cuya lista puede encontrarse en la siguiente direcci(cid:155)n de Internet: www. ispo. cec. be


title: Regolamento (CE) n. 1485/1999 della Commissione, del 7 luglio 1999, che modifica le restituzioni all'esportazione dello zucchero bianco e dello zucchero greggio come tali

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

text: L 172/16 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 8. 7. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 1485/1999 DELLA COMMISSIONE del 7 luglio 1999 che modifica le restituzioni all'esportazione dello zucchero bianco e dello zucchero greggio come tali LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1785/81 del Consiglio, del 30 giugno 1981, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dello zucchero (1), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 1148/98 della Commissione (2), in particolare l'articolo 19, paragrafo 4, seconda frase, (1) (2) considerando che le restituzioni applicabili all'esporta- zione per lo zucchero bianco e lo zucchero greggio sono regolamento (CE) n. 1425/1999 fissate dal state della Commissione (3); considerando che l'applicazione delle modalità di cui al regolamento (CE) n. 1425/1999 ai dati di cui la Commissione ha conoscenza conduce a modificare le restituzioni all'esportazione, attualmente vigenti, confor- memente all'allegato al presente regolamento, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Le restituzioni all'esportazione dei prodotti di cui all'articolo 1, paragrafo 1, lettera a), del regolamento (CEE) n. 1785/81, come tali e non denaturati, fissate nell'allegato del regolamento (CE) n. 1425/1999, sono modificate conformemente agli importi di cui in allegato al presente regolamento. Il presente regolamento entra in vigore l'8 luglio 1999. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 7 luglio 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 177 dell'1. 7. 1981, pag. 4. (2) GU L 159 del 3. 6. 1998, pag. 38. (3) GU L 166 dell'1. 7. 1999, pag. 38. 8. 7. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 172/17 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 7 luglio 1999, che modifica le restituzioni all'esportazione dello zucchero bianco e dello zucchero greggio come tali Codice prodotto Importo della restituzione 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 — EUR/100 kg — 42,32 42,87 42,32 42,87 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4600 — EUR/1 % di saccarosio × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 46,00 46,60 46,60 1701 99 90 9100 0,4600 — EUR/1 % di saccarosio × 100 kg — (1) Il presente importo è applicabile allo zucchero greggio che ha un rendimento del 92 %. Se il rendimento dello zucchero greggio esportato differisce dal 92 %, l'importo della restituzione applicabile è calcolato in conformità delle disposizioni dell'articolo 17 bis, paragrafo 4 del regolamento (CEE) n. 1785/81. (2) Fissazione sospesa con il (GU L 255 del 26. 9. 1985, pag. 12), modificato dal n. 3251/85 (GU L 309 del 21. 11. 1985, pag. 14). regolamento (CEE) n. 2689/85 della Commissione regolamento (CEE)


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1491/1999 av den 7 juli 1999 om rättelse av förordningarna (EG) nr 2706/98, (EG) nr 2711/98, (EG) nr 2725/98, (EG) nr 2745/98, (EG) nr 2766/98, (EG) nr 2781/98 och (EG) nr 2803/98 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
fruit
import price
vegetable

text: L 172/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 8. 7. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1491/1999 av den 7 juli 1999 om rättelse av förordningarna (EG) nr 2706/98, (EG) nr 2711/98, (EG) nr 2725/98, (EG) nr 2745/98, (EG) nr 2766/98, (EG) nr 2781/98 och (EG) nr 2803/98 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 4. Den berörda parten måste ansöka om att få tillämpa de korrigerade schablonimportvärdena så att vederbörande inte missgynnas. med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter till importsystemet senast ändrad genom förordning (EG) nr 1498/98 (2), särskilt artikel 4. 1 i denna, frukt och grönsaker (1), för med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2799/98 av den 15 december 1998 om att fastställa ett argomonetärt system för euron (3), särskilt artikel 2. 3 i denna, och av följande skäl: 1. 2. 3. Genom kommissionens förordningar (EG) nr 2706/ 98 (4), (EG) nr 2711/98 (5), (EG) nr 2725/98 (6), (EG) nr 2745/98 (7), (EG) nr 2781/98 (9) och (EG) nr 2803/98 (10) fastställs schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker med ursprung i vissa tredje länder. (EG) nr 2766/98 (8), Vid en granskning har det visat sig att ett fel insmugit sig i bilagan till dessa förordningar. Förordningarna i fråga bör därför rättas. I artikel 4. 3 i förordning (EG) nr 3223/94 föreskrivs att om det inte finns något schablonvärde vid import för en produkt med ett visst ursprung, skall genomsnittet av de schablonimportvärden som gäller för produkten till- lämpas. Detta genomsnittsvärde bör beräknas på nytt, om ett av de schablonimportvärden som ligger till grund för beräkningen korrigeras. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De schablonvärden vid import, som skall tillämpas för tomater med ursprung i vissa tredje länder enligt bilagan till förordning- arna (EG) nr 2706/98, (EG) nr 2711/98, (EG) nr 2725/98, (EG) nr 2745/98, (EG) nr 2766/98, (EG) nr 2781/98 och (EG) nr 2803/98 skall vad avser de koder för tredje land som anges i tabellen i bilagan ersättas med de schablonvärden för import som anges i samma tabell. Artikel 2 På den berörda partens begäran skall det tullkontor där importen bokfördes delvis återbetala tullen för sådana tomater med ursprung i de berörda tredje länderna som övergått till fri omsättning under de rättade förordningarnas tillämpningspe- riod. Ansökan om återbetalning skall lämnas in senast den sista dagen i den tredje månaden efter månaden för denna förord- nings ikraftträdande och åtföljas av deklarationen för övergång till fri omsättning för importen i fråga. Artikel 3 Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 7 juli 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 198, 15. 7. 1998, s. 4. (3) EGT L 349, 24. 12. 1998, s. 1. (4) EGT L 340, 16. 12. 1998, s. 19. (5) EGT L 342, 17. 12. 1998, s. 1. (6) EGT L 343, 18. 12. 1998, s. 1. (7) EGT L 345, 19. 12. 1998, s. 11. (8) EGT L 346, 22. 12. 1998, s. 11. (9) EGT L 347, 23. 12. 1998, s. 13. (10) EGT L 349, 24. 12. 1998, s. 15. 8. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 172/35 BILAGA Förordning KN-nummer Kod för tredje land (ECU/100 kg) Schablonvärde vid import (EG) nr 2706/98 (EG) nr 2711/98 (EG) nr 2725/98 (EG) nr 2745/98 (EG) nr 2766/98 (EG) nr 2781/98 (EG) nr 2803/98 0702 00 00 0702 00 00 0702 00 00 0702 00 00 0702 00 00 0702 00 00 0702 00 00 624 999 624 999 624 999 624 999 624 999 624 999 624 999 128,0 105,8 128,0 114,5 64,7 132,3 64,7 133,0 64,7 128,6 64,7 136,4 64,7 130,7


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1492/1999 της Επιτροπής, της 7ης Ιουλίου 1999, για τροποποίηση των αντιπροσωπευτικών τιμών και των προσθέτων εισαγωγικών δασμών ορισμένων προϊόντων του τομέα της ζάχαρης

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar

text: L 172/36 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 8. 7. 1999 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1492/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 7ης Ιουλίου 1999 για τροποποίηση των αντιπροσωπευτικών τιµών και των προσθέτων εισαγωγικών δασµών ορισµένων προϊόντων του τοµέα της ζάχαρης Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1785/81 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1981, περί κοινής οργανώσεως της αγοράς στον τοµέα της ζάχαρης (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1148/98 της Επιτροπής (2), τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1423/95 της Επιτροπής, της 23ης Ιου- νίου 1995, περί καθορισµού των λεπτοµερειών εφαρµογής για την εισαγωγή προϊόντων του τοµέα της ζάχαρης άλλων από τις µελάσ- σες (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 624/98 (4), και ιδίως το άρθρο 1 παράγραφος 2 δεύτερο εδάφιο και το άρθρο 3 παράγραφος 1, Εκτιµώντας: γαστη ζάχαρη και ορισµένα σιρόπια έχουν καθορισθεί από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1441/1999 της Επιτροπής (5)· (2) ότι, από την εφαρµογή των κανόνων και των λεπτοµερειών καθορισµού που υπενθυµίζονται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1423/95, τα στοιχεία τα οποία διαθέτει, θα πρέπει να τρο- ποποιούν τα ισχύοντα ποσά σύµφωνα µε το παράρτηµα του παρόντος κανονισµού, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι αντιπροσωπευτικές τιµές και οι πρόσθετοι εισαγωγικοί δασµοί που εφαρµόζονται στα προϊόντα που αναφέρονται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1423/95 καθορίζονται όπως αναγράφεται στο παράρτηµα. (1) ότι οι αντιπροσωπευτικές τιµές και οι πρόσθετοι εισαγωγικοί δασµοί που εφαρµόζονται στη λευκή ζάχαρη, στην ακατέρ- Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 8 Ιουλίου 1999. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 7 Ιουλίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 177 της 1. 7. 1981, σ. 4. (2) ΕΕ L 159 της 3. 6. 1998, σ. 38. (3) ΕΕ L 141 της 24. 6. 1995, σ. 16. (4) ΕΕ L 85 της 20. 3. 1998, σ. 5. (5) ΕΕ L 166 της 1. 7. 1999, σ. 77. 8. 7. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 172/37 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ στον κανονισµό της Επιτροπής, της 7ης Ιουλίου 1999, για τροποποίηση των αντιπροσωπευτικών τιµών και πρόσθετων δασµών που εφαρµόζονται κατά την εισαγωγή της λευκής ζάχαρης, της ακατέργαστης ζάχαρης, και των προϊόντων του κωδικού ΣΟ 1702 90 99 Κωδικός ΣΟ 1701 11 10 (1) 1701 11 90 (1) 1701 12 10 (1) 1701 12 90 (1) 1701 91 00 (2) 1701 99 10 (2) 1701 99 90 (2) 1702 90 99 (3) Αντιπροσωπευτική τιµή ανά 100 χιλιόγραµµα καθαρού βάρους του εν λόγω προϊόντος Πρόσθετος δασµός ανά 100 χιλιόγραµµα καθαρού βάρους του εν λόγω προϊόντος (σε EUR) 13,56 13,56 13,56 13,56 17,61 17,61 17,61 0,18 10,15 16,51 9,92 15,94 18,08 12,63 12,63 0,46 (1) Καθορισµός για τον αντιπροσωπευτικό ποιοτικό τύπο όπως ορίζεται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 431/68 του Συµβουλίου (ΕΕ L 89 της 10. 4. 1968, σ. 3) όπως τροποποιήθηκε. (2) Καθορισµός για τον αντιπροσωπευτικό ποιοτικό τύπο όπως ορίζεται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 793/72 του Συµβουλίου (ΕΕ L 94 της 21. 4. 1972, σ. 1). (3) Καθορισµός ανά 1 % της περιεκτικότητας σε σακχαρόζη