title: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1655/1999 ze dne 19. července 1999, kterým se mění nařízení (ES) č. 2236/95, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských sítí

eurovoc_concepts:
EU aid
energy transport
financial aid
intra-EU transport
telecommunications
trans-European network

text: 100 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 24 31999R1655 29. 7. 1999 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 197/1 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1655/1999 ze dne 19. července 1999, kterým se mění nařízení (ES) č. 2236/95, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských sítí EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 156 první pododstavec této smlouvy, s ohledem na návrh Komise (1), s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru (2), s ohledem na stanovisko Výboru regionů (3), v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (4), vzhledem k těmto důvodům: (1) (2) (3) (4) Zkušenosti s uplatňováním nařízení (ES) č. 2236/95 (5) ukázaly, že toto nařízení vyžaduje některé změny. Je nutné usnadnit financování určitých projektů tím, že se mezi možné formy podpory zahrne příspěvek k vytvoření rizikového kapitálu. Je žádoucí využít finanční zdroje poskytované podle nařízení (ES) č. 2236/95 k maximali- zaci příspěvku ze soukromých financí. Vrstva rizikového kapitálu ve finančním návrhu projektu může přispět k uvedení partnerství mezi veřejným a sou- kromým sektorem do pohybu. Příliv rizikového kapitálu pro transevropské sítě je zejména v jejich počátečních etapách omezený. Je vhodné rizikovému kapitálu umožnit účast v investič- ních fondech s přednostním soustředěním na poskytování rizikového kapitálu pro projekty transevropských sítí až do (1) Úř. věst. C 175, 9. 6. 1998, s. 7 a Úř. věst. C 27, 2. 2. 1999, s. 18. (2) Úř. věst. C 407, 28. 12. 1998, s. 120. (3) Úř. věst. L 93, 6. 4. 1999, s. 29. (4) Stanovisko Evropského parlamentu ze dne 19. listopadu 1998 (Úř. věst. C 379, 7. 12. 1998, s. 186), společný postoj Rady ze dne 21. pro- since 1998 (Úř. věst. C 49, 22. 2. 1999, s. 4) a rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 6. května 1999 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). Rozhodnutí Rady ze dne 7. června 1999. (5) Úř. věst. L 228, 23. 9. 1995, s. 1. 1 % celkové částky pro období 2000 až 2006 s cílem zís- kat zkušenost s tímto novým způsobem financování. Tato mez může být zvýšena až na 2 % po přezkoumání fungo- vání tohoto nástroje. Je také vhodné prověřit jeho možné budoucí rozšíření. Je žádoucí pro zvýšení průhlednosti a pro to, aby se vyšlo vstříc očekáváním na projekty nebo skupiny projektů, které mají významné finanční potřeby po dlouhou dobu, vypracovat orientační víceleté programy ve specifických odvětvích nebo oblastech. Tyto programy by měly stano- vit celkovou a roční výši podpory, která by mohla být na dané období přidělena takovým projektům nebo skupinám projektů a která by mohla sloužit jako odkaz na roční roz- hodnutí o poskytnutí finanční pomoci v rámci ročních rozpočtových prostředků, pokud jsou v souladu s odpoví- dajícími orientačními víceletými programy. Roční částky stanovené v těchto programech nicméně nepředstavují rozpočtové závazky. Projekty nebo skupiny projektů by měly mít možnost být předmětem po sobě následujících rozhodnutí o poskytnutí finanční pomoci. V žádosti o finanční podporu projektu je nutné podrobné členění odhadů týkajících se zdrojů příspěvků od Spole- čenství a od státních, regionálních a místních orgánů veřejné správy, jakož i rozsahu finančních příspěvků sou- kromého sektoru. Poskytnutá finanční pomoc by měla být s výjimkou řádně zdůvodněných případů zrušena, pokud příslušná akce nebyla zahájena k určenému dni. Je nutné zahrnout aktivity Evropského investičního fondu mezi finanční nástroje Společenství, s nimiž musí být akce podle nařízení (ES) č. 2236/95 koordinována. (5) (6) (7) (8) (9) 13/sv. 24 CS Úřední věstník Evropské unie 101 (10) Komisi by mělo být umožněno vyžadovat od příjemců, aby poskytli vyhodnocení projektů podporovaných podle nařízení (ES) č. 2236/95 nebo nezbytné informace, které by Komisi umožnily provést vlastní vyhodnocení. Ve výjimečných, řádně odůvodněných případech může z podnětu Komise a se souhlasem dotyčných členských států účast Společenství překročit mez 50 %; (11) Rozhodnutí Rady 87/373/EHS (1) stanoví postupy pro výkon pravomocí svěřených Komisi Radou pro provádění aktů přijatých Radou. Postupy stanovené tímto nařízením by měly vzít na vědomí možné změny stávajících opatření stanovených interinstitucionální dohodou nebo rozhodnu- tím 87/373/EHS. (12) S ohledem na význam transevropských sítí je vhodné zahr- nout do nařízení (ES) č. 2236/95 finanční rámec ve smyslu bodu 1 prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise ze dne 6. března 1995 ve výši 4 600 milionů eur pro jeho provádění v období 2000 až 2006. (13) Je vhodné, aby Rada prověřila, zda ponechat v platnosti nebo změnit opatření podle nařízení (ES) č. 2236/95 s ohledem na souhrnnou zprávu předloženou Komisí před koncem roku 2006. (14) V průběhu přechodného období od 1. ledna 1999 do 31. prosince 2001 by všechny odkazy na euro měly být považovány za odkazy na euro jakožto měnovou jed- notku, jak je uvedeno v nařízení Rady (ES) č. 974/98 ze dne 3. května 1998 o zavedení eura (2). (15) Nařízení (ES) č. 2236/95 by proto mělo být změněno, PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Nařízení (ES) č. 2236/95 se mění takto: 1. V článku 2 se zrušuje odstavec 2. 2. Článek 3 se zrušuje. 3. Článek 4 se nahrazuje tímto: „Článek 4 Formy pomoci 1. Pomoc Společenství projektům smí nabývat jedné nebo několika z těchto forem: a) spolufinancování studií týkajících se projektů, včetně přípravných a hodnotících studií a studií proveditelnosti, jakož i další technická podpůrná opatření těchto studií. Obecně nemůže finanční účast Společenství překročit 50 % z celkových nákladů na studii. (1) Úř. věst. L 197, 18. 7. 1987, s. 33. (2) Úř. věst. L 139, 11. 5. 1998, s. 1. b) úrokových příspěvků na úvěry poskytnuté Evropskou investiční bankou či jinými veřejnými či soukromými finančními institucemi. Doba vyplácení příspěvku nesmí zpravidla přesáhnout pět let; c) příspěvků na poplatky za úvěrové záruky od Evropského investičního fondu nebo od jiných finančních institucí; d) přímé investiční dotace v řádně odůvodněných případech; e) s finanční podniky účast na rizikovém kapitálu pro investiční fondy nebo přednostním srovnatelné soustředěním na poskytování rizikového kapitálu pro projekty transevropských sítí a zapojení podstatných investic soukromého sektoru; taková účast na rizikovém kapitálu nesmí překročit 1 % rozpočtových zdrojů podle článku 18. Tato mez může být od roku 2003 zvýšena postupem podle článku 17 až na 2 % s ohledem na přezkum fungování tohoto nástroje, který bude předložen Komisí Evropskému parlamentu a Radě. Další podmínky provádění této účasti na rizikovém kapitálu jsou stanoveny v příloze. Účast může být zaplacena přímo do fondu nebo srov- natelného finančního podniku nebo do vhodného nástroje pro spolufinancování spravovaného týmiž správci fondu; f) pomoc Společenství podle písmen a) až e) bude v případě potřeby kombinována s cílem získat maximální stimu- lační efekt z vynaložených rozpočtových zdrojů, které musejí být využity co možná nejefektivněji. 2. Formy pomoci poskytované Společenstvím podle písmen a) až e) se uplatňují výběrovým způsobem s ohledem na zvláštní charakteristiky různých typů jednotlivých sítí a s cílem zajistit, aby tato pomoc nenarušovala hospodářskou soutěž mezi podniky v dotyčném odvětví. 3. Finanční prostředky pro financování projektů dopravní infrastruktury během období uvedeného v článku 18 by měly být užity tak, aby alespoň 55 % bylo určeno na železnice (včetně kombinované dopravy) a nejvýše 25 % na pozemní komunikace. 4. Komise bude zvláště podporovat nasazení soukromých finančních zdrojů na projekty financované podle tohoto nařízení tam, kde může být multiplikační efekt finančních nástrojů Společenství maximalizován v partnerstvích mezi veřejným a soukromým sektorem. Komise posoudí každý případ jednotlivě, přičemž v případě potřeby zohlední mož- nou veřejných prostředků. Pro každý projekt bude v souladu se Smlouvou požadována podpora každého dotyčného členského státu. “ financování alternativu výhradně z 102 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 24 4. V čl. 5 odst. 3 se vkládá nový pododstavec, který zní: „V případě projektů týkajících se družicových lokalizačních a navigačních systémů podle článku 17 rozhodnutí č. 1692/96/ES (*) může celková částka pomoci Společenství podle tohoto nařízení od 1. ledna 2003 po přezkumu dosáh- nout výjimečně 20 % celkových investičních nákladů. (*) Úř. věst. L 228, 9. 9. 1996, s. 1. “ 5. Vkládá se nový článek, který zní: „Článek 5a Orientační víceletý program Společenství 5. V případě, že nastanou v provádění projektu (projektů) nebo skupiny (skupin) projektů podstatné změny, dotyčný členský stát neprodleně uvědomí Komisi. O úpravách orientačních celkových částek stanovených pro- gramem pro projekt (projekty) nebo skupinu (skupiny) pro- jektů, které mohou být nezbytné v důsledku těchto změn, se rozhodne postupem podle článku 17. “ 6. V článku 6 se vkládá nový odstavec 1a, který zní: „1a. Komise při provádění tohoto nařízení zajistí soulad svých rozhodnutí o poskytnutí pomoci Společenství s priori- tami stanovenými v hlavních směrech pro různá odvětví vymezených podle čl. 155 odst. 1 Smlouvy, včetně jejich souladu s veškerými požadavky, které mohou být stanoveny v těchto hlavních směrech s ohledem na procentní podíl cel- kové pomoci Společenství. “ 1. Aniž je dotčen článek 6, může Komise postupem podle článku 17 vypracovat podle odvětví na základě hlavních směrů uvedených v článku 155 Smlouvy orientační víceletý program (dále jen ‚program‘), aby se zlepšila účelnost činnosti Společenství. Program bude založen na žádostech o finanční pomoc podle článku 8 a bude mimo jiné odrážet informace poskytnuté členskými státy, zejména informace uvedené v článku 9. 7. Článek 8 se nahrazuje tímto: „Článek 8 Podávání žádostí o finanční pomoc 2. Program sestává výhradně z projektů společného zájmu nebo soudržných skupin projektů společného zájmu, které byly předtím identifikovány v rámci hlavních směrů uvede- ných v čl. 155 odst. 1 Smlouvy, týkají se specifických oblastí a mají významné dlouhodobé finanční potřeby. 3. Program stanoví pro každý projekt nebo skupinu pro- jektů uvedené v odstavci 2 orientační částky pro poskytnutí finanční pomoci s výhradou ročního rozhodnutí rozpočto- vého orgánu. Pro účely orientačních víceletých programů nemůže být užito více než 75 % rozpočtových zdrojů podle článku 18. 4. Program slouží jako odkaz pro roční rozhodnutí, kterými se na projekty přiděluje pomoc Společenství v rámci ročních rozpočtových prostředků. Komise pravidelně informuje výbor uvedený v článku 17 o pokroku programů a o veške- rých rozhodnutích Komise o přidělení pomoci Společenství na projekty. Průvodní dokumenty k předběžnému návrhu rozpočtu Komise budou zahrnovat zprávu o pokroku při provádění každého orientačního víceletého programu v sou- ladu s finančním nařízením. Program musí být přezkoumán alespoň v polovině doby jeho trvání nebo s ohledem na skutečně dosažený pokrok pro- jektu (projektů) nebo skupiny (skupin) projektů postupem podle článku 17 a revidován, bude-li to nezbytné. Program také uvede jiné zdroje financování dotyčných pro- jektů, zejména z jiných nástrojů Společenství a od Evropské investiční banky. Žádosti o finanční pomoc podávají Komisi dotyčné členské státy nebo se souhlasem členského státu (členských států) veřejné či soukromé podniky nebo subjekty, jichž se to přímo týká. Komise zaznamená souhlas dotyčných členských států. “ 8. V čl. 9 odst. 1 písm. a) se osmá odrážka nahrazuje tímto: „— finanční plán uvádějící v eurech nebo národní měně veš- keré složky finančního návrhu, včetně finanční pomoci požadované od Společenství v jejích různých formách uvedených v článku 4 a od místních, regionálních nebo vnitrostátních orgánů veřejné správy, jakož i ze sou- kromých zdrojů, a již poskytnuté pomoci,“. 9. V článku 9 se odstavec 2 nahrazuje tímto: „2. Žadatelé poskytnou Komisi veškeré důležité doplňkové informace, které si vyžádá, jako například parametry, hlavní směry a hypotézy, z nichž vychází analýza nákladů a přínosů. “ 10. Článek 10 se nahrazuje tímto: „Článek 10 Poskytnutí finanční pomoci Komise rozhodne v souladu s článkem 274 Smlouvy o poskytnutí finanční pomoci podle tohoto nařízení na základě vlastního posouzení žádosti v souladu s výběrovými kritérii. V případě projektů identifikovaných v dotyčném orientačním víceletém programu vypracovaném na základě článku 5a přijme Komise roční rozhodnutí o poskytnutí 13/sv. 24 CS Úřední věstník Evropské unie 103 pomoci v rámci orientačních finančních částek stanovených v daném programu. V případě jiných projektů budou opatření přijata postupem podle článku 17. Komise sdělí své rozhodnutí přímo příjemcům pomoci a členským státům. “ 14. Článek 14 se nahrazuje tímto: „Článek 14 Koordinace 11. V článku 11 se odstavec 7 nahrazuje tímto: „7. Komise určí na základě postupu stanoveného v článku 17 rámec pro postupy, harmonogram a částky plateb subvencí úrokových sazeb, subvencí záruky a podpor formou účasti rizikového kapitálu, pokud jde o investiční fondy nebo srov- natelné finanční podniky s přednostním soustředěním na poskytování rizikového kapitálu pro projekty transevrop- ských sítí. “ 12. V článku 12 a) se v odstavci 1 návětí nahrazuje tímto: Komise odpovídá za koordinaci a soudržnost mezi projekty a programy uvedenými v čl. 5a odst. 1 uskutečněnými podle tohoto nařízení a projekty uskutečněnými za pomoci příspěvků z rozpočtu Společenství, zásahů Evropské investiční banky, Evropského investičního fondu a ostatních finančních nástrojů Společenství. “ 15. Článek 15 se nahrazuje tímto: „Článek 15 Posouzení, sledování a vyhodnocování „1. Aby bylo zaručeno úspěšné dokončení projektů financovaných podle tohoto nařízení, přijmou členské státy a Komise, každý z nich ve své oblasti působnosti, nezbytná opatření, aby:“; b) v odstavci 1 se třetí odrážka nahrazuje tímto: „— byly získány zpět veškeré částky ztracené v důsledku nesrovnalostí, včetně úroků z pozdních splátek, v souladu s pravidly přijatými Komisí. S výjimkou případů, kdy členský stát (členské státy) nebo pro- vádějící orgán veřejné moci poskytne důkaz, že neodpovídá za nesrovnalost, nese členský stát odpo- vědnost za finanční náhradu veškerých neopráv- něně proplacených částek. “; c) odstavec 6 se nahrazuje tímto: „6. Jestliže Společenství poskytne pomoc veřejným nebo soukromým podnikům nebo subjektům, kterých se to přímo týká, provádí Komise, popřípadě ve spolu- práci s členskými státy, kontrolní opatření. “; d) odstavec 7 se nahrazuje tímto: „7. Odpovědné subjekty a orgány a veřejné nebo sou- kromé podniky nebo subjekty, kterých se to přímo týká, uchovávají pro potřeby Komise veškeré podklady výdajů k danému projektu po dobu pěti let od poslední platby každého projektu. “ 13. V článku 13 se vkládá nový odstavec, který zní: „2a. Pomoc poskytnutá projektům, které nezačaly do dvou let ode dne jejich očekávaného zahájení uvedeného v rozhod- nutí o poskytnutí pomoci, Komise zruší s výjimkou případů řádně vůči Komisi odůvodněných. “ 1. Členské státy a Komise zajistí, aby provádění projektů podle tohoto nařízení podléhalo účinnému sledování a vyhodnocování. Projekty mohou být podle výsledků sledo- vání a vyhodnocování upravovány. 2. Aby bylo zajištěno účinné využití pomoci Společenství, vyhodnocují Komise a dotyčné členské státy, případně i ve spolupráci s Evropskou investiční bankou nebo jinými příslušnými orgány, soustavně pokrok v provádění projektů. 3. Po obdržení žádosti o pomoc a před jejím schválením Komise posoudí projekt s cílem zvážit, zda je v souladu s podmínkami a kritérii stanovenými v článcích 5 a 6. V případě potřeby přizve Komise Evropskou investiční banku nebo jiné příslušné subjekty, aby se na tomto posouzení podí- lely. 4. Komise a členské státy vyhodnotí způsob, jakým byly projekty a programy provedeny, včetně důsledku jejich pro- vedení, s cílem posoudit, zda může být nebo zda bylo dosa- ženo původních cílů. Toto hodnocení mimo jiné zahrnuje vliv projektů na životní prostředí, přičemž se bere ohled na platné právní předpisy Společenství. Komise také může po konzultaci s dotyčným členským státem požadovat, aby příjemce pomoci předložil zvláštní vyhodnocení projektů nebo skupin projektů podporovaných podle tohoto nařízení nebo jí poskytl informace a pomoc potřebnou k vyhodno- cení těchto projektů. 5. V případě potřeby je sledování prováděno pomocí hmot- ných a finančních ukazatelů. Ukazatele se vztahují na zvláštní povahu projektů a jejich cílů. Musí být uspořádány tak, aby udávaly: — úroveň rozpracovanosti projektu vzhledem k plánu a původně stanoveným operativním cílům, — pokrok dosažený v řízení a případné související pro- blémy. 6. Při prověřování jednotlivých žádostí o pomoc bere Komise ohled na výsledky posouzení a hodnocení pro- váděných v souladu s tímto článkem. 104 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 24 7. Způsoby hodnocení a sledování podle odstavců 4 a 5 jsou stanoveny v rozhodnutích o schválení projektů nebo ve smluvních ustanoveních týkajících se poskytování finanční pomoci. “ 18. Článek 19 se nahrazuje tímto: „Článek 19 Ustanovení o revizi 16. V článku 16 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Komise předloží každý rok k posouzení výroční zprávu o činnostech vykonaných podle tohoto nařízení Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. Tato zpráva musí obsahovat vyhodnocení výsledků dosažených na základě pomoci poskytnuté Spole- čenstvím v různých oblastech používání s ohledem na původní cíle, jakož i kapitolu o obsahu a provádění pro- bíhajících víceletých programů, zejména zprávu o revizi podle článku 5a. “ 17. Článek 18 se nahrazuje tímto: „Článek 18 Rozpočové zdroje Komise předloží před koncem roku 2006 Evropskému parlamentu a Radě komplexní zprávu o zkušenostech získaných s mechanismem pro poskytování pomoci Společenství podle tohoto nařízení, zejména s mechanismem a ustanoveními stanovenými v článku 4. Evropský parlament a Rada postupem stanoveným v čl. 156 prvním pododstavci Smlouvy prověří, zda a za jakých podmínek budou opatření stanovená tímto nařízením moci být zachována nebo pozměněna po skončení období uvedeného v článku 18. “ 19. Slovo „ECU“ se v celém textu nahrazuje slovem „euro“ v odpovídajícím čísle a pádě. 20. Doplňuje se příloha obsažená v příloze tohoto nařízení. Článek 2 Finanční rámec pro provádění tohoto nařízení pro období 2000 až 2006 činí 4 600 milionů eur. Roční položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního výhledu. “ Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Bod 19 článku 1 se použije ode dne 1. ledna 1999. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 19. července 1999. Za Evropský parlament předseda J. M. GIL-ROBLES Za Radu předsedkyně T. HALONEN 13/sv. 24 CS Úřední věstník Evropské unie 105 PŘÍLOHA „PŘÍLOHA Podmínky provádění podle čl. 4 odst. 1 písm. e) 1. Podmínky pro příspěvek Společenství rizikovému kapitálu Žádosti o finanční pomoc podle čl. 4 odst. 1 písm. e) nařízení musí zahrnovat tyto informace postačující výboru uvedenému v článku 17 tohoto nařízení jako základ pro rozhodnutí o poskytnutí pomoci: — informační memorandum obsahující hlavní ustanovení stanov fondu včetně jeho právní a organizační struk- tury, — jeho podrobné investiční pokyny včetně informací o cílových projektech, — informace o zapojení soukromých investorů, — informace o územní působnosti, — informace o finanční životaschopnosti fondu, — informace o právech investorů domáhat se nápravy v případě, že přísliby dané jim fondem nejsou splněny, — informace o možnostech vystoupit z fondu a o ujednáních ohledně ukončení činnosti fondu, — práva na zastoupení ve výborech investorů. Před přijetím rozhodnutí o poskytnutí pomoci se musí zprostředkující investiční fond nebo jiná srovnatelná finanční instituce zavázat investovat do projektů předtím identifikovaných jako projekty společného zájmu v souladu s čl. 155 odst. 1 prvním pododstavcem první odrážkou Smlouvy částku rovnou nejméně dvouapůl- násobku příspěvku Společenství. Je-li pomoc Společenství pro investiční fondy nebo srovnatelné finanční podniky poskytnuta formou účasti rizi- kového kapitálu, zpravidla se poskytne, pouze pokud je příspěvek Společenství rovnocenný z hlediska rizika s příspěvky jiných investorů fondu. Přijímající investiční fondy nebo srovnatelné finanční podniky se musejí řídit zdravými finančními zásadami. 2. Meze pro zásah a maximální investice Příspěvky podle čl. 4 odst. 1 písm. e) nařízení nesmějí překročit 1 % celkové částky pro období uvedené v článku 18. Tato mez však může být zvýšena postupem podle čl. 4 odst. 1 písm. e). Pomoc Společenství podle tohoto čl. 4 odst. 1 písm. e) nesmí překročit 20 % celkového kapitálu investičního fondu nebo srovnatelného finančního podniku. 3. Správa příspěvku Společenství Správu příspěvku Společenství zajišťuje Evropský investiční fond (EIF). Podrobné podmínky pro provádění pomoci Společenství podle čl. 4 odst. 1 písm. e) nařízení, včetně sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spo- lupráci mezi Komisí a EIF, přičemž se vezmou v úvahu ustanovení této přílohy. 4. Ostatní ustanovení Ustanovení vztahující se k posouzení, sledování a vyhodnocování stanovená v nařízení se v plném rozsahu vzta- hují na čl. 4 odst. 1 písm. e) tohoto nařízení, včetně ustanovení o podmínkách pro pomoc Společenství, o finanční kontrole a snížení, pozastavení nebo zrušení pomoci. To bude mimo jiné zajištěno odpovídajícími ustanoveními v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIF a příslušnými dohodami s investičními fondy nebo srov- natelnými finančními podniky, které stanoví nutné kontroly na úrovni jednotlivých projektů společného zájmu. Budou přijata přiměřená opatření, která umožní Účetnímu dvoru vykonávání jeho úkolů, zejména s cílem ověřit řádnost prováděných plateb. Platby podle čl. 4 odst. 1 písm. e) se řídí podle čl. 11 odst. 7 tohoto rozhodnutí bez ohledu na čl. 11 odst. 6 tohoto rozhodnutí. Po skončení období investování nebo případně dříve se veškeré zůstatky vzniklé z výnosu investovaného kapitálu nebo rozdělením zisků a navýšení kapitálu a všemi jinými rozděleními investorům vrátí do rozpočtu Společenství. 106 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 24 Všechna rozhodnutí o zajištění účastí rizikového kapitálu podle čl. 4 odst. 1 písm. e) nařízení se předloží výboru uvedenému v článku 17 tohoto rozhodnutí. Komise bude předkládat uvedenému výboru pravidelně zprávy o realizaci účastí rizikového kapitálu podle čl. 4 odst. 1 písm. e) nařízení. Komise vyhodnotí v rámci článku 15 nařízení před koncem roku 2006 opatření provedená podle čl. 4 odst. 1 písm. e) tohoto nařízení, zejména jeho upotřebitelnosti, jeho účinků na provádění projektů transevropských sítí a zapojení soukromých investorů do financovaných projektů. “


title: Règlement (CE) nº 1678/1999 du Conseil, du 19 juillet 1999, modifiant le règlement (CEE) nº 2332/92 relatif aux vins mousseux produits dans la Communauté, ainsi que le règlement (CEE) nº 4252/88 relatif à l'élaboration et à la commercialisation des vins de liqueur produits dans la Communauté

eurovoc_concepts:
fortified wine
marketing
production
sparkling wine

formats: html pdf print

text: L 199/10 FR Journal officiel des Communautés européennes 30. 7. 1999 RÈGLEMENT (CE) No 1678/1999 DU CONSEIL du 19 juillet 1999 modifiant le règlement (CEE) no 2332/92 relatif aux vins mousseux produits dans la Communauté, ainsi que le règlement (CEE) no 4252/88 relatif à l'élaboration et à la commercialisation des vins de liqueur produits dans la Communauté LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: vu le traité instituant la Communauté européenne, et notam- ment son article 37, vu la proposition de la Commission (1), vu l'avis du Parlement européen (2), vu l'avis du Comité économique et social (3), considérant que les articles 11 et 16 du règlement (CEE) no 2332/92 (4) et l'article 6, paragraphe 2, du règlement (CEE) no 4252/88 (5) fixent les teneurs maximales en anhydride sulfu- reux des vins mousseux et des vins de liqueur; que ces mêmes articles prévoient la présentation avant le 1er avril 1999 d'un rapport de la Commission au Conseil sur ces teneurs, assorti, le cas échéant, de propositions; qu'il convient que les mesures proposées soient cohérentes avec d'autres que la Commission est tenue d'élaborer; qu'il est dès lors indiqué de reporter l'échéance susvisée; qu'il en est de même pour les échéances prévues à l'article 4, paragraphe 2, du règlement (CEE) no 4252/88, Article premier Le règlement (CEE) no 2332/92 est modifié comme suit: 1) À l'article 11, paragraphe 3, les dates du «1er avril 1999» et du «1er septembre 1999» sont remplacées respectivement par les dates du «1er avril 2000» et du «1er septembre 2000». 2) À l'article 16, paragraphe 3, les dates du «1er avril 1999» et du «1er septembre 1999» sont remplacées respectivement par les dates du «1er avril 2000» et du «1er septembre 2000». Article 2 Le règlement (CEE) no 4252/88 est modifié comme suit: 1) À l'article 4, paragraphe 2, les dates du «1er avril 1999» et du «1er septembre 1999» sont remplacées respectivement par les dates du «1er avril 2000» et du «1er septembre 2000». 2) À l'article 6, paragraphe 2, les dates du «1er avril 1999» et du «1er septembre 1999» sont remplacées respectivement par les dates du «1er avril 2000» et du «1er septembre 2000». Article 3 Le présent règlement entre en vigueur le jour de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 19 juillet 1999. Par le Conseil Le président K. HEMILÄ (1) JO C 59 du 1. 3. 1999, p. 15. (2) JO C 219 du 30. 7. 1999. (3) JO C 169 du 16. 6. 1999. (4) JO L 231 du 13. 8. 1992, p. 1. Règlement modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1629/98 (JO L 210 du 28. 7. 1998, p. 11). (5) JO L 373 du 31. 12. 1988, p. 59. Règlement modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1629/98


title: Verordening (EG) nr. 1576/1999 van de Commissie van 19 juli 1999 tot vaststelling van de mate waarin gevolg kan worden gegeven aan de aanvragen om invoercertificaten voor bepaalde producten in de sector varkensvlees, die in juli 1999 worden ingediend op grond van Verordening (EG) nr. 774/94 van de Raad houdende opening en vaststelling van de wijze van beheer van communautaire tariefcontingenten voor varkensvlees en bepaalde andere landbouwproducten

eurovoc_concepts:
import licence
pigmeat
tariff quota

formats: pdf print

text: L 187/36 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 20. 7. 1999 VERORDENING (EG) Nr. 1576/1999 VAN DE COMMISSIE van 19 juli 1999 tot vaststelling van de mate waarin gevolg kan worden gegeven aan de aanvragen om invoercertifi- caten voor bepaalde producten in de sector varkensvlees, die in juli 1999 worden ingediend op grond van Verordening (EG) nr. 774/94 van de Raad houdende opening en vaststelling van de w¶ze van beheer van communautaire tariefcontingenten voor varkensvlees en bepaalde andere land- bouwproducten DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 1432/94 van de Commissie van 22 juni 1994 tot vaststelling van bepalingen voor de uitvoe- ring, in de sector varkensvlees, van de invoerregeling waarin is voorzien bĳ Verordening (EG) nr. 774/94 van de Raad houdende opening en vaststelling van de wĳze van beheer van communautaire en tariefcontingenten voor bepaalde andere landbouwproducten (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2068/96 (2), en met name op artikel 4, lid 4, varkensvlees (1) (2) (3) Overwegende dat voor een aantal producten de in de invoercertificaten voor het derde kwartaal van 1999 aangevraagde hoeveelheden niet groter zĳn dan de beschikbare hoeveelheden en de aanvragen derhalve volledig ingewilligd kunnen worden; Overwegende dat de voor de volgende periode overblĳ- vende hoeveelheid moet worden bepaald; Overwegende dat het dienstig is er de aandacht van de handelaren op te vestigen dat de certificaten slechts gebruikt mogen worden voor producten die voldoen aan alle in de Gemeenschap geldende veterinairrechtelĳke voorschriften, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Op grond van Verordening (EG) nr. 1432/94 ingediende 1. aanvragen om invoercertificaten voor de periode van 1 juli tot en met 30 september 1999 worden ingewilligd voor het in bĳlage I aangegeven percentage. In de eerste tien dagen van de periode van 1 oktober tot 2. en met 31 december 1999 kunnen overeenkomstig Verorde- ning (EG) nr. 1432/94 invoercertificaten worden aangevraagd tot de in bĳlage II aangegeven hoeveelheid. De certificaten mogen slechts worden gebruikt voor 3. producten die voldoen aan alle in de Gemeenschap geldende veterinairrechtelĳke voorschriften. Deze verordening treedt in werking op 20 juli 1999. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 19 juli 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 156 van 23. 6. 1994, blz. 14. (2) PB L 277 van 30. 10. 1996, blz. 12. 20. 7. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 187/37 BĲLAGE I Percentage waarvoor de invoercertificaten worden ingewilligd voor de periode van 1 juli tot en met 30 september 1999 100,00 BĲLAGE II (in t) Totale beschikbare hoeveelheid voor de periode van 1 oktober tot en met 31 dicembre 1999 4 264 Groep 1 Groep 1


title: 1999/481/GBVB: Beschikking van de Raad van 19 juli 1999 tot wijziging van Gemeenschappelijk Standpunt 96/184/GBVB betreffende de uitvoer van wapens naar voormalig Joegoslavië

eurovoc_concepts:
Yugoslavia
export restriction
international sanctions
military equipment

text: 21. 7. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 188/3 BESCHIKKING VAN DE RAAD van 19 juli 1999 tot w¶ziging van Gemeenschappel¶k Standpunt 96/184/GBVB betreffende de uitvoer van wapens naar voormalig Joegoslavië (1999/481/GBVB) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag betreffende de Europese Unie, inzonder- heid op artikel 15, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) Op 26 februari 1996 heeft de Raad Gemeenschappelĳk Standpunt 96/184/GBVB (1) betreffende de uitvoer van wapens naar voormalig Joegoslavië aangenomen; dit gemeenschappelĳk standpunt werden gewĳzigd bĳ Besluit 98/498/GBVB van de Raad (2); Dit gemeenschappelĳk standpunt dient te worden bĳge- werkt in het licht van de veranderingen in de internatio- nale militaire aanwezigheid in Bosnië, inzonderheid de ontplooiing van de stabilisatiemacht (SFOR); Om het herstel van de vrede en stabilisatie in Bosnië- Herzegovina te bevorderen, mag het embargo niet gelden voor de overdracht van handvuurwapens aan de politie, BESLUIT: De overdracht van uitrustingen voor mĳnopruiming en de overdracht van handvuurwapens aan de politie in Bosnië-Herzegovina vallen niet onder dit embargo. De lidstaten doen de Raad mededeling van dergelĳke over- drachten; (*) Het hierboven bedoelde embargo geldt voor wapens ontworpen om te doden en daarvoor bestemde munitie, bewapende platforms, niet-bewa- pende platforms en bĳkomende uitrusting als opge- nomen in de EG-embargolĳst van 8-9 juli 1991. Het geldt ook voor reserveonderdelen, reparaties, overdracht van militaire technologie en vóór de intreding van het embargo aangegane overeenkom- sten. ”. 2. Punt 3 wordt vervangen door: „3. Dit gemeenschappelĳk standpunt wordt vóór het einde van de ontplooing van SFOR opnieuw bezien. ”. Artikel 2 Dit besluit gaat in op de datum waarop het wordt aange- nomen. Artikel 1 Artikel 3 Gemeenschappelĳk Standpunt 96/184/GBVB wordt als volgt gewĳzigd: 1. Punt 2, onder i), wordt vervangen door: „i) gedurende de ontplooing van SFOR, alsmede andere operaties waaronder ITPF, blĳft het EU-embargo inzake wapens, munitie en militair materieel (*) van kracht jegens Bosnië-Herzegovina, Kroatië en de Federale Repu- bliek Joegoslavië. Dit besluit wordt bekendgemaakt in het Publicatieblad. Gedaan te Brussel, 19 juli 1999. Voor de Raad De Voorzitter T. HALONEN (1) PB L 58 van 7. 3. 1996, blz. 1. (2) PB L 225 van 12. 8. 1998, blz. 1


title: A Tanács 1999/74/EK irányelve (1999. július 19.) a tojótyúkok védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról

eurovoc_concepts:
agricultural holding
animal welfare
intensive livestock farming
laying poultry
protection of animals

text: 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 225 31999L0074 1999. 8. 3. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 203/53 A TANÁCS 1999/74/EK IRÁNYELVE (1999. július 19. ) a tojótyúkok védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 37. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel az Európai Parlament véleményére (2), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (3), mivel: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) A Tanács 1988. március 7-én elfogadta a Bíróság 131/86 sz. ügyben hozott ítéletének végrehajtásáról (a tojóketrecben tartott tojótyúkok védelmére vonatkozó minimumkövetelmények megállapításáról szóló, 1986. március 25-i 86/113/EGK tanácsi irányelv megsemmisí- tése) szóló, 88/166/EGK irányelvet (4). A 88/166/EGK irányelv 9. cikke előírja a Bizottságnak, hogy 1993. január 1-je előtt nyújtson be jelentést a különböző tenyésztési rendszerekben tartott tojótyúkok jólétére vonatkozó tudományos ismeretek fejlődéséről, valamint az irányelv mellékletének rendelkezéseiről, a megfelelő módosító javaslatokkal együtt. céljából tartott állatok védelméről A tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló, 1998. július 20-i 98/58/EK tanácsi irányelv (5), melyet a tenyésztés szóló európai egyezmény alapján dolgoztak ki, meghatározza az egyezményben megállapított elvek érvényesítésére szolgáló közösségi rendelkezéseket, amelyek magukban foglalják az állatok élettani és etológiai szükségleteinek megfelelő elhelyezés, takarmány, víz és gondozás biztosí- tását. A Tenyésztés Céljából Tartott Állatok Védelméről Szóló Európai Egyezmény Állandó Bizottsága 1995-ben a tojó- tyúkokra is vonatkozó részletes ajánlást fogadott el. A tojótyúkok védelme a Közösség hatáskörébe tartozó ügy. Azok a különbségek, amelyek torzíthatják a verseny feltételeit, akadályozzák az állatok és az állati termékek piaci szervezésének zavartalan működését. A Bizottságnak az Állat-egészségügyi Tudományos Bizottság véleményén alapuló, (2) preambulum-bekez- désben említett jelentése azt a következtetést vonta le, tojóketrecekben és egyéb tenyésztési hogy a jelenlegi tyúkok tartásának állatvédelmi rendszerekben tartott körülményei nem megfelelőek, és ilyen ketrecekben szükségleteik nem elégíthetők ki; ezért a bizonyos (1) HL C 157. , 1999. 6. 4. , 8. o. (2) HL C 128. , 1999. 5. 7. , 78. o. (3) HL C 101. , 1999. 4. 12. (4) HL L 74. , 1988. 3. 19. , 83. o. (5) HL L 221. , 1998. 8. 8. , 23. o. különböző paraméterek figyelembevételével a lehető legmagasabb követelményeket kell bevezetni az említett körülmények javítására. Mindamellett, egy meghatározandó időszakra bizonyos feltételekkel – beleértve a javított szerkezeti és férőhely- követelményeket – továbbra is használhatók a nem felja- vított ketreces tartási rendszerek. Meg kell teremteni az állatok jóléte, egészsége, a gazda- sági és társadalmi megfontolások és a környezeti hatások tekintetében figyelembe veendő különböző szempontok egyensúlyát. (8) (9) (10) Mialatt a különböző tenyésztési rendszerekben tartott tojótyúkok védelméről tanulmányok készülnek, helyén- való olyan rendelkezéseket elfogadni, amelyek lehetővé teszik a tagállamok számára a legmegfelelőbb rendszer vagy rendszerek választását. (11) A Bizottságnak a megfelelő javaslatokkal együtt olyan új jelentést jelentést kell benyújtania, amely az említett figyelembe veszi. (12) Ezért a 88/166/EGK irányelv hatályát veszti, és helyébe másik rendelkezés lép, ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk Ezen irányelv a tojótyúkok védelmére vonatkozó mini- (1) mumkövetelményeket határozza meg. (2) Ezen irányelvet nem kell alkalmazni: – a 350 tojótyúknál kevesebbet tartó létesítményekre, – a tenyész-tojótyúkokat nevelő létesítményekre. Ezekre a létesítményekre azonban továbbra is a 98/58/EK irányelv megfelelő követelményei vonatkoznak. 2. cikk Amennyiben szükséges, a 98/58/EK irányelv 2. cikkének (1) fogalommeghatározásait kell alkalmazni. (2) Továbbá ezen irányelv alkalmazásában: a) „tojótyúkok”: a Gallus gallus fajhoz tartozó, tojóérettséget tyúkok, amelyeket nem tenyészcélú tojás termelése elért céljából tartanak; 226 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet b) „fészek”: tojásrakás céljából egy vagy több tyúk (csoportos fészek) részére elkülönített hely, amelynek padozata nem tartalmazhat olyan dróthálót, amely az állatokkal érint- kezhet; c) „alom”: bármely olyan morzsalékos anyag, amelynek segítsé- gével a tyúkok kielégíthetik etológiai szükségleteiket; d) „hasznosítható terület”: terület, amelynek padozata legfeljebb 14 %-os lejtésű, és amelynek belső magassága legalább 45 cm. A fészkelőhelyek nem tekinthetők hasznosítható területnek. legalább 30 cm széles 3. cikk A tagállamok az általuk elfogadott rendszernek vagy rendsze- reknek megfelelően biztosítják, hogy a tojótyúkok tulajdonosai és tartói ne csak a 98/58/EK irányelv és ezen irányelv mellék- lete megfelelő rendelkezéseit, hanem az alábbiakban említett rendszerek különleges követelményeit is alkalmazzák, neveze- tesen: a) vagy az I. fejezetben az alternatív rendszerekre megállapított rendelkezéseket; b) vagy a II. fejezetben a fel nem javított ketrecrendszerekre megállapított rendelkezéseket; c) vagy a III. fejezet feljavított ketrecekre vonatkozó rendelke- zéseit. I. FEJEZET Az alternatív rendszerekre alkalmazandó rendelkezések 4. cikk (1) A tagállamok biztosítják, hogy 2002. január 1-jétől az e fejezetben említett összes, újonnan épített vagy átépített terme- lési rendszer, és az összes, első alkalommal üzembe helyezett termelési alábbi követelményeknek megfelel: legalább az rendszer 1. A rendszereket úgy kell felszerelni, hogy mindegyik tojótyúk számára jusson: a) állatonként legalább 10 cm-nyi egyenes etető, vagy álla- tonként legalább 4 cm-nyi kör alakú etető; b) tyúkonként 2,5 cm-nyi folyamatos itatóvályú, vagy tyúkonként 1 cm-nyi kör alakú itatóvályú. Továbbá, szelepes vagy csészés itató használata esetén, minden 10 tyúkra legalább egy szelepes vagy csészés itatónak kell jutnia. Amennyiben itatópontokat szereltek be, minden egyes tyúk számára legalább két csészés, vagy két szelepes itatónak kell elérhetőnek lennie; c) minden hét tyúkra legalább egy fészek. Csoportos fészek legalább 1 m2 területűfészeknek kell használata esetén, jutnia legfeljebb 120 tyúkra; d) éles szélek nélküli megfelelő ülőrudak, melyek tyúkon- ként legalább 15 cm helyet biztosítanak. Az ülőrudakat tilos az alom fölé szerelni, az ülőrudak között a vízszintes távolságnak legalább 30 cm-nek, az ülőrúd és a fal közötti vízszintes távolságnak pedig legalább 20 cm-nek kell lennie; e) tyúkonként legalább 250 cm2 almozott terület, az alom legalább a terület egyharmadát foglalja el. 2. A létesítmények padozatát úgy kell kialakítani, hogy az állatok mindkét lábának mindegyik előrenéző karmát megfe- lelően megtámassza. 3. Az 1. és 2. pontban megállapított rendelkezéseken kívül, a) ha olyan tenyésztési rendszereket használnak, ahol a tojótyúkok szabadon mozoghatnak a különböző szintek között, i. legfeljebb négy szint lehet; ii. a szintek közötti belső magasságnak legalább 45 cm- nek kell lennie; iii. az itató- és etetőberendezéseket úgy kell elosztani, hogy az összes tyúk számára egyforma hozzáférést biztosítsanak; iv. a szinteket úgy kell elrendezni, hogy az ürülék ne essen le az alsóbb szintekre; b) ha a tojótyúkok kifutóra is kimehetnek: i. az épület teljes hossza mentén több kijárati nyílásnak kell lennie, melyeken át a tyúkok közvetlenül kijutnak a külső területre, és amelyek legalább 35 cm magasak és 40 cm szélesek; minden esetben, összeadva 2 m nyílás álljon minden 1 000 tyúk rendelkezésére; ii. a kifutók legyenek: – olyan területűek, mely megfelel sűrűségének és a talaj fertőződés megakadályozható legyen; állomány jellegének, hogy bármilyen az – felszerelve menedékhellyel a szélsőséges időjárás és a ragadozók ellen, és ha szükséges, megfelelő itató- vályúkkal. 4. Az állomány sűrűsége nem haladhatja meg a hasznosítható terület egy négyzetméterére számítva a kilenc tojótyúkot. Azonban, ha a hasznosítható terület földes padozatú, a tagállamok 2011. december 31-ig a rendelkezésre álló terület egy négyzetméterére számított 12 tyúkos állomány- sűrűséget engedélyezhetnek azokban a létesítményekben, amelyekben 1999. augusztus 3-án még ezt a rendszert alkal- mazzák. (2) A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdésben megál- lapított minimumkövetelményeket 2007. január 1-jétől minden alternatív rendszerre alkalmazzák. II. FEJEZET A fel nem javított ketreces rendszerekben történő tenyésztésre vonatkozó rendelkezések 5. cikk A tagállamok biztosítják, hogy 2003. január 1-jétől az (1) ebben a fejezetben említett minden ketrecrendszer legalább az alábbi követelményeknek megfelel: 1. tyúkonként legalább 550 cm2 méretű, korlátozás nélkül tojótyúk használható ketrecterületet kell minden egyes számára biztosítani, vízszintes síkban mérve, nem számítva a takarmányveszteség mérséklésére kialakított peremeket, amelyek csökkenthetik a rendelkezésre álló területet; 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 227 2. korlátozás nélkül használható etetővályúról kell gondos- lennie, kodni. Ennek legalább 10 cm hosszúnak kell megszorozva a ketrecben lévő tyúkok számával; 3. amennyiben szelepes vagy csészés itató nem áll rendelke- zésre, mindegyik ketrecnek ugyanolyan hosszúságú folya- matos itatócsatornával kell rendelkeznie, mint a 2. pontban említett etetővályú. Amennyiben itatópontokat szereltek be, ketrecenként legalább két szelepes vagy két csészés itatónak kell elérhetőnek lenni; 4. a ketrecek magasságának területük legalább 65 %-án leg- alább 40 cm-nek kell lennie, de sehol sem lehet 35 cm-nél kevesebb; 5. a ketrecek padozatát úgy kell kialakítani, hogy az állatok mindkét lábának minden előrenéző karmát megfelelően megtámassza. A padló lejtése legfeljebb 14 % vagy 8 % lehet. Azoknál a padozatoknál, ahol nem négyszögletes dróthálót használnak, a tagállamok engedélyezhetnek meredekebb lejtést; 6. a ketreceket megfelelő karomkoptató eszközökkel kell fel szerelni. (2) A tagállamok biztosítják, hogy az e fejezetben említett ketrecekben a tenyésztést 2012. január 1-jei hatállyal betiltják. január 1-jei Továbbá az e fejezetben említett ketrecek 2003. hatállyal nem építhetők és nem állíthatók üzembe első alka- lommal. III. FEJEZET A feljavított ketrecekben történő tartásra vonatkozó rendelkezések 6. cikk A tagállamok biztosítják, hogy 2002. január 1-je után az ebben a fejezetben említett minden ketrec megfelel legalább az alábbi követelményeknek: 1. a tojótyúkok részére biztosítani kell a) tyúkonként legalább 750 cm2 ketrecterületet, amelyből 600 cm2 hasznosítható; a ketrec magasságának, ami nem a hasznosítható terület fölött van, legalább 20 cm- nek kell lennie minden ponton, továbbá a ketrec összte- rülete nem lehet 2000 cm2-nél kevesebb; b) egy fészket; c) olyan almot, hogy csipegetni és kapirgálni tudjanak; d) tyúkonként legalább 15 cm-es megfelelő ülőrudat; 2. korlátozás nélkül használható etetővályúról kell gondos- kodni. Az etetővályúnak legalább 12 cm hosszúnak kell lennie, megszorozva a ketrecben lévő tyúkok számával; 3. mindegyik ketrecnek rendelkeznie kell a csoport méretének itatók megfelelő itatórendszerrel; állnak rendelkezésre, legalább két szelepes vagy két csészés itatónak kell elérhetőnek lennie minden egyes tyúk számára; amennyiben szelepes 4. a tyúkok ellenőrzésének, elhelyezésének és kitelepítésének megkönnyítésére legalább 90 cm széles folyosónak kell lennie a ketrecsorok között, legalább 35 cm térköznek kell lennie az épület padozata és az alsó ketrecsor között; továbbá, 5. a ketreceket megfelelő karomkoptató eszközökkel kell ellátni. IV. FEJEZET Záró rendelkezések 7. cikk A tagállamok biztosítják, hogy az ezen irányelv hatálya alá tartozó létesítményeket az illetékes hatóságok nyilvántartásba veszik, és olyan megkülönböztető számmal látják el, amely az emberi fogyasztásra forgalomba hozott tojások nyomon köve- tését lehetővé teszi. Az e cikk végrehajtására hozott intézkedéseket 2002. január 1- je előtt kell meghatározni, a 11. cikkben meghatározott eljá- rásnak megfelelően. 8. cikk A tagállamok megteszik a szükséges (1) intézkedéseket annak biztosítására, hogy az illetékes hatóság vizsgálatokat végezzen ezen irányelv rendelkezései betartásának ellenőrzé- sére. Ezek a vizsgálatok elvégezhetők más célból tartott ellenőr- zések alkalmával is. (2) A 11. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően meghatározandó időponttól kezdődően a tagállamok jelentést tesznek a Bizottságnak az (1) bekezdésnek megfelelően elvég- zett vizsgálatokról. A Bizottság e jelentések összefoglalóit továbbítja az Állat-egészségügyi Állandó Bizottsághoz. (3) A Bizottság a 11. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően 2002. január 1-je előtt javaslatokat tesz a követ- kezők harmonizálására: a) az (1) bekezdésben említett vizsgálatok; b) a (2) bekezdésben említett jelentések formája és tartalma, valamint benyújtásának gyakorisága. 9. cikk (1) Amennyiben ezen irányelv követelményeinek egységes alkalmazása szükségessé teszi, a Bizottság állat-egészségügyi szakértői az illetékes hatóságokkal együttműködve: a) ellenőrizhetik, hogy a tagállamok az említett követelmé- nyeknek megfelelnek-e; b) helyszíni ellenőrzéseket végezhetnek annak biztosítására, hogy a vizsgálatokat ezen irányelvnek megfelelően végzik. (2) Az a tagállam, amelynek területén vizsgálatot végeznek, a Bizottság állat-egészségügyi szakértőinek feladataik teljesíté- séhez minden szükséges segítséget megad. Az ellenőrzések eredményét a végleges jelentés kidolgozása és továbbítása előtt az érintett tagállam illetékes hatóságával meg kell vitatni. Az érintett (3) ellenőrzések intézkedéseket. tagállam illetékes hatósága megteszi az szükséges figyelembevételéhez eredményeinek (4) Ezen cikk alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat, szükség esetén, a 11. cikkben meghatározott eljárásnak megfe- lelően kell elfogadni. 228 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/26. kötet Ha a javaslatnak a Tanács elé terjesztésétől számított három hónapon belül a Tanács nem döntött, a javasolt intézkedéseket a Bizottság fogadja el, és azonnal végre- hatja azokat, kivéve ha a Tanács az említett intézkedé- seket egyszerű többséggel elvetette. 12. cikk A 88/166/EGK irányelv 2003. január 1-jétől kezdődően hatá- lyát veszti. 13. cikk A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rende- (1) leti és közigazgatási rendelkezéseket, beleértve a szankciókat is, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2002. január 1-jéig megfeleljenek. Erről haladékta- lanul tájékoztatják a Bizottságot. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hiva- talos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. (2) A Szerződés általános szabályainak tiszteletben tartása mellett, a tagállamok a területükön, a tojótyúkok védelmére az ezen irányelvben előirányzottaknál szigorúbb rendelkezéseket is fenntarthatnak, vagy alkalmazhatnak. Minden ilyen intézke- désről tájékoztatják a Bizottságot. A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti (3) joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el. 14. cikk Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. 15. cikk Kelt, Brüsszelben, 1999. július 19-én. a Tanács részéről az elnök K. HEMILÄ 10. cikk A Bizottság legkésőbb 2005. január 1-jéig – az Állat-egészség- ügyi Tudományos Bizottság véleménye alapján – jelentést nyújt be a Tanácsnak a tojótyúkok tenyésztésének különböző rend- szereiről, és különösen az ezen irányelv által érintett rendsze- rekről, figyelembe véve a különböző rendszerek kórtani, tenyésztéstechnikai, élettani és etológiai vonatkozásait, valamint egészségügyi és környezeti hatásait. A jelentés kidolgozásakor a különböző rendszerek társadalmi és gazdasági vonatkozásaival, valamint a Közösség gazdasági part- nereire gyakorolt hatásával kapcsolatos tanulmányt is alapul kell venni. Továbbá azt, a jelentés következtetéseit, valamint a Kereske- delmi Világszervezettel folytatott tárgyalások eredményét figye- lembe vevő megfelelő javaslatokkal kell kísérni. A Tanács ezekről a javaslatokról a benyújtásuktól számított 12 hónapon belül minősített többséggel határoz. 11. cikk (1) Amennyiben az e cikkben meghatározott eljárást kell követni, az ügyet az elnök – saját kezdeményezésére vagy vala- mely tagállam kérésére – késedelem nélkül a 68/361/EGK hatá- rozat (1) által felállított Állat-egészségügyi Állandó Bizottság (a továbbiakban: „bizottság”) elé terjeszti. A Bizottság képviselője tervezetet nyújt be a bizottság (2) számára a meghozandó intézkedésekről. A bizottság, az elnöke által az ügy sürgősségére tekintettel megállapított határidőn belül, véleményt nyilvánít. A véleményt a Szerződés 205. cikkének (2) bekezdésében a Tanácsnak a Bizottság javaslata kell alapján elfogadandó határozataira meghoznia. A bizottságban a tagállamok képviselőinek szava- zatait az említett cikkben meghatározott módon kell súlyozni. Az elnök nem szavazhat. többséggel előírt (3) a) A Bizottság a tervezett intézkedéseket elfogadja, ha azok összhangban vannak a bizottság véleményével. b) Ha a tervezett intézkedések nincsenek összhangban a bizottság véleményével, vagy a bizottság nem nyilvání- tott véleményt, a Bizottság meghozandó intézkedésekről késedelem nélkül terjeszt a Tanács elé. A Tanács minősített többséggel határoz. javaslatot (1) HL L 255. , 1968. 10. 18. , 23. o. 03/26. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 229 MELLÉKLET A 98/58/EK irányelv mellékletének vonatkozó rendelkezésein túlmenően az alábbi követelményeket kell alkalmazni: 1. A tyúkokat a tulajdonosnak vagy a tyúkokért felelős személynek naponta legalább egy alkalommal meg kell vizs- gálnia. 2. A zajszintet a minimumra kell csökkenteni. Az állandó vagy hirtelen zajt kerülni kell. A szellőztető-, etető- vagy más berendezéseket úgy kell kialakítani, elhelyezni, működtetni és karbantartani, hogy a lehető legkisebb zajjal járjanak. 3. Minden épületben olyan fényerőt kell biztosítani, hogy minden tyúk láthassa a többi tyúkot, és ők is láthatók legyenek, szemrevételezhessék környezetüket, és természetes tevékenységüket folytathassák. Ha természetes fény van, a fény behatolását lehetővé tevő nyílásokat úgy kell elhelyezni, hogy a fény eloszlása a helyiségen belül egyenletes legyen. A beólazás első napjai után a világítási rendszernek olyannak kell lennie, hogy az egészségügyi és a viselkedésbeli problémákat megelőzze. Ennek megfelelően 24 órás ritmust kell követnie, és egy irányértékként körülbelül a nap egyharmadát kitevő zavartalan sötét időszakot is tartalmaznia kell a tyúkok pihenése, valamint az olyan problémák elkerülése érdekében, mint az ellenálló képesség csökkenése és a szemrendellenességek. Megfelelő időtartamú félho- mályos időszakot kell biztosítani, amikor a fényt csökkentik, hogy a tyúkok háborítatlanul és sérülésektől mentesen elülhessenek. 4. Az épületeknek, berendezéseknek, illetve eszközöknek azt a részét, amely a tyúkokkal érintkezésbe kerül, rendsze- resen alaposan meg kell tisztítani és fertőtleníteni kell, valamint minden alkalommal, amikor a tyúkokat kitelepítik, és mielőtt új tyúkszállítmány érkezik. Amikor a ketrecekben állatok vannak, a felületet és az összes berendezést megfe- lelően tisztán kell tartani. Az ürüléket szükség szerinti gyakorisággal, az elhullott állatokat pedig naponta kell eltávolítani. 5. A ketreceket a tyúkok szökésének megelőzéséhez megfelelően fel kell szerelni. 6. A két vagy több ketrecsort tartalmazó helyiségeknek olyan eszközökkel kell rendelkezniük, vagy olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek lehetővé teszik a ketrecsorok akadálytalan ellenőrzését, valamint megkönnyítik a tyúkok eltávolí- tását a ketrecből. 7. A ketrecek ajtaját úgy kell megtervezni, és annak olyan szélesnek kell lennie, hogy egy kifejlett tyúk kivétele ne okozzon annak felesleges szenvedést vagy maradandó sérülést. 8. A 98/58/EK irányelv melléklete 19. pontja rendelkezéseinek sérelme nélkül tilos mindenféle csonkítás. A tollcsipkedés és a kannibalizmus megelőzése érdekében azonban a tagállamok engedélyezhetik a csőrkurtítást, feltéve hogy azt szakképzett személyzet végzi 10 naposnál nem idősebb tojásrakásra szánt csirkéken


title: Nařízení Rady (ES) č. 1602/1999 ze dne 19. července 1999, kterým se mění nařízení (ES) č. 2597/97, kterým se stanoví doplňující pravidla společné organizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky pro konzumní mléko

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
drinking milk
human nutrition
milk product
public health

text: 03/sv. 26 CS Úřední věstník Evropské unie 151 31999R1602 22. 7. 1999 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 189/43 NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1602/1999 ze dne 19. července 1999, kterým se mění nařízení (ES) č. 2597/97, kterým se stanoví doplňující pravidla společné organi- zace trhu s mlékem a mléčnými výrobky pro konzumní mléko RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise (1), s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (2), vzhledem k tomu, že čl. 4 písm. d) nařízení (ES) č. 2597/97 (3) stanoví, že konzumní mléko musí obsa- hovat nejméně 8,50 % (m/m) tukuprosté sušiny u mléka s obsahem tuku 3,5 % (m/m), nebo mít ekviva- lentní obsah v případě mléka s jiným obsahem tuku; že bylo zjištěno, že syrové mléko v některých člen- ských státech po určitou část roku nebo po celý rok nedosahuje uvedené hodnoty; že tato situace by mohla ohrozit dodávky konzumního mléka v některých regionech Společenství; že s ohledem na omezení stano- vená v čl. 3 odst. 2 výše uvedeného nařízení týkající se úpravy tukuprosté sušiny v mléce, jakož i na ostatní dodatečné požadavky stanovené v článku 4 uvedeného nařízení je třeba v článku 4 zrušit písmeno d) s účinkem ode dne 1. ledna 1999, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: V článku 4 nařízení (ES) č. 2597/97 se zrušuje písmeno d). Článek 1 Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Použije se ode dne 1. ledna 1999. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 19. července 1999. Za Radu předseda K. HEMILÄ (1) Úř. věst. C 70, 13. 3. 1999, s. 14. (2) Stanovisko ze dne 14. dubna 1999 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku). (3) Úř. věst. L 351, 23. 12. 1997, s. 13


title: Regulamento (CE) n.o 1577/1998 da Comissão, de 19 de Julho de 1999, que determina a quantidade disponível de determinados produtos do sector da carne de suíno, para o quarto trimestre de 1999, no âmbito do regime previsto nos acordos de comércio livre entre a Comunidade, por um lado, e a Letónia, a Lituânia e a Estónia, por outro

eurovoc_concepts:
Baltic States
CCT duties
free-trade agreement
pigmeat
quantitative restriction

text: L 187/38 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 20. 7. 1999 REGULAMENTO (CE) N. o 1577/1998 DA COMISSÃO de 19 de Julho de 1999 que determina a quantidade disponível de determinados produtos do sector da carne de suíno, para o quarto trimestre de 1999, no âmbito do regime previsto nos acordos de comércio livre entre a Comunidade, por um lado, e a Letónia, a Lituânia e a Estónia, por outro A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 2305/95 da Comissão, de 29 de Setembro de 1995, que estabelece as normas de execução, no sector da carne de suíno, do regime previsto nos acordos de comércio livre entre a Comunidade, por um lado, e a Letónia, a Lituânia e a Estónia, por outro (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 691/ /97 (2), e, nomeadamente, o n. o 4 do seu artigo 4. o, (1) Considerando que, a fim de assegurar a repartição das quantidades disponíveis, é conveniente adicionar às quantidades ao período compreendido entre 1 de Outubro e 31 de Dezembro de relativamente disponíveis, 1999, as quantidades transitadas do período compreen- dido entre 1 de Julho e 30 de Setembro de 1999, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o A quantidade disponível, nos termos do Regulamento (CE) n. o 2305/95, para o período compreendido entre 1 de Outubro e 31 de Dezembro de 1999 é indicada em anexo. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 20 de Julho de 1999. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 19 de Julho de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 233 de 30. 9. 1995, p. 45. (2) JO L 102 de 19. 4. 1997, p. 12. 20. 7. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 187/39 ANEXO (em t) Quantidade total disponível para o período de 1 de Outubro a 31 de Dezembro de 1999 600 600 120 600 300 Grupo 18 19 20 21 22


title: Rådets förordning (EG) nr 1680/1999 av den 19 juli 1999 om fastställande av baspriset och säsongsanpassningarna av baspriset för fårkött regleringsåret 2000

eurovoc_concepts:
basic price
marketing
sheepmeat

text: L 199/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 7. 1999 RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1680/1999 av den 19 juli 1999 om fastställande av baspriset och säsongsanpassningarna av baspriset för fårkött regleringsåret 2000 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 3. med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2467/98 av den 3 november 1998 om den gemensamma organisationen av marknaden för får- och getkött (1), särskilt artikel 3. 1 och 3. 2 i denna, med beaktande av kommissionens förslag (2), med beaktande av Europaparlamentets yttrande (3), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (4), och av följande skäl: 1. 2. Baspriset skall fastställas enligt de kriterier som fastställs i artikel 3. 2 i förordning (EG) nr 2467/98. Vid fastställande av baspriset för slaktkroppar av får bör hänsyn tas till målen för den gemensamma jordbrukspo- litiken. Huvudmålen för den gemensamma jordbrukspo- litiken är i synnerhet att tillförsäkra jordbruksbefolk- ningen en skälig levnadsstandard, att säkerställa livsme- delsförsörjningen och att garantera rimliga priser på de produkter till konsumenterna. Dessa faktorer innebär att priset för regleringsåret 2000 bör som levereras fastställas på den nivå som föreskrivs i denna förord- ning. De säsongspassade veckobelopp som skall tillämpas på baspriset bör fastställas mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits under regleringsåren 1991, 1992, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997 och 1998 vad gäller privat lagring. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 regleringsåret 2000 fastställs baspriset För 504,07 euro per 100 kg slaktvikt. för fårkött till Artikel 2 Det baspris som avses i artikel 1 skall säsongsanpassas enligt tabellen i bilagan till denna förordning. Artikel 3 Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentlig- görs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med regleringsåret 2000. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 19 juli 1999. På rådets vägnar K. HEMILÄ Ordförande (1) EGT L 312, 20. 11. 1998, s. 1. (2) EGT C 59, 1. 3. 1999, s. 25. (3) EGT C 219, 30. 7. 1999. (4) EGT C 169,16. 6. 1999. 30. 7. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 199/13 BILAGA REGLERINGSÅRET 2000 (euro/100 kg slaktvikt) Vecka som börjar Vecka 3 januari 2000 10 januari 2000 17 januari 2000 24 januari 2000 31 januari 2000 7 februari 2000 14 februari 2000 21 februari 2000 28 februari 2000 6 mars 2000 13 mars 2000 20 mars 2000 27 mars 2000 3 april 2000 10 april 2000 17 april 2000 24 april 2000 1 maj 2000 8 maj 2000 15 maj 2000 22 maj 2000 29 maj 2000 5 juni 2000 12 juni 2000 19 juni 2000 26 juni 2000 3 juli 2000 10 juli 2000 17 juli 2000 24 juli 2000 31 juli 2000 7 augusti 2000 14 augusti 2000 21 augusti 2000 28 augusti 2000 4 september 2000 11 september 2000 18 september 2000 25 september 2000 2 oktober 2000 9 oktober 2000 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 Baspris 515,06 518,58 522,67 525,59 528,51 531,42 534,35 537,27 539,61 541,94 543,11 543,11 541,94 540,30 538,09 534,94 532,60 529,09 525,59 520,92 515,08 509,23 502,24 496,39 491,72 487,05 483,55 481,20 480,01 479,45 478,83 478,83 478,83 478,83 478,83 478,83 478,83 478,83 478,86 478,98 479,10 L 199/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 7. 1999 Vecka som börjar Vecka 16 oktober 2000 23 oktober 2000 30 oktober 2000 6 november 2000 13 november 2000 20 november 2000 27 november 2000 4 december 2000 11 december 200 18 december 2000 25 december 2000 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 (euro/100 kg slaktvikt) Baspris 479,20 479,30 480,00 480,95 482,00 483,20 486,10 490,75 496,60 503,85 511,50


title: 1999/499/EG, EGKS, Euratom: Besluit van de vertegenwoordigers van de regeringen der lidstaten, in onderlinge overeenstemming met de voorgedragen voorzitter van de Commissie, van 19 juli 1999 houdende voordracht van de personen die zij voornemens zijn te benoemen tot lid van de Commissie van de Europese Gemeenschappen

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Commission
appointment of staff

text: 27. 7. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 194/45 II (Besluiten waarvan de publicatie niet voorwaarde is voor de toepassing) CONFERENTIE VAN DE VERTEGENWOORDIGERS VAN DE REGERINGEN DER LIDSTATEN BESLUIT VAN DE VERTEGENWOORDIGERS VAN DE REGERINGEN DER LIDSTATEN in onderlinge overeenstemming met de voorgedragen voorzitter van de Commissie van 19 juli 1999 houdende voordracht van de personen die z¶ voornemens z¶n te benoemen tot lid van de Commissie van de Europese Gemeenschappen (1999/499/EG, EGKS, Euratom) DE VERTEGENWOORDIGERS VAN DE REGERINGEN DER LIDSTATEN VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, IN ONDERLINGE OVEREENSTEMMING MET DE VOORGEDRAGEN VOORZITTER VAN DE COMMISSIE, BESLUITEN: Artikel 1 Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, inzonderheid op artikel 214, lid 2, tweede alinea, en artikel 215, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap voor Kolen en Staal, inzonderheid op artikel 10, lid 2, tweede alinea, en artikel 12, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap voor Atoomenergie, inzonderheid op artikel 127, lid 2, tweede alinea, en artikel 128, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) (4) In hun verklaring in de marge van de Europese Raad van 24 maart 1999 hebben de vertegenwoordigers van de regeringen der lidstaten in onderlinge overeenstemming de heer Romano Prodi voorgedragen als toekomstig voorzitter van de Commissie; Bĳ resolutie van 5 mei 1999 heeft het Europees Parle- ment deze voordracht goedgekeurd; In een verklaring van 9 juli 1999 heeft de heer Romano Prodi het resultaat van zĳn contacten met de regeringen der lidstaten wereldkundig gemaakt; Gelet op het collectieve ontslag op 16 maart 1999 van de leden van de Commissie die tot en met 22 januari 2000 zĳn benoemd, moet de nieuwe Commissie de mogelĳkheid krĳgen zo spoedig mogelĳk met haar werk te beginnen en dat werk voort te zetten met een volledig mandaat vanaf 23 januari 2000 voor de daaropvolgende vĳf jaar, 1. De vertegenwoordigers van de regeringen der lidstaten, in onderlinge overeenstemming met de heer Romano Prodi, voor- gedragen voorzitter van de Commissie, zĳn voornemens de onderstaande personen te benoemen tot lid van de Commissie, zulks ter vervanging van de demissionaire leden van de huidige Commissie, voor de resterende looptĳd van hun ambtstermĳn, d. w. z. tot en met 22 januari 2000 en vervolgens voor vĳf jaar, d. w. z. van 23 januari 2000 tot en met 22 januari 2005: — de heer Michel Barnier — de heer Frits Bolkestein — de heer Philippe Busquin — de heer David Byrne — mevrouw Loyola de Palacio del Valle Lersundi — mevrouw Anna Diamantopoúlou — de heer Franz Fischler — de heer Neil Kinnock — de heer Pascal Lamy — de heer Erkki Liikanen — de heer Mario Monti — de heer Poul Nielsen — de heer Christopher Patten — mevrouw Viviane Reding — mevrouw Michaele Schreyer — de heer Pedro Solbes Mira — de heer Günter Verheugen — de heer António Vitorino — mevrouw Margot Wallström. L 194/46 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 27. 7. 1999 De voordracht van de voorzitter en de overige leden van de Commissie als college moet door het 2. Europees Parlement in een stemming worden goedgekeurd. Dit besluit treedt in werking op de dag van aanneming ervan. Artikel 2 Dit besluit wordt bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Artikel 3 Gedaan te Brussel, 19 juli 1999. De Voorzitter T. HALONEN


title: 1999/499/EY, EHTY, Euratom: Jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätös, tehty yhteisellä sopimuksella komission puheenjohtajaksi nimetyn kanssa 19 päivänä heinäkuuta 1999, niiden henkilöiden nimeämisestä, jotka jäsenvaltioiden hallitukset aikovat nimittää Euroopan yhteisöjen komission jäseniksi

text: 27. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 194/45 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJIEN KONFE- RENSSI JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJIEN PÄÄTÖS, tehty yhteisellä sopimuksella komission puheenjohtajaksi nimetyn kanssa 19 päivänä heinäkuuta 1999, niiden henkilöiden nimeämisestä, jotka jäsenvaltioiden hallitukset aikovat nimittää Euroopan yhteisöjen komission jäseniksi (1999/499/EY, EHTY, Euratom) EUROOPAN YHTEISÖJEN JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka YHTEISELLÄ SOPIMUKSELLA KOMISSION PUHEENJOHTAJAKSI NIMETYN KANSSA ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 214 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ja 215 artiklan, ottavat huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamis- sopimuksen ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ja 12 artiklan, ottavat huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamis- sopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ja 128 artiklan, sekä katsovat seuraavaa: 1) 2) 3) 4) edustajat hallitusten jäsenvaltioiden 24 päivänä maaliskuuta 1999 pidetyn Eurooppa-neuvoston yhteydessä yhteisellä sopimuksella Romano Prodin henkilöksi, jonka ne aikovat nimittää komission puheen- johtajaksi, nimesivät Euroopan parlamentti on 5 päivänä toukokuuta 1999 antamallaan päätöslauselmalla hyväksynyt tämän nimeä- misen, Romano Prodi on 9 päivänä heinäkuuta 1999 ilmoit- tanut tulokset hänen yhteydenotoistaan jäsenvaltioiden hallituksiin, ottaen huomioon, että 22 päivänä tammikuuta 2000 toimikaudeksi nimitetty komissio erosi päättyväksi kokonaisuudessaan 16 päivänä maaliskuuta 1999, uuden komission olisi voitava aloittaa toimikautensa mahdollisimman pian ja jatkaa toimintaansa 23 päivänä tammikuuta 2000 täyden viisivuotisen toimikauden ajan, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla 1. Jäsenvaltioiden hallitusten edustajat aikovat yhteisellä sopimuksella komission puheenjohtajaksi nimetyn Romano Prodin kanssa nimittää jäljempänä luetellut henkilöt komission jäseniksi sekä eron saaneiden komission jäsenten tilalle näiden jäljellä olevan toimikauden ajaksi 22 päivään tammikuuta 2000 että tätä seuraavaksi 23 päivänä tammikuuta 2000 alkavaksi ja 22 päivänä tammikuuta 2005 päättyväksi viiden vuoden toimi- kaudeksi: — Michael Barnier — Frits Bolkestein — Philippe Busquin — David Byrne — Loyola de Palacio del Valle Lersundi — Anna Diamantopoúlou — Franz Fischler — Neil Kinnock — Pascal Lamy — Erkki Liikanen — Mario Monti — Poul Nielsen — Christopher Patten — Viviane Reding — Michaele Schreyer — Pedro Solbes Mira — Günter Verheugen — António Vitorino — Margot Wallström L 194/46 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 7. 1999 Euroopan parlamentissa äänestetään komission puheenjohtajaksi ja muiksi jäseniksi näin nimettyjen 2. henkilöiden hyväksymisestä yhtenä kokoonpanona. Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään. 2 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 3 artikla Tehty Brysselissä 19 päivänä heinäkuuta 1999. T. HALONEN Puheenjohtaja


title: Euroopa Parlamendi Ja Nõukogu Määrus (EÜ) nr 1655/1999, 19. juuli 1999, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2236/95, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas

text: 100 ET Euroopa Liidu Teataja 13/24. kd 31999R1655 29. 7. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 197/1 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1655/1999, 19. juuli 1999, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2236/95, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, (4) võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artik- li 156 esimest lõiku, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) võttes arvesse regioonide komitee arvamust, (3) toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (4) ning arvestades, et: (1) (2) (3) määruse (EÜ) nr 2236/95 (5) kohaldamise kogemused on näidanud, et sellesse tuleb teha muudatusi; tarvis on hõlbustada teatavate projektide rahastamist, lisa- des võimalike abi vormide hulka osalemise riskikapitali moodustamises; määruse (EÜ) nr 2236/95 alusel antud rahalisi vahendeid on soovitav kasutada nii, et erafinant- seeringute osa oleks võimalikult suur; riskikapitali osa projekti finantsraamistikus võib aidata panna aluse avaliku sektori ja erasektori koostööle üleeu- roopalise võrgu projektides; riskikapitali pakkumine üleeu- roopalistele võrkudele, eriti varajastes etappides, on piira- tud; (1) EÜT C 175, 9. 6. 1998, lk 7 ja EÜT C 27, 2. 2. 1999, lk 18. (2) EÜT C 407, 28. 12. 1998, lk 120. (3) EÜT L 93, 6. 4. 1999, lk 29. (4) Euroopa Parlamendi 19. novembri 1998. aasta arvamus (EÜT C 379, 7. 12. 1998, lk 186), nõukogu 21. detsembri 1998. aasta ühine seisu- koht ja Euroopa Parlamendi 6. mai 1999. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avalda- mata). Nõukogu 7. juuni 1999. aasta otsus. (EÜT C 49, 22. 2. 1999, lk 4) (5) EÜT L 228, 23. 9. 1995, lk 1. (5) (6) (7) (8) (9) sellest uuest rahastamisvormist kogemuste saamiseks on asjakohane lubada riskikapitali osalust kuni 1 protsendini ajavahemiku 2000—2006 kogusummast investeerimis- fondides, mis esmajoones pakuvad riskikapitali üleeuroo- palise võrgu projektidele; seda määra võib suurendada 2 protsendini pärast selle vahendi toimimise ülevaatamist; samuti on asjakohane uurida selle võimalikku edaspidist laiendamist; suurendamiseks läbipaistvuse ja pikaajaliste oluliste finantsvajadustega projektide või projektirühmade ootuste täitmiseks on soovitav koostada teatavate sektorite või alade jaoks mitmeaastased näidisprogrammid; nendes programmides peaks märkima iga-aastase ja kogu abi suu- ruse, mis antakse kindlaksmääratud ajavahemikul sellisele projektile või projektide rühmale, ja mis peaks olema alu- seks iga-aastastele otsustele anda rahalist abi iga-aastaste eelarveassigneeringute raames, kui need järgivad asjakoha- seid soovituslikke mitmeaastasi programme; nendes prog- rammides märgitud iga-aastased summad ei tekita eelarve- lisi kohustusi; projekte või projektide rühmi peaks saama toetada järjes- tikuste finantsabi otsustega; projekti finantsabi taotluses tuleb esitada eelarvestuste üksikasjalik jaotus ühenduse ning riiklike, piirkondlike ja kohalike omavalitsusorganite osamaksude kohta, samuti erasektori osamaksu suuruse kohta; antud finantsabi tuleks tühistada, välja arvatud nõueteko- haselt põhjendatud juhtudel, kui asjakohaseid toiminguid ei ole konkreetseks kuupäevaks alustatud; Euroopa Investeerimisfondi tegevus on vaja arvata nende ühenduse rahastamisvahendite hulka, millega tuleb koos- kõlastada määruse (EÜ) nr 2236/95 kohane tegevus; 13/24. kd ET Euroopa Liidu Teataja 101 (10) (11) (12) (13) (14) komisjonil peab olema võimalus nõuda abisaajatelt hin- nanguid määruse (EÜ) nr 2236/95 alusel toetatavate pro- jektide kohta või teavet, mis on komisjonile vajalik omaenda hinnangu tegemiseks; nõukogu otsus 87/373/EMÜ (1) sätestab nõukogu poolt vastuvõetud õigusaktide rakendamiseks komisjonile antud volituste kasutamise korra; käesolevas määruses ettenäh- tud kord peaks arvestama institutsioonidevahelise kokku- leppega või otsusega 87/373/EMÜ sätestatud korra võima- likku muutmist; arvestades üleeuroopaliste võrkude tähtsust, on asjakohane lisada määrusesse (EÜ) nr 2236/95 Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. märtsi 1995. aasta deklaratsiooni punkti 1 tähenduses finantsraamistik 4 600 miljoni euro ulatuses ajavahemikul 2000–2006; rakendamiseks määruse on asjakohane, et nõukogu vaatab üle, kas jätkata või muuta määrusele (EÜ) nr 2236/95 vastavaid meetmeid üksikasjaliku aruande alusel, mille komisjon esitab enne 2006. aasta lõppu; üleminekuperioodil 1. jaanuarist 1999 kuni 31. detsemb- rini 2001 tuleks kõiki viiteid eurole käsitada viidetena eurole nõukogu 3. mai 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 974/98 euro kasutu- selevõtu kohta; (2) rahaühikule vastavalt kui (15) seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 2236/95 vastavalt muuta, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Käesolevaga muudetakse määrust (EÜ) nr 2236/95 järgmiselt. 1. Artikli 2 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks. 2. Artikkel 3 tunnistatakse kehtetuks. 3. Artikkel 4 asendatakse järgmisega: “Artikkel 4 Abi vormid 1. Ühenduse abi võib projektidele anda ühes või enamas järgmises vormis: a) projektidega seotud uuringute kaasfinantseerimine, seal- hulgas eel-, teostatavus- ja hindamisuuringud ja muud nende uuringutega seotud tehnilised toetusmeetmed. (1) EÜT L 197, 18. 7. 1987, lk 33. (2) EÜT L 139, 11. 5. 1998, lk 1. Ühenduse osalus ei või üldiselt ületada 50 % uuringu kogumaksumusest. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võib ühen- duse osalus komisjoni algatusel ja asjaomase liikmesriigi nõusolekul olla suurem kui 50 % kogumaksumusest; b) Euroopa Investeerimispangast või muudest riiklikest või erafinantsasutustest saadav laenude intressitoetus. Üld- juhul ei tohi intressitoetuse kestus ületada viit aastat; c) Euroopa Investeerimisfondi või muude finantsasutuste laenutagatiste tasude osaline tasumine; d) nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel investeeringute otsetoetused; e) riskikapitali osalus investeerimisfondides või samaväär- setes finantseerimisasutustes, mis esmajoones pakuvad riskikapitali üleeuroopalistele võrguprojektidele ja mis hõlmavad olulist erasektori investeeringut; selline riski- kapitali osalus ei ületa 1 % artikli 18 kohastest eelarve- listest vahenditest. Artiklis 17 täpsustatud korras võib seda määra suurendada 2 protsendini alates aastast 2003 sõltuvalt selle vahendi toimimise ülevaatest, mille komis- jon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Selle riskikapitali osaluse täpsem kord on sätestatud lisas. Osaluse võib teha otse fondi või samaväärsesse finant- seerimisasutusse või sama fondi haldurite hallatavasse ühisinvesteeringuvahendisse; f) punktides a–e kirjeldatud ühenduse abi ühendatakse vajaduse korral omavahel, et võimalikult ökonoomselt kasutatavate eelarvevahendite mõju oleks maksimaalne. 2. Punktides a–e nimetatud ühenduse abi vorme kasutatakse valikuliselt, et oleks võimalik arvesse võtta asjaomaste eri tüüpi võrkude eriomadusi ja tagada, et abi ei põhjustaks asjaomase sektori ettevõtjate vahel konkurentsimoonutusi. 3. Transpordi infrastruktuuri projektide rahastamist artik- lis 18 nimetatud ajavahemiku jooksul tuleks kasutada nii, et vähemalt 55 % antakse raudteeprojektidele (kaasa arvatud kombineeritud vedu) ja kuni 25 % maanteeprojektidele. 4. Komisjon toetab erafinantseerimisallikate kasutamist käesoleva määruse alusel rahastatavate projektide puhul, kui ühenduse rahastamisvahendi mitmekordistavat mõju saab suurendada avaliku sektori ja erasektori koostöös. Komisjon vaatab iga juhtumi eraldi läbi, võttes vajaduse korral arvesse võimalikku alternatiivi, mis rahastatakse täielikult riigi vahen- ditest. Iga projekti puhul on asutamislepingu kohaselt nõu- tav asjaomase liikmesriigi toetus. ” 102 ET Euroopa Liidu Teataja 13/24. kd 4. Artikli 5 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik: “Erandina võib otsuse nr 1692/96/EÜ (*) artiklis 17 nimeta- tud satelliitsidel põhinevaid asukoha määramise ja navigat- sioonisüsteeme käsitlevate projektide puhul käesoleva mää- ruse alusel antava ühenduse abi kogusumma pärast ülevaate tegemist ulatuda 20 protsendini investeeringu üldmaksumu- sest alates 1. jaanuarist 2003. (*) EÜT L 228, 9. 9. 1996, lk 1. ” 5. Lisatakse järgmine artikkel: “Artikkel 5a Ühenduse mitmeaastane näidisprogramm 1. Piiramata artikli 6 kohaldamist ja selleks et tõhustada ühenduse tegevust, võib komisjon artiklis 17 sätestatud kor- ras koostada sektorite kaupa mitmeaastase näidisprogrammi (edaspidi “programm”) asutamislepingu artiklis 155 nimeta- tud suuniste alusel. Programm põhineb vastavalt artiklile 8 esitatud rahalise abi taotlustel ja selles tuleb arvesse võtta liik- mesriikide antud teavet, eelkõige artiklis 9 loetletud andmeid. 2. Programm koosneb eranditult ühist huvi pakkuvatest pro- jektidest ja/või ühist huvi pakkuvate projektide rühmadest, mis on eelnevalt kindlaks määratud asutamislepingu artik- li 155 lõikes 1 nimetatud suuniste raames; konkreetsed vald- konnad vajavad pikaajalist märkimisväärset rahastamist. 3. Igale lõikes 2 nimetatud projektile või projektide rühmale määrab programm rahalise abi andmise soovitusliku summa eelarvepädevate institutsioonide iga-aastaste otsuste kohaselt. Mitmeaastasteks näidisprogrammideks ei kasutata üle 75 % artikli 18 kohastest eelarvelistest vahenditest. 4. Programm on võrdlusaluseks iga-aastaste otsuste tegemi- sel, millega määratakse ühenduse abi projektidele iga-aastaste eelarveassigneeringute piires. Komisjon teatab korrapäraselt artiklis 17 nimetatud komiteele programmide edenemisest ja kõigist otsustest, mis komisjon võtab programmidele ühen- duse abi jagamise kohta. Komisjoni esialgse eelarveprojekti tõendavate dokumentide hulgas on aruanne iga mitmeaas- tase näidisprogrammi rakendamise edenemise kohta vasta- valt finantsmäärusele. Programmi kohta tuleb teha vahekokkuvõte, arvestades vähe- malt projekti(de) või projektirühma(de) tõhusat edenemist, ja seda vajaduse korral muuta artiklis 17 ettenähtud korras. Programmis märgitakse ära ka teised kõnealuste projektide rahastamise allikad, eriti muud ühenduse vahendid ja Euroopa Investeerimispank. 5. Juhul kui projekti(de) või projektirühma(de) rakendami- ses tehakse olulisi muudatusi, teatab asjaomane liikmesriik sellest viivitamata komisjonile. Nende muudatuste tõttu vajalikuks osutuda võivate muuda- tuste üle programmiga projekti(de)le või projektirühma(de)le kehtestatud soovituslikes kogusummades otsustatakse artik- lis 17 ettenähtud korras. ” 6. Artiklile 6 lisatakse järgmine lõige 1a: “1a. Käesoleva määruse rakendamisel tagab komisjon oma ühenduse abi andmise otsuste vastavuse prioriteetidele, mis on sätestatud eri sektorite kohta asutamislepingu artikli 155 lõike 1 kohaselt kehtestatud suunistes. See hõlmab vastavust kõigile nõuetele, mille need suunised võivad sätestada kogu ühenduse abi osatähtsuse kohta. ” 7. Artikkel 8 asendatakse järgmisega: “Artikkel 8 Finantsabi taotluste esitamine esitavad taotlusi või asjaomased komisjonile Finantsabi liikmesriigid liikmesriigi/liikmesriikide nõusolekul otseselt asjaga seotud avalikud või eraettevõtjad või asutused. Komisjon liikmesriikide nõusoleku. ” asjaomaste kindlaks teeb 8. Artikli 9 lõike 1 punktis a asendatakse kaheksas taane järg- misega: “— eurodes või omavääringus esitatud rahastamiskava, kus on loetletud kõik finantsplaani osad, sealhulgas ühendu- selt taotletud finantsabi mitmesugustes artiklis 4 nime- tatud vormides ning kohalikelt, piirkondlikelt või riik- likelt valitsusasutustelt, samuti eraviisilistest allikatest taotletud ning juba saadud abi,” 9. Artikli 9 lõige 2 asendatakse järgmisega: “2. Taotlejad esitavad komisjonile kogu nõutava asjakohase lisateabe, nagu parameetrid, suunised ja oletused, millel põhi- neb kulude ja tulude analüüs. ” 10. Artikkel 10 asendatakse järgmisega: “Artikkel 10 Finantsabi andmine Komisjon otsustab asutamislepingu artikli 274 kohaselt anda käesoleva määruse alusel finantsabi hinnangu põhjal, mille ta annab taotlusele vastavalt valikukriteeriumidele. Artikli 5a kohaselt mitmeaastases näidisprogrammis esitatud projektide puhul teeb komisjon iga aasta otsuse anda abi selles programmis ettenähtud asjakohases koostatud 13/24. kd ET Euroopa Liidu Teataja 103 soovituslike summade piires. Muude projektide puhul võetakse meetmed artiklis 17 sätestatud korras. Komisjon teatab oma otsuse vahetult abisaajatele ja liikmesriikidele. ” “Artikkel 14 Kooskõlastamine 11. Artikli 11 lõige 7 asendatakse järgmisega: “7. Komisjon kehtestab artiklis 17 ettenähtud korras raamis- tiku intressitoetuste, laenutagatistoetuste ning riskikapitali osaluse maksmise korrale, ajakavale ja määrale investeerimis- fondide või samaväärsete finantseerimisasutuste jaoks, kes esmajoones pakuvad riskikapitali üleeuroopalistele võrgu- projektidele. ” 12. Artiklit 12 muudetakse järgmiselt: a) lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega: “1. Selleks et tagada käesoleva määruse kohaselt rahas- tatud projektide edukas lõpuleviimine, võtavad liikmes- riigid ja komisjon oma pädevusalas vajalikud meetmed, et:”; b) lõike 1 kolmas taane asendatakse järgmisega: “— vastavalt komisjoni vastuvõetud eeskirjadele tagasi maksta summasid, mis on kaotatud eeskirjade eira- mise tõttu, sealhulgas viiviseid hilinenud tagasimak- setelt. Kui liikmesriik/liikmesriigid ja/või korraldav ametiasutus ei tõenda, et nad ei ole eeskirjade eira- mise eest vastutavad, vastutab liikmesriik alusetult makstud summade tagasimaksmise eest. ”; c) lõige 6 asendatakse järgmisega: “6. Kui ühenduse abi antakse otseselt kaasatud avalikele või eraettevõtjatele või asutustele, rakendab komisjon kontrollimeetmeid koostöös liikmesriikidega asjakoha- sel viisil. ”; d) lõige 7 asendatakse järgmisega: “7. Vastutavad organid või ametiasutused ja otseselt kaasatud avalikud või eraettevõtjad või asutused hoiavad komisjoni jaoks alles kõik projekti kulutusi tõendavad dokumendid viie aasta jooksul pärast vastava projekti raames tehtud viimast väljamakset. ” 13. Artiklile 13 lisatakse järgmine lõige: “2a. Komisjon tühistab abi projektidele, mida ei ole alusta- tud kahe aasta jooksul pärast abi andmise otsuses märgitud alguse kuupäeva, välja arvatud komisjonile nõuetekohaselt põhjendatud juhud. ” 14. Artikkel 14 asendatakse järgmisega: Komisjon tagab vastavalt käesolevale määrusele ettevõetud projektide ja artikli 5a punktis 1 nimetatud programmide ning ühenduse eelarve, Euroopa Investeerimispanga (EIP), ja teiste rahastamisvahendite Euroopa Investeerimisfondi toetusel ja vastavuse. ” ettevõetud projektide kooskõla vahelise 15. Artikkel 15 asendatakse järgmisega: “Artikkel 15 Eelhindamine, järelevalve ja järelhindamine 1. Liikmesriigid ja komisjon tagavad käesoleva määruse alu- sel elluviidavate projektide tõhusa järelevalve ja hindamise. Projekte võib kohandada vastavalt järelevalve ja hindamise tulemustele. 2. Selleks et tagada ühenduse abi tõhusus, jälgivad komisjon ja asjaomased liikmesriigid vajaduse korral koostöös EIPga või muude sobivate asutustega süstemaatiliselt projektide edukust. 3. Abitaotluse laekumisel ja enne selle rahuldamist teeb komisjon eelhindamise, et hinnata projekti vastavust artikli- tes 5 ja 6 sätestatud tingimustele ja kriteeriumidele. Vajaduse korral kutsub komisjon hindamises osalema Euroopa Inves- teerimispanga või muud asjakohased asutused. 4. Komisjon ja liikmesriigid annavad hinnangu projektide elluviimise viisi ning mõju kohta, et hinnata, kas esialgseid eesmärke on võimalik saavutada või kas esialgsed eesmärgid on saavutatud. Hindamine hõlmab muu hulgas projektide keskkonnamõju, võttes arvesse kehtivaid ühenduse õigus- akte. Komisjon võib pärast konsulteerimist asjaomase liik- mesriigiga samuti nõuda, et abisaaja esitaks konkreetse hin- nangu käesoleva määruse alusel toetatavatele projektidele või projektide rühmadele või annaks talle selliste projektide hin- damiseks vajalikku teavet ja abi. 5. Järelevalvet tehakse vajaduse korral materiaalsete ja finantsnäitajate alusel. Näitajad on seotud projektide ja nende eesmärkide eripäraga. Need esitatakse viisil, mis näitaks: — projekti järku, milleni on algselt ettenähtud plaani või tegevuseesmärke silmas pidades jõutud, — juhtimisel saavutatud edu ja kõiki sellega seotud prob- leeme. 6. Komisjon võtab individuaalseid abitaotlusi läbi vaadates arvesse käesoleva artikliga kooskõlas korraldatud eel- ja järel- hindamiste tulemusi. 104 ET Euroopa Liidu Teataja 13/24. kd 7. Lõigetega 4 ja 5 ettenähtud hindamise ja järelevalve kord kehtestatakse projektide heakskiitmise otsustes ja/või finant- sabi käsitlevates lepingutingimustes. ” 16. Artikli 16 lõige 1 asendatakse järgmisega: “1. Komisjon esitab aastaaruande käesoleva määruse alusel tehtavate toimingute kohta Euroopa Parlamendile, nõukogu- le, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele nende kinnituse saamiseks. See aruanne sisaldab määruse eri reguleerimisalades ühenduse abiga saavutatud tulemuste hin- nangu esialgseid eesmärke silmas pidades, samuti peatüki jooksvate mitmeaastaste programmide olemuse ja rakenda- mise kohta, eelkõige võetakse arvesse artiklis 5a ettenähtud ülevaatuseid. ” 18. Artikkel 19 asendatakse järgmisega: “Artikkel 19 Ülevaatamisklausel aasta käesolevas eelkõige Enne 2006. lõppu esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule üksikasjaliku aruande saadud ettenähtud kogemustest mehhanismidega, ettenähtud mehhanismide ja sätetega ühenduse abi andmiseks. Euroopa Parlament ja nõukogu uurivad asutamislepingu artikli 156 esimeses lõigus sätestatud korras, kas ja millistel tingimustel jätkata käesoleva määruse kohaselt võetud meetmeid pärast artiklis 18 nimetatud ajavahemiku lõppu. ” määruses artiklis 4 17. Artikkel 18 asendatakse järgmisega: 19. Kogu tekstis asendatakse sõna “eküü” sõnaga “euro”. “Artikkel 18 Eelarvelised vahendid Käesoleva ajavahemikuks 2000—2006 on 4 600 miljonit eurot. rakendamise määruse finantsraamistik Eelarvepädev assigneeringud finantsperspektiivi piires. ” institutsioon kinnitab iga-aastased 20. Lisatakse käesoleva määruse lisa tekst. Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Artikli 1 punkti 19 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1999. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 19. juuli 1999 Euroopa Parlamendi nimel president J. M. GIL-ROBLES Nõukogu nimel eesistuja T. HALONEN 13/24. kd ET Euroopa Liidu Teataja 105 LISA “LISA Artikli 4 lõike 1 punktis e nimetatud rakendusviisid 1. Tingimused ühenduse osalemiseks riskikapitalis Finantsabi taotlused vastavalt käesoleva määruse artikli 4 lõike 1 punktile e sisaldavad järgmist teavet, mida artik- lis 17 nimetatud komitee peab vajalikuks abi andmise otsuse alusena: — teabekiri, mis sisaldab fondi kohustuslike dokumentide põhisätteid, kaasa arvatud tema õiguslik ja haldus- struktuur, — fondi üksikasjalikud investeerimissuunised, kaasa arvatud andmed sihtprojektide kohta, — teave erainvesteerijate osaluse kohta, — teave geograafilise ulatuse kohta, — teave fondi rahandusliku elujõulisuse kohta, — teave investorite õiguste kohta kasutada õiguskaitsevahendeid juhul, kui fond ei järgi neile antud kohustusi, — teave fondi väljaastumise kohta ja fondi lõpetamise kord, — esindusõigus investorite komiteedes. Enne abi andmise otsust peab vahendav investeerimisfond või muu asjakohane finantsasutus kohustuma inves- teerima ühenduse osast vähemalt kaks ja pool korda suurema summa projektidesse, mis on varem kindlaks mää- ratud ühist huvi pakkuvate projektidena vastavalt asutamislepingu artikli 155 lõike 1 esimese lõigu esimesele taandele. Riskikapitali osaluse vormis antavat ühenduse abi investeerimisfondidele või asjakohastele finantsasutustele antakse üldiselt ainult juhul, kui ühenduse osa on riski osas samaväärne teiste fondi investorite omaga. Abi saavad investeerimisfondid või asjakohased finantsasutused peavad järgima usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid. 2. Sekkumise piirid ja investeeringute piirmäärad Käesoleva määruse artikli 4 lõike 1 punktile e vastavad osalused ei ületa 1 % artiklis 18 nimetatud ajavahemi- kuks määratud kogusummast. Seda piirmäära võib tõsta vastavalt nimetatud artikli 4 lõike 1 punktile e. Ühenduse abi vastavalt nimetatud artikli 4 lõike 1 punktile e ei või ületada 20 % investeerimisfondi või asjako- hase finantsasutuse kogukapitalist. 3. Ühenduse osaluse haldamine Ühenduse osaluse haldamise tagab Euroopa Investeerimisfond (EIF). Üksikasjalikud tingimused ühenduse abi rakendamiseks vastavalt käesoleva määruse artikli 4 lõike 1 punktile e, kaasa arvatud selle jälgimiseks ja kont- rolliks, sätestatakse koostöölepingus komisjoni ja EIF vahel, võttes arvesse käesoleva lisa sätteid. 4. Muud sätted Käesolevas määruses täpsustatud sätteid eelhindamise, järelevalve ja hindamise kohta kohaldatakse täielikult mää- ruse artikli 4 lõike 1 punkti e suhtes, kaasa arvatud sätted ühenduse abi tingimuste, finantskontrolli ning abi vähendamise, peatamise ja tühistamise kohta. Muu hulgas tagatakse see vastavate sätetega komisjoni ja EIF vahe- lises koostöölepingus ja sobivate kokkulepetega investeerimisfondide või asjakohaste finantsasutustega, mis näe- vad ette vajalikud kontrollimised individuaalsete ühist huvi pakkuvate projektide puhul. Võetakse vastu asjako- hased korraldused, mis võimaldavad Euroopa Kontrollikojal oma ülesannet täita, eelkõige tõestada tehtud maksete korrapärasust. Artikli 4 lõike 1 punkti e kohaseid makseid reguleerib artikli 11 lõige 7, piiramata artikli 11 lõike 6 kohaldamist. Pärast investeerimisperioodi lõppu või võimaluse korral varem tagastatakse ühenduse eelarvesse kõik investee- ritud kapitali tulu või kasumi jaotamisest, samuti kapitali kasvutulude ning kõigi muude investoritele maksta- vate osade saldod. 106 ET Euroopa Liidu Teataja 13/24. kd Kõik otsused pakkuda riskikapitali osalust vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile e esitatakse artiklis 17 nimetatud komiteele. Komisjon teatab nimetatud komiteele korrapäraselt käesoleva määruse artikli 4 lõike 1 punkti e kohasest riski- kapitali osaluste rakendamisest. Enne 2006. aasta lõppu esitab komisjon käesoleva määruse artikli 15 raames hinnangu artikli 4 lõike 1 punkti e kohaselt tehtule, eriti selle kasutamisele, selle mõjule toetatavate üleeuroopaliste võrguprojektide rakendami- seks ja erainvestorite osalemiseks rahastatud projektides. ”