title: Regulation (EC) No 1784/1999 of the European Parliament and of the Council of 12 July 1999 on the European Social Fund

eurovoc_concepts:
European Social Fund
employment policy
fight against unemployment
gender equality
social integration
sustainable development

text: 13. 8. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 213/5 REGULATION (EC) No 1784/1999 OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL of 12 July 1999 on the European Social Fund (*) THE EUROPEAN PARLIAMENT, THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, the fields of human resource development and employ- ment; Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 148 thereof, Having regard to the proposal from the Commission (1), Having regard to the opinion of the Economic and Social Committee (2), Having regard to the opinion of Regions (3), the Committee of the Acting in accordance with Article 251 of the Treaty (4), (1) Whereas Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the Struc- tural Funds (5) replaces Regulation (EEC) No 2052/88 (6) and Regulation (EEC) No 4253/88 (7); whereas it is also necessary to replace Council Regulation (EEC) No 4255/ 88 of 19 December 1988 laying down provisions for implementing Regulation (EEC) No 2052/88 as regards the European Social Fund (8); (2) Whereas Regulation (EC) No 1260/1999 defines the general arrangements governing the Structural Funds as a whole and it is necessary to define which activities are eligible for financing by the European Social Fund (here- inafter the ‘Fund’) within the framework of Objectives 1, 2 and 3, referred to in Article 1, first subparagraph, points 1, 2 and 3 of the said Regulation (hereinafter referred to as ‘Objectives 1, 2 and 3’), in the framework of the Community initiative for combating all forms of discrimination and inequalities in connection with the labour market, and within the framework of innovative measures and technical assistance; (3) Whereas it is necessary to define the mission of the Fund in relation to the tasks prescribed in the Treaty and in the context of the priorities agreed by the Community in (*) This publication cancels and replaces the publication which appeared in OJ 161, 26. 6. 1999, p. 48. (1) OJ C 176, 9. 6. 1998, p. 39 and OJ C 74, 18. 3. 1999, p. 7. (2) OJ C 407, 28. 12. 1998, p. 74. (3) OJ C 51, 22. 2. 1999, p. 48. (4) European Parliament Opinion of 19 November 1998 (OJ C 379, 7. 12. 1998, p. 186), Council Common Position of 14 April 1999 (OJ C 134, 14. 6. 1999, p. 9) and European Parliament Decision of 6 May 1999 (not yet published in the Official Journal). Council De- cision of 21 June 1999. (5) OJ L 161, 26. 6. 1999, p. 1. (6) OJ L 185, 15. 7. 1988, p. 9. Regulation as last amended by Regula- tion (EC) No 3193/94 (OJ L 337, 24. 12. 1994, p. 11). (7) OJ L 374, 31. 12. 1988, p. 1. Regulation as last amended by Regula- tion (EC) No 3193/94. (4) Whereas the Conclusions of the Amsterdam European Council in June 1997 and its Resolution on growth and the employment (9) European employment strategy, the annual guidelines on employment and the process of establishing national action plans for employment; initiated the implementation of in particular (5) Whereas it is necessary to redefine the scope of the Fund, following the restructuring and simplification of the Objectives of the Structural Funds, to support the European employment strategy and the national action plans for employment linked to it; (6) Whereas it is necessary to define a common framework for Fund interventions in all three Structural Fund Objectives in order thereby to ensure consistency and complementarity of actions undertaken pursuant to those Objectives with a view to improving the workings of labour market and to developing human the resources; (7) Whereas the Member States and the Commission ensure that programming and implementation of the actions financed by the Fund in the context of all the Objectives contribute to the promotion of equality of opportunity between men and women and the promotion of the integration and retention of disadvantaged groups and individuals in the labour market; (8) Whereas the Member States and the Commission also ensure that the social dimension and the employment aspect of the information society are duly taken into account in implementing actions financed by the Fund; (9) Whereas it is necessary to ensure that operations relating to industrial adaptation take account of the general needs of workers of either sex resulting from economic change and changes in production systems identified or predicted and are not designed to benefit a single firm or a particular industry; whereas particular attention should be devoted to small and medium-sized enterprises and to enhancing access to training and to improving work organisation; (8) OJ L 374, 31. 12. 1988, p. 21. Regulation as last amended by Regu- lation (EC) No 2084/93 (OJ L 193, 31. 7. 1993, p. 39). (9) OJ C 236, 2. 8. 1997, p. 3. L 213/6 EN Official Journal of the European Communities 13. 8. 1999 (10) Whereas it the Fund is necessary to ensure that continues to strengthen employment and job qualifica- tions by supporting anticipatory action — as far as possible — counselling, networking and training opera- tions throughout the Community and that in conse- quence the eligible activities are therefore horizontal and cover the economy as a whole, without an a priori restriction to specific industries or sectors; (11) Whereas it is necessary to redefine the eligible actions in order to increase the effectiveness of the implementation of policy aims in the context of all the Objectives under which the Fund takes action; whereas it is necessary to define the expenditure eligible for Fund assistance within the framework of the partnership; (12) Whereas it is necessary to supplement and specify the content of plans and forms of assistance, especially following the redefinition of Objective 3; (13) Whereas the provision of assistance from the Fund at all levels should be based on the Community's social and employment policy priorities and on the priorities laid down in the national action plans; (14) Whereas arrangements may be introduced whereby local groups, including non-governmental organisations, may gain simple and rapid access to Fund support for opera- tions concerned with combating social exclusion and thereby build up their capacity for action in that field; (15) Whereas measures of major importance to the Community undertaken at the initiative of the Commis- sion have an important role to play in achieving the general objectives of the Community structural action referred to in Article 1 of Regulation (EC) No 1260/ 1999; whereas such initiatives should primarily promote policy innovation and transnational cooperation; (16) Whereas the Fund also contributes to support for tech- nical assistance and innovative measures, and also for preparatory, monitoring and evaluation measures and control in accordance with Articles 22 and 23 of Regu- lation (EC) No 1260/1999; (17) Whereas it is appropriate to lay down the powers for adoption of the implementing provisions and to set out transitional provisions; (18) Whereas Regulation (EEC) No 4255/88 should be repealed, HAVE ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Tasks Within the framework of the task entrusted to the European Social Fund (the ‘Fund’) by Article 146 of the Treaty and of the tasks entrusted to the Structural Funds pursuant to Article 159 of the Treaty and in accordance with the provisions of Regula- tion (EC) No 1260/1999, the Fund shall support measures to prevent and combat unemployment and to develop human resources and social integration into the labour market in order to promote a high level of employment, equality between men and women, sustainable development, and economic and social cohesion. In particular, the Fund shall contribute to the actions undertaken in pursuance of the European Employment Strategy and the Annual Guidelines on Employment. Article 2 Scope 1. The Fund shall support and complement the activities of Member States directed towards developing the labour market and human resources in the following policy fields, in partic- ular in the context of their multiannual national action plans for employment: (a) developing and promoting active labour market policies to to prevent both combat and prevent unemployment, women and men from moving into long-term unemploy- ment, to facilitate the reintegration of the long-term unem- ployed into the labour market, and to support the occupa- tional integration of young people and of persons returning to the labour market after a period of absence; (b) promoting equal opportunities for all in accessing the labour market, with particular emphasis on those exposed to social exclusion; (c) promoting and improving: — training, — education, — counselling as part of lifelong learning policy to: — facilitate and improve access to, and integration into, the labour market, — improve and maintain employability, and — promote job mobility; (d) promoting a skilled, trained and adaptable workforce, inno- vation and adaptability in work organisation, developing entrepreneurship and conditions facilitating job creation, in and enhancing skills and boosting human potential research, science and technology; (e) specific measures to improve women's access to and partic- ipation in the labour market, including their career devel- their access to new job opportunities and to opment, starting up of businesses, and to reduce vertical and hori- zontal segregation on the basis of sex in the labour market. 2. Within the policy fields set out in paragraph 1 the Fund shall take account of: (a) support for local in particular initiatives to support local employment and ter- ritorial employment pacts; initiatives concerning employment, 13. 8. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 213/7 (b) the social and labour market dimensions of the information society, notably by developing policy and programmes designed to harness the employment potential of the infor- mation society and by ensuring equal access to its facilities and benefits; (c) equal opportunities for women and men as part of the mainstreaming approach. Article 3 Eligible activities 1. The financial support of the Fund shall mainly take the form of assistance to persons and be devoted to the following activities to develop human resources which may be part of a pathway approach to labour market integration: (a) education and vocational training — including vocational training equivalent to compulsory schooling — apprentice- ships, pre-training, the provision and in particular upgrading of basic skills, rehabilitation in employment, measures to promote employability on the labour market, guidance, counselling and continuing training; (b) employment aids and aids for self-employment; (c) in the fields of research, science and technology develop- ment, post-graduate training and the training of managers and technicians at research establishments and in enter- prises; (d) development of new sources of employment, including in the social economy (Third System). 2. In order to increase the effectiveness of the activities referred to in paragraph 1 assistance may also be given to: (a) structures and systems: (i) development and improvement of training, education and skills training of teachers, trainers and staff, and improving the access of workers to training and qualifications; including the acquisition, (ii) modernisation and improved efficiency of employment services; (iii) development of links between the worlds of work and education, training, and research establishments; (iv) development, as far as possible, of systems for antici- pating changes in employment and in qualification needs, particularly in relation to new patterns of work taking into and new forms of work organisation, account family and the need for reconciliation of working life and for enabling older workers to have a fulfilling occupation until retirement. This shall not, however, schemes; include the financing of early-retirement (b) accompanying measures: (i) assistance in the provision of services to beneficiaries, including the provision of care services and facilities for dependants; (ii) promoting socio-educational development to facilitate the pathway approach to labour market integration; (iii) awareness-raising, information and publicity. 3. The Fund may finance activities pursuant to the second subparagraph of Article 2(4) of Regulation (EC) No 1260/ 1999. Article 4 Concentration of assistance 1. With due regard to national priorities as laid down in particular in the national action plans for employment as well as to the ex-ante evaluation, a strategy shall be set out taking account of all relevant policy fields and paying particular atten- tion to the areas referred to in Article 2(1)(d) and (e). In order to maximise the efficiency of Fund support, its interventions within this strategy and taking into account the priority fields referred to in Article 2(1) shall be concentrated on a limited number of areas or themes and be directed towards the most important needs and the most effective operations. In allocating appropriations to each intervention by the Fund a joint selection shall be made of the policy fields to be given priority. The measures provided for in Article 2(1) shall, in accordance with national priorities, be taken into account. The programming of Fund interventions shall provide 2. that a reasonable amount of the Fund appropriations made available for the intervention within Objectives 1 and 3 shall be available, in conformity with Article 27 of Regulation (EC) No 1260/1999, in the form of small grants, with special arrange- ments for access by non-governmental organisations and local partnerships. Member States may choose to implement this paragraph in accordance with financing arrangements set out in Article 29(6) of Regulation (EC) No 1260/1999. Article 5 Community initiative Pursuant to Article 20 of Regulation (EC) No 1260/1999, 1. the Fund shall, in accordance with Article 21(2) of that Regula- tion, contribute to the implementation of the Community Initiative for combating discrimination and inequalities in connection with the labour market (EQUAL). the Decisions on the contribution of In accordance with Article 21(2) of Regulation (EC) 2. No 1260/1999, the Fund to the Community Initiative may extend the scope of eligible activities referred to in Article 3 of this Regulation to cover measures which can be funded by Regulations (EC) No 1783/1999 (1), (EC) No 1257/1999 (2) and (EC) No 1263/ 1999 (3) so as to permit the implementation of all the meas- ures provided for in the Initiative. (1) See page 1 of this Official Journal. (2) Council Regulation (EC) No 1257/1999 of 17 May 1999 on from the European Agricultural (OJ L 160, 26. 6. 1999, support Guidance and Guarantee Funds (EAGGF) p. 80). rural development for (3) Council Regulation (EC) No 1263/1999 of 21 June 1999 on struc- tural measures in the fisheries sector (OJ L 161, 26. 6. 1999, p. 54). L 213/8 EN Official Journal of the European Communities 13. 8. 1999 Article 6 Innovative measures and technical assistance the Commission may In accordance with Article 22(2) of Regulation (EC) No 1. 1260/1999, finance preparatory, monitoring and evaluation operations in Member States or at Community level which are necessary for the implementation of the operations referred to in this Regulation. They may include: (a) operations of an innovatory nature and pilot projects concerning labour markets, employment, and vocational training; (b) studies, technical assistance and the exchange of experience having a multiplier effect; (c) technical assistance connected with the preparation, imple- mentation, monitoring, and evaluation, as well as control of operations financed by the Fund; (d) operations directed, within the social dialogue, at staff from enterprises in two or more Member States and concerning the transfer of special knowledge relating to areas of intervention by the Fund; framework of (e) informing the various partners involved, the final beneficia- ries of assistance from the Fund and the general public. 2. In accordance with Article 22(2) of Regulation (EC) No 1260/1999, the scope of the operations referred to in para- graph 1(a) of this Article shall be extended, by a Decision for Fund participation, to measures that may be financed under Regulations (EC) No 1783/1999, (EC) No 1257/1999 and (EC) No 1263/1999, so as to cover all the measures necessary for the implementation of the innovative actions in question. Article 7 Applications for assistance Applications for a contribution from the Fund shall be accom- panied by a computerised form, drawn up jointly, listing the operations regarding each form of assistance so that it can be followed through from budgetary commitment to final payment. Article 8 Implementing provisions All detailed implementing rules for this Regulation shall be adopted by the Commission according to the procedure laid down in Article 49 of Regulation (EC) No 1260/1999. Article 9 Transitional provisions The transitional provisions set out in Article 52 of Regulation (EC) No 1260/1999 shall apply mutatis mutandis to this Regula- tion. Article 10 Review clause On a proposal from the Commission, the European Parliament and the Council shall review this Regulation by 31 December 2006. They shall act on this proposal in accordance with the pro- cedure laid down in Article 148 of the Treaty. Article 11 Repeal Regulation (EEC) No 4255/88 shall be repealed as from 1 January 2000. References to the repealed Regulation shall be construed as references to this Regulation. Article 12 Entry into force This Regulation shall enter into force on the third day following that of its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 12 July 1999. For the European Parliament The President J. M. GIL-ROBLES For the Council The President S. NIINISTÖ


title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 1599/1999, 12. juuli 1999, millega kehtestatakse Indiast pärit vähemalt 1 mm läbimõõduga roostevaba terastraadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse menetlus Korea Vabariigist pärit vähemalt 1 mm läbimõõduga roostevaba terastraadi osas

eurovoc_concepts:
India
South Korea
import
monetary compensatory amount
steel
wire

formats: html pdf print

text: 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 31 31999R1599 L 189/1 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 22. 7. 1999 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 1599/1999, 12. juuli 1999, millega kehtestatakse Indiast pärit vähemalt 1 mm läbimõõduga roostevaba terastraadi impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning lõpetatakse menetlus Korea Vabariigist pärit vähemalt 1 mm läbimõõduga roostevaba terastraadi osas EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artikleid 14 ja 15, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsultee- rimist nõuandekomiteega, ning arvestades, et: A. AJUTISED MEETMED Komisjon kehtestas määrusega (EÜ) nr 618/1999 (2) (edas- pidi “ajutine määrus”) Indiast ja Korea Vabariigist (edaspidi “Korea”) pärit, CN-koodi ex 7223 00 19 alla kuuluva vähe- malt 1 mm läbimõõduga roostevaba terastraadi (edaspidi “jäme terastraat” või “vaatlusalune toode”) impordi suhtes ajutised tasakaalustavad tollimaksud. B. JÄRGNENUD MENETLUS Pärast seda, kui olid teatavaks tehtud olulised faktid ja kaa- lutlused, mille põhjal otsustati Indiast ja Koreast pärit impordi suhtes kehtestada ajutised jämeda terastraadi meetmed (edaspidi “teatavakstegemine”), esitas mitu huvi- tatud isikut oma kirjalikud märkused. Isikutele, kes soovi- sid oma arvamust avaldada suuliselt, anti selleks võimalus. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Kõigile isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlu- sed, mille põhjal kavatsetakse soovitada: (1) (2) (3) (4) (1) EÜT L 288, 21. 10. 1997, lk 1. (2) EÜT L 79, 24. 3. 1999, lk 25. i) Indiast pärineva impordi suhtes lõplike tasakaalustavate tollimaksude kehtestamist ja kõnealuse impordi osas ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõp- likku sissenõudmist, ning ii) Koreast pärinevat importi käsitleva menetluse lõpeta- mist ilma meetmeid kehtestamata. Lisaks sellele anti isikutele aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. (5) Isikute esitatud suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja kui need olid kohased, tehti esialgsetesse järeldustesse vastavad muudatused. (6) (7) (8) C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE Vaatlusalune toode on jäme terastraat, mis sisaldab vähe- malt 2,5 massiprotsenti niklit, kuid ei ole traat, mis sisal- dab vähemalt 28, kuid kõige rohkem 31 massiprotsenti niklit, ja vähemalt 20, kuid kõige rohkem 22 massiprot- senti kroomi. Uurimise algstaadiumis leiti, et käesoleva uurimise all olev roostevaba terastraat, s. o vähemalt 1 mm läbimõõduga terastraat (jäme traat), ja vähem kui 1 mm läbimõõduga roostevaba terastraat (peenike traat) erinevad füüsikalistelt omadustelt ja kasutusotstarbelt. Samuti ilmnes, et neil põh- justel on jäme ja peenike traat väga piiratud ulatuses või pole üldse omavahel vastastikku asendatavad. Ajutises määruses märgiti ka, et lõpliku otsuse tegemiseks uuritakse edasi, kas nende kahe toote vahele saab tõmmata selget eraldusjoont. Huvitatud isikutelt saadud lisateabe põhjal otsustati, et jäme traat ja peenike traat on kaks erinevat toodet, sest neil on erinevad füüsikalised omadused ja neid kasutatakse eri- neval otstarbel. Esiteks, füüsikaliste omaduste osas on jämeda ja peenikese roostevaba terastraadi tõmbetugevus, metallograafiline struktuur ja pinne erinevad. Teiseks leiti kahe toote erinevate kasutusotstarvete osas, et jämedat 32 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd traati kasutatakse suurte koormuste puhul ehitustel kinni- tustes, seinasarrustes, keevitustraadina jne, kuid erinevalt jämedast traadist kasutatakse peenikest traati üldreeglina täppisrakendustes, näiteks väga peente või väikeste osa- keste filtreerimiseks kasutatavates väikeste avadega sõeltes ja filtrites (metallkudum), meditsiini- ja kirurgilistes sead- metes jne. (13) Algmääruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis ii sätesta- takse sellest üldreeglist erand muu hulgas tagastamissü steemide ja asendamise puhul kasutatavate tagastamissüs- teemide osas, mis vastavad algmääruse I lisa punktis i ning II lisas (tagastamissüsteemi mõiste ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kehtiva tagastamissüsteemi mõiste ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele. (9) Eespool nimetatu alusel järeldatakse, et peenike ja jäme traat on kaks erinevat toodet, millel on erinevad omadu- sed ja kasutusotstarve, ning et roostevaba terastraadi kasu- tajate seisukohast ei ole need tooted omavahel asendata- vad. (10) Kuna ükski asjassepuutuv isik ei esitanud väiteid seoses komisjoni esialgsete järeldustega vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta, kiidetakse ajutise määruse põh- jendustes 7–12 loetletud faktid ja järeldused heaks. D. SUBSIIDIUMID I. INDIA (14) Komisjoni analüüs näitas, et PBS-kava ja DEPB-kava ei ole tagastussüsteemid ega asendamise puhul kasutatavad taga- stussüsteemid. Need kavad ei sisalda kohustust importida ainult selliseid tooteid, mida tarbitakse eksporttoodete val- mistamisel (algmääruse II lisa). Peale selle puudub nendes kavades kontrollsüsteem, mille abil saab kindlaks teha, kas imporditud tooteid tegelikult tootmisprotsessis tarbitakse. Tegemist ei ole ka asendamise puhul kasutatava tagastus- süsteemiga, sest imporditavad tooted ei pea olema sama kvaliteedi ja omadustega nagu omamaised sisendid, mida kasutati eksporditavate toodete valmistamisel (algmääruse III lisa). Peale selle on eksportivatel tootjatel õigus kasutada PBS-kava ja DEPB-kava olenemata sellest, kas nad sisendeid üldse impordivad. Eksportija võib saada kasu lihtsalt too- dete eksportimisest, ilma et ta peaks esitama tõendeid toot- mises kasutatud materjalide importimise kohta; järelikult on eksportivatel tootjatel, kes hangivad kõik sisendid koha- likult turult ega impordi tooteid, mida võib kasutada sise- ndina, siiski õigus kasutada PBS-kava ja DEPB-kava. Järeli- kult ei vasta PBS-kava ja DEPB-kava I–III lisa sätetele. Et seetõttu ei saa kohaldada algmääruse artiklis 2 subsiidiumi määratluse osas sätestatud erandit, väljendub tasakaalus- tusmeetmetest saadav kasu impordi suhtes kohaldatavate imporditollimaksude kogusumma vähendamises. 1. Passbook-kava ja DEPB-kava (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPB) (Passbook Scheme, PBS) (11) (12) India valitsus ja üheksa eksportivat tootjat väitsid, et komis- jon hindas kõnealuseid ajutise määruse põhjendustes 14–25 ja 26–35 kirjeldatud kavasid subsiidiumide määra ja tasakaalustusmeetmetest saadava kasu seisukohalt vales- ti. Nad väitsid eelkõige, et komisjon hindas nimetatud kavadest saadavat kasu valesti, sest vastavalt määruse (EÜ) nr 2026/97 (edaspidi “algmäärus”) artiklile 2 saab subsii- diumina käsitleda ainult tollimaksu ülemäärast tagastamist. (15) Eespool öeldust järeldub selgesti, et imporditollimaksude ülemäärane vähendamine on kasu suuruse arvutamisel alu- seks ainult juhul, kui kohaldatakse tegelikke tagastussüs- teeme ja asendamise puhul kasutatavaid tagastussüsteeme. Kuna tehti kindlaks, et PBS-kava ja DEPB-kava ei kuulu kummassegi kategooriasse, väljendub kasu täielikus impor- ditollimaksudest vabastamises, mitte eeldatavas ülemäära- ses vähendamises. Selleks, et teha kindlaks, kas PBS-kava ja DEPB-kava on tasakaalustatavad subsiidiumid, ning kui on, siis arvutada kasu suurus, kasutas komisjon järgmist meetodit. Komis- jon otsustas artikli 2 lõike 1 punkti a alapunkti ii alusel, et need kavad sisaldavad India valitsuse rahalist toetust, sest valitsuse tavaliselt laekuv tulu (st impordi suhtes kehtesta- tud imporditollimaksud) jäetakse sisse nõudmata. Sellest on kasu ka saajale, sest eksportivad tootjad ei pea tasuma tavalisi imporditollimakse. (16) India valitsus ja üheksa eksportivat tootjad väitsid, et nende kavade käsitlemine ei ole kooskõlas paralleelse dumpingu- vastase uurimise esialgsete järeldustega, sest komisjon tegi dumpinguvastase uurimise puhul kohanduse selliste imporditollimaksude osas, mida PBS-kava ja DEPB-kava alusel ei maksta eksporttoodete valmistamisel tegelikult tarbitud imporditud sisendite eest. 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 33 (17) Dumpinguvastase algmääruse ehk määruse (EÜ) nr 384/96 (1) artikli 2 lõike 10 punkti b kohaselt tehti kohandus ainult juhul, kui suudeti tõendada, et materjalid, mille pealt imporditollimaksud tasuti, olid omamaisel turul müüdava vaatlusaluse toote füüsilised koostisosad ning imporditollimakse ühendusse eksporditud toote puhul sisse ei nõutud või need tagastati. Ehkki selline kohandus lõppkokkuvõttes vähendab dumpingumarginaale, ei ole see subsiidiumivastase uurimise puhul asjakohane, sest on juba kindlaks tehtud, et algmääruse sätete kohaselt on PBS- kava ja DEPB-kava eespool nimetatud põhjustel tasakaalus- tatavad. Nagu eespool selgitatud, kui tehakse kindlaks sel- lise tasakaalustatava subsiidiumi olemasolu, väljendub saaja kasu selle imporditollimaksu kogusummas, mida eks- portiv tootja ei tasu kõigilt imporditehingutelt. Selles osas ei ole komisjoni ülesanne analüüsida PBS-kava ja DEPB- kava, et teha kindlaks, millised tooted on füüsilised koos- tisosad ja millised mitte. Peale selle tuleks rõhutada, et kava tasakaalustatavust käsitlev analüüs ja füüsiliste koostisosa- dena käsitletavate sisendite osas tehtava kohanduse ana- lüüs on eesmärgi, arvutamismeetodi ja õigusliku aluse poo- lest täiesti erinevad. Dumpinguvastaste uurimiste käigus on kõnealuse kohanduse analüüsimise eesmärgiks normaal- väärtuste kohandamine. Subsiidiumivastase uurimise käi- gus kava tasakaalustatavuse analüüsimisel püütakse välja selgitada kasu, mida sellest saab eksportija. Lisaks sellele kasutatakse dumpinguvastase uurimise ja subsiidiumivas- tase uurimise puhul erinevaid arvutamismeetodeid. Kui tehakse kohandus dumpinguvastaste juhtumite puhul ainult vaatlusaluse toote ühendusse suunatud ekspordi osas, siis subsiidiumivastase uurimise käigus lähtutakse kasu analüüsimisel kõigi toodete kõikidesse sihtkohtadesse suunatud koguekspordist kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 ning dokumendiga “Suunised subsiidiumisumma arvutamiseks seotud tasakaalustavate uuringutes” (2) (edaspidi “arvutamissuunised”). tollimaksudega (18) Peale selle väidavad India valitsus ja üheksa eksportivat tootjat, et komisjon oleks pidanud kontrollima, kas impor- dimaksude ülemäärane tagastamine tootmisprotsessis tar- bitud sisendite suhtes tõepoolest toimus. arvutamisel aluseks ainult juhul, kui kohaldatakse tagastus- süsteeme ja asendamise puhul kasutatavaid tagastussüstee- me. See väide ei ole vastuvõetav, sest ülemäärase vähenda- mise küsimus tekib ainult nõuetekohaselt koostatud tagastussüsteemide/asendamise puhul kasutatavate taga- stussüsteemide hindamisel ning on kindlaks tehtud, et PBS- kava ja DEPB-kava ei ole tagastussüsteemid ega asendamise puhul kasutatavad tagastussüsteemid algmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. (20) India valitsuse ja üheksa eksportiva tootja väitel ei uurinud komisjon, kas India valitsus on kehtestanud süsteemi või menetluse, mille abil on võimalik kontrollida, milliseid sisendeid ja millises koguses tarbitakse eksporttoodete tootmisprotsessis. India valitsuse väitel moodustavad stan- dardsed sisend-/väljundnormid piisava kontrollsüsteemi. (21) See väide on seotud küsimusega, kas PBS-kava ja DEPB- kava saab käsitleda tagastussüsteemina või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemina. Kuna tehti kindlaks, et PBS-kava ja DEPB-kava ei ole tagastussüsteemid ega asendamise puhul kasutatavad tagastussüsteemid algmää- ruse II ja III lisa tähenduses, ei ole vaja teha täiendavaid uurimisi. Isegi kui PBS-kava ja DEPB-kava peaksid vastama II ja III lisas sätestatud kriteeriumidele, tuleb siiski järelda- da, et asjakohane kontrollsüsteem puudub. Sisend- /väljundnormid on tootmisprotsessis tarbitavate võimalike materjalide ja nende koguste loend. Sisend-/väljundnormid ei ole siiski kontrollsüsteem algmääruse II lisa lõike 5 tähenduses. Nende normide alusel ei saa kontrollida toot- misprotsessis tegelikult tarbitavaid sisendeid ega nende sisendite tegelikku importimist. (22) India valitsus ja üheksa eksportivat tootjat väidavad, et komisjon on võtnud tasakaalustava tollimaksu kasutusele ekslikult mitte litsentsi müügi netoväärtuse, vaid DEPB- litsentsi krediidisumma väärtuse alusel. Üks äriühing väi- tis, et litsentsi müügil tasutud müügimaks tuleks subsii- diumi kogusummast maha arvata. (19) Nagu põhjendustes 12–15 selgitatud, saab II ja III lisas sisalduvate eeskirjade alusel kindlaks määrata, kas teatava kava puhul on tegemist tollimaksu tagastussüsteemiga või asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemiga. Impor- ditollimaksude ülemäärane vähendamine on kasu suuruse (1) EÜT L 56, 6. 3. 1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 905/98 (EÜT L 128, 30. 4. 1998, lk 18). (2) EÜT C 394, 17. 12. 1998, lk 6. (23) DEPB praeguste sätete kohaselt on litsentsid saanud äriü- hingul kaks võimalust: importida tooteid (välja arvatud nimekirja “Negative List” kuuluvad tooted), kasutades kohaldatavate imporditollimaksude tasumiseks krediite, või anda litsents üle kolmandatele isikutele. Nagu ajutise määruse põhjenduses 34 selgitatud, leiab komisjon, et “lit- sentsi müümine nimiväärtusest madalama hinnaga on puhtalt kaubanduslik otsus, mis ei mõjuta kavast saadavat 34 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd kasu suurust”. Peale selle loetletakse algmääruse artiklis 7 osi, mida võib subsiidiumisummast maha arvata. Subsii- diumisummast võib maha arvata kõik taotluslõivud ja muud kulud, mis on vältimatud selleks, et vastata subsii- diumi saamise tingimustele või saada subsiidiumi. Tegeli- kult saadavast kasust väiksema kasusumma ülekandmist ning müügimaksu ei saa käsitleda algmääruse artikli 7 tähenduses põhjendatud mahaarvamistena, sest tegemist ei ole vältimatute kuludega, mida kantakse subsiidiumi saa- mise tingimustele vastamiseks või subsiidiumi saamiseks. saadud tegeliku kasu, vaid võimaliku kasu alusel. Et subsii- diumi saamist ei saa väita enne, kui äriühing on krediiti kasutanud, otsustas komisjon, et äriühingu kasu väljendab kõige paremini kogu kasutatud deebetsumma. Seetõttu lükatakse väide tagasi. (24) India valitsus ja üheksa eksportivat tootjat väitsid, et komis- jon arvestas tasakaalustavate tollimaksude kehtestamisega seoses kõnealustest kavadest saadavat kasu osaliselt kaks korda, sest käesolev menetlus ja külmtõmmatud roosteva- basid terasvardaid hõlmav uurimine kattusid. (25) Komisjon järgis sama metoodikat, mida kasutati antibiootikume (1) ja roostevabu terasvardaid (2) käsitlevate menetluste puhul. Algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt määrati tasakaalustatava subsiidiumi summa, jagades sub- siidiumi koguväärtuse ekspordi kogumahuga. Et ekspordi- subsiidiumid ei olnud seotud mitte vaatlusaluse toote eks- pordiga, vaid äriühingute ekspordi kogumahuga, pidas komisjon asjakohaseks kasutada seda meetodit. Selle mee- todi puhul ei võetud teist korda arvesse kasu, mida arves- juba roostevabade terasvarraste suhtes kohaldatava tati tasakaalustava tollimaksu kasutuselevõtmisel, sest subsii- diumide summa jagati ekspordi kogumahuga. (26) Äriühing Raajratna Metal Industries Ltd vaidlustas meeto- di, mida komisjon kasutas PBS-kavast ja DEPB-kavast saa- dava kasu arvutamisel. Äriühing väitis, et arvesse tuleks võtta ainult uurimisperioodil vaatlusaluselt tootelt saadud krediite. Äriühingu väitel tuleks see summa kasu arvutami- seks jagada vaatlusaluse toote vastava ekspordikäibega. (27) Komisjoni arvates tähendaks selle väitega nõustumine, et tasakaalustusmeetmed kehtestataks mitte uurimisperioodil (1) EÜT L 273, 9. 10. 1998, lk 4. (2) EÜT L 202, 18. 7. 1998, lk 44. 2. Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (Export promotion capital goods scheme, EPCGS-kava) (28) Kolm äriühingut esitasid väite ajutise määruse põhjendus- tes 36–39 kirjeldatud EPCGS-kava kohta. See väide käsit- leb kasu jagamist põhivara tavalisele amortisatsioonipe- rioodile. (29) Väideti, et kirjalik teatavakstegemine ja ajutine määrus lahknevad amortisatsiooniperioodide suhtes. Komisjon sel- gitas kõigi vaatlusalust toodet eksportivate tootjate kasuta- tud amortisatsiooniperioodide alusel välja, et keskmine amortisatsiooniperiood on 12 aastat. Nimetatud perioodi kasutati esialgsetes järeldustes ja kiidetakse heaks lõplikul otsustamisel. EPCGS-kava alusel makstava subsiidiumi summa jaotati 12 aastale kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 3. (30) Üks äriühing väitis, et tema kapitalikaupade amortisatsioo- niperiood on üle 21 aasta ning 12 aasta pikkuse keskmise amortisatsiooniperioodi asemel tuleks kasutada seda. (31) Nagu eespool öeldud, selgitasid komisjoni talitused esialg- sete järelduste tegemisel välja, et roostevaba terastraadi tööstuses on kapitalikaupade tavaline amortisatsioonipe- riood 12 aastat, kui lähtuda keskmisest amortisatsioonipe- rioodist, mida kasutavad koostööd tegevad India eksporti- vad tootjad. See on kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikes 3 esitatud nõuetega, milles sätestatakse, et kui subsiidiumi on võimalik siduda põhivara soetamisega, arvutatakse tasa- kaalustatava subsiidiumi summa nii, et see jagatakse perioodiga, mis vastab vaatlusaluse tööstusharu põhivara normaalsele amortisatsiooniperioodile. Seda sätet silmas pidades ei ole asjakohane kasutada konkreetse äriühingu amortisatsiooniperioodi. Seetõttu lükatakse väide tagasi. 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 35 3. Tulumaksust vabastamise kava (32) Äriühing Bhansali Ferromet Ltd ei esitanud oma tuludekla- ratsiooni koopiat komisjoni määratud tähtaja jooksul ning seetõttu käsitletakse teda tulumaksust vabastamise kon- tekstis koostööd mittetegeva äriühinguna. Pärast teatavaks- tegemist esitas kõnealune äriühing oma tuludeklaratsiooni koopia, millest selgus, et ta ei saanud käesolevast kavast mingit kasu. Seepärast kohandatakse äriühingu Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd subsiidiumimarginaali ja selleks mää- ratakse 18,5 %. (34) Kontrollimise käigus tuvastati, et Isibars ja Isinox on seo- tud äriühingud, sest neil on ühised aktsionärid ja ühine juhatus. Dumpinguvastase menetluse ja subsiidiumidevas- tase menetluse käigus on komisjon alati käsitlenud kaht seotud äriühingut ühtse majandusüksusena, et takistada tollimaksudest kõrvalehoidmist. Seetõttu ei saa selle väi- tega nõustuda. Subsiidiumimarginaali arvutamisel kasutas komisjon kaalutud keskmisi väärtusi, sest pidas neid sub- siidiumimarginaali määramisel kõige mõistlikumaks alu- seks. 4. Seotud äriühingud 5. Tasakaalustatavate subsiidiumide suurus (33) Isibars Ltd ja Isinox Ltd väidavad, et komisjon ei oleks pida- nud neid käsitlema seotud äriühingutena, sest nad on eral- diseisvad juriidilised isikud. Kui komisjon peaks neid käsit- lema seotud äriühingutena, oleks ta pidanud kasutama ühtse subsiidiumimarginaali arvutamisel teistsugust mee- todit. (35) Eespool kirjeldatud kavasid käsitlevaid lõplikke järeldusi arvesse võttes määratakse uuritud eksportivatele tootjatele järgmine tasakaalustatavate subsiidiumide suurus: Bhansali Bright Bars Devidayal Indore Wire Isibars/lsinox Kei Industries Macro Bars Mukand Ltd PBS 4,1 % 0,0 % 7,7 % 4,2 % 0,0 % 9,6 % 7,5 % DEPB 14,4 % 18,4 % 10,7 % 7,8 % 0,0 % 12,6 % 5,7 % Raajratna 23,3 % 13,7 % Triveni Shinton 0,0 % 0,0 % Venus Wire 19,8 % 14,3 % EPCGS 0,0 % 0,0 % 0,9 % 1,2 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % Tulumaks 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 0,0 % 3,2 % 0,0 % 5,9 % 0,0 % 1,3 % Kokku 18,5 % 18,4 % 19,3 % 13,2 % 0,0 % 25,4 % 13,2 % 42,9 % 0,0 % 35,4 % (36) Käesoleva uurimise käigus koostööd mitteteinud India äriühingute lõplikult kehtestatud subsiidiumisumma protsendina ühenduse piiril kehtivast vabast netohinnast on 48,8 %, mis on suurim summa, mida kõnealuste kavade alusel on koostööd tegevatele eksportijatele määratud. II. KOREA 1. Laenuprogrammid a) Intressi viitemäära arvutamine (37) Korea valitsus väitis, et laenude puhul subsiidiumisumma arvutamisel oleks pidanud saaja kasu asemel lähtuma valitsuse kuludest, võttes arvesse subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu (ASCM) artikli 19 lõiget 4 ja artikli 6 lõike 1 punkti a ning selle lisa punkte k ja l. ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd 36 (38) Leitakse, et Korea valitsuse nimetatud sätteid ei saa uurita- vate laenuprogrammide suhtes kohaldada. Subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 19 lõikes 4 sätes- tatakse, et tasakaalustav tollimaks ei tohi olla suurem kui saadud kasu alusel arvutatud subsiidium. Seda sätet järgiti, täites laenude puhul subsiidiumi arvutamist käsitlevaid sel- gesõnalisi eeskirju, mis on sätestatud subsiidiumide ja tasa- kaalustusmeetmete lepingu artikli 14 punkti b sätteid sisal- davas algmääruse artiklis 5 ja artikli 6 punktis b. Nendes eeskirjades on selgelt kindlaks määratud, et subsiidium arvutatakse kasu alusel, mis võrdub laenu saava äriühingu makstava summa ja sellise summa vahega, mida kõnealune äriühing oleks pidanud maksma võrreldava kommerts- laenu eest. Subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 19 lõikega 4 ei nõuta, et subsiidium tuleb arvutada valitsuse kulude alusel. Subsiidiumide ja tasakaalustusmeet- mete lepingu artikli 6 lõike 1 punktis a käsitletakse teata- vatel asjaoludel eeldatavat tõsist kahju ning seda ei kohal- data tasakaalustavat tollimaksu käsitleva menetluse suhtes. lisa Subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu I punktis k, mis on esitatud ka algmääruse I lisas, sätesta- takse ekspordikrediidi erieeskirjad, mis kujutavad endast laenude puhul tehtavaid erandeid subsiidiumide arvutamist käsitlevatest üldeeskirjadest. Punktis l ei ole ette nähtud, et algmääruse artiklis 5 ja artikli 6 punktis b sätestatud selge- sõnaliste eeskirjade asemel tuleks lähtuda valitsuse kuludel põhinevast lähenemisviisist, sest see punkt sisaldus juba GATTi läbirääkimiste Tokyo voorus vastuvõetud ekspor disubsiidiumide selgitusloendis ning tol ajal ei olnud saaja saadaval kasul põhinevat lähenemisviisi veel WTO eeskir- jadesse üle võetud. (39) Peale selle väitis Korea valitsus, et valitsuse laenuprogram- milt makstava intressi ja kommertslaenu intressi võrdlus põhineks ekslikul oletusel, et majanduses on kõigi laenude intressimäärad võrdsed. (42) Uurimise käigus selgus, et ajaliselt muutudes kajastavad kommertslaenude intressimäärad turutingimusi. Selliste laenude intressimäärad oleksid olnud uurimisperioodil ühesugused olenemata sellest, kas need anti valitsuslaen- uga samal ajal või mitte. Järelikult ei kaldu komisjon kõr- vale algmääruses ja arvutamissuunistes sätestatud tava- praktikast. Seetõttu lükatakse väide tagasi. (43) Kaks Korea eksportivat tootjat väitsid, et komisjon liigitas laenud põhisumma alusel meelevaldselt viide kategooriasse ja et see on vastuolus Korea pankade tavapraktikaga ning et järelikult ei ole intressimäära kindlaksmääramine laenu- summa alusel asjakohane meetod intressi viitemäära keh- testamiseks. Üks Korea eksportiv tootja väitis, et kuna Korea pangad ei käsitle laenusummat intressimäära kehtes- tamisel otsustava tegurina, peaks komisjon lähtuma üks- nes tootja kommertslaenu tegelikust keskmisest intressi- määrast. Kaks Korea eksportivat tootjat väitsid ka, et komisjon peaks kasutama nn EXIM-SM-laenude intressi viitemäärana kaubanduslaenude intressimäärasid. (44) Vastusena nendele väidetele leitakse, et algmääruse artikli 6 punktis b on selgelt sätestatud, et subsiidiumi arvutamise aluseks on võrreldav kommertslaen, mille äriühing saab turult. Seepärast peab ühendus selles valdkonnas vastavalt arvutamissuunistele võrdlema sarnase suuruse, eesmärgi ja tasumise tähtajaga laene. Korea eksportivate tootjate saa- dud kaubanduslaenud (st lühiajalised laenud tegevuskulude katteks) erinevad kõnealustest EXIM-SM-laenudest ees- märgi (vt ajutise määruse põhjendus 126) ja laenuperioodi poolest ega ole seega võrreldavad laenud. Seetõttu lüka- takse kõnealused väited tagasi. (40) Komisjon ei eelda, et kõik laenud on võrdsed, kuid kasutas võrdluses lähtepunktina laene, mida peeti võrreldavaks võla tasumise tähtaja, laenu põhiosa suuruse ja laenu ees- märgi seisukohalt, nagu nõutakse algmääruse artikli 6 punktis b. (45) Kaks Korea eksportivat tootjad väitsid ka, et komisjon kasutas Korea finantskriisist tulenevaid ebaharilikult kõr- geid intressimäärasid enne kõnealust kriisi antud laenude intressitoetuste arvutamiseks. (41) Samuti väitis Korea valitsus, et asjakohane intressi viite- määr peaks olema kõnealuse laenuga samal ajal antud võr- reldava laenu intressimäär, selle asemel et kasutataks uuri- misperioodil valitsenud intressimäärasid, sest tol perioodil oli intressimäär finantskriisi tõttu tavalisest kõrgem. (46) Algmääruse artikli 6 punktis b sätestatakse, et kasu arvu- tatakse valitsuslaenude intresside ja võrreldavate kom- mertslaenude intresside võrdlemise teel. Selleks võrreldi uurimisperioodil valitsuslaenude keskmisi intressimäärasid võrreldavate kommertslaenude keskmiste intressimäärade- ga. Seetõttu lükatakse väide tagasi. 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 37 b) Kalavõrkude tootmise laen (Fishing net production loan, FNPL) täidetud, sest äriühingutel oli võimalik kasu saada ainult juhul, kui nende eksport ületas teatava piirmäära. Seetõttu lükatakse Korea valitsuse väide tagasi. (47) Korea valitsus väitis, et kuna see laen on mõeldud spetsiaal- selt kalavõrgutootjatele, ei saa sellest kasu roostevaba teras- traadi eksportijad ja see ei ole suunatud terasetööstusele. Peale selle hoiaks nii kalavõrkude kui ka roostevaba teras- traadi tootmisega tegelev äriühing kõnealuste tootmisvald- kondade rahaliste vahendite haldamise ja raamatupidamise lahus. (48) Uurimise käigus tehti kindlaks, et roostevaba terastraati eksportivad tootjad, nagu tõdes Korea valitsus, said seda laenu tasakaalustusmeetmete kohaldamist võimaldavat seetõttu, et see oli mõeldud spetsiaalselt kalavõrgutootja- tele. See, et kõnealune kava ei ole konkreetselt mõeldud uurimisaluse toote valmistamisega tegelevale tööstusharu- le, on tähtsusetu, kui laenuprogramm ise on spetsiifiline ja sellest saadavat kasu saab seostada vaatlusaluse toote val- mistamisega. Käesoleval juhul ongi tegemist sellega, et sub- sideeritud laen vähendas tootja üldisi rahastamiskulusid, mis samuti on kasulik vaatlusaluse toote seisukohalt. Ei esi- tatud ühtki tõendit selle kohta, et asjaomaste eksportivate tootjate rahaliste vahendite haldamine toimus nii, et laenu andmine ei mõjutaks äriühingu üldisi rahastamiskulusid. Seetõttu lükatakse see väide tagasi. c) Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate tegevuse alustamise ja edendamise fondist antavad laenud (SME-SPFL) (49) Korea valitsus väitis, et Pusan Metropolitan City Support Fund Establishment and Operation By-law alusel antud C-liiki lae- nud ei olnud seotud ekspordisuutlikkusega, sest sellise laenu saamiseks kehtestatud 8 põhi- ja 12 lisakriteeriumi on objektiivsed ja neutraalsed. Ainus ekspordiga seotud element on see, et erilist tähelepanu pööratakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, kelle eksportmüük moodustab rohkem kui 20 % nende kogukäibest. Kava ees- märk ei ole edendada eksporti, vaid kasutada ekspordi osa- kaalu tehnoloogiaarendusega seotud tegevuse kaudse näi- tajana. d) Tehnoloogiaarenduse laen (Technology development business loan, TDBL)/teaduse ja tehnoloogia edendamise fond (Science and technology promotion fund, STPF) (51) Korea valitsus väitis, et nendest programmidest antakse toetust teadusuuringutele kooskõlas subsiidiumide ja tasa- kaalustusmeetmete lepingu artikli 8 lõike 2 punktiga a ning seetõttu ei kuulu need vaidlustamisele ja nende suhtes ei saa kehtestada tasakaalustusmeetmeid. Peale selle on teh- noloogia arendamine ning teaduse ja tehnoloogia edenda- mine subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses objektiivsed ja neu- traalsed kriteeriumid ning kõnealused programmid on üld- juhul kättesaadavad kõigile tehnoloogiaarenduse projekti- desse investeerivatele tööstusharudele ega ole seega spetsiifilised. Teaduse ja tehnoloogia edendamise fondi osas väitis Korea valitsus, et kuna teadus- ja tehnoloogia- ministeerium lähtub arusaadavatest ja objektiivsetest kri- teeriumidest, ei saa ta kasutada oma kaalutlusõigust prio- riteetsete projektide väljavalimisel, ning et komisjon ei ole esitanud ühtki tõendit suvaõiguse kasutamise kohta. (52) Väide, et kumbki programm ei kuulu vaidlustamisele, lüka- takse tagasi põhjendustes 75–77 esitatud põhjustel. Ei esi- tatud ühtki tõendit, mis seaksid kahtluse alla esialgse järel- duse, et TDBL oli konkreetselt suunatud teatavatesse tööstus- ja kaubandusministeeriumi kindlaksmääratud projektidesse investeerivatele tööstusharudele. Peale selle ei esitatud STPF osas teavet teadus- ja tehnoloogiaministee- riumi kasutatud kriteeriumide kohta. Uurimise käigus tehti kindlaks, et aeg-ajalt tegi teadus- ja tehnoloogiaministee- rium siiski otsuseid prioriteetsete projektide kohta. Seda peetakse piisavaks tõendiks selle kohta, et STPF on de facto spetsiifiline fond algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti c tähenduses. Seetõttu lükatakse tagasi väide, et kavad ei ole spetsiifilised. e) Ekspordilaenud (50) Hoolimata sellest, et ekspordisuutlikkusega seotud tegur on ainult üks mitmest kriteeriumist, tähendab see siiski, et kava on seotud ekspordisuutlikkusega ja järelikult spetsii- filine. See on selgelt sätestatud algmääruse artikli 3 lõike 4 punktis a, kus öeldakse, et spetsiifiliseks peetakse subsiidiu- mi, mis on juriidiliselt või faktiliselt üheainsa või mitme tingimuse kaudu seotud ekspordisuutlikkusega. Kuna toe- tust andev asutus peab ühe tingimusena arvestama seda, et vähemalt teatud miinimumosa kogukäibest moodustaks eksport, on see ekspordisuutlikkusega seotust eeldav nõue (53) Üks Korea eksportiv tootja väitis, et komisjon ei võtnud ja tegi EXIM-SM- arvesse teatavat kontrollitud teavet laenudest saadava kasu kindlaksmääramisel arvutusvea. (54) Seda väidet tuleb pidada põhjendatuks. Asjaomase äri- ühingu subsiidiumisummat on asjakohasel viisil kohanda- tud. 38 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd (55) Korea valitsus väitis, et kuna EXIM-EC- (transpordieelne etapp), EXIM-SM- ja EXIM–FIC-laenude intressimäärad olid EXIMi poolt tegelikult fondidele makstavate laenude intres- simääradest kõrgemad, ei saa EXIM-EC-, EXIM-SM- ja EXIM-FIC-laenude suhtes tasakaalustusmeetmeid kohalda- da. Peale selle väitis Korea valitsus, et subsiidiumide ja tasa- kaalustusmeetmete lepingu artikli 3 lõike 1 punkti a joo- nealuses märkuses nr 5 öeldakse, et I lisas osutatud meetmeid, mis ei ole ekspordisubsiidiumid, ei tohi kõnea- luse lepingu selle või teiste sätete alusel keelata. (56) Leitakse, et need väited kehtivad ainult algmääruse I lisa punktis k määratletud ekspordikrediidi osas. Nagu ajutise määruse põhjendustes 129 ja 139 selgitatud, ei käsitleta EXIM-EC- (transpordieelne etapp), EXIM-SM- ja EXIM-FIC- laene ekspordikrediidina ja need ei kuulu algmääruse I lisa punkti k kohaldamisalasse. Seetõttu lükatakse kõnealused väited tagasi. (57) Korea valitsus väitis, et EXIM-FIC-laenud ei ole subsiidiu- mide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 3 lõike 1 tähenduses sõltuvad eksporditegevusest ega ka sellest, et importkauba asemel kasutatakse kodumaist kaupa. Peale selle väidab Korea valitsus, et kuna EXIM-FIC-laen on kät- tesaadav paljudele tööstusharudele ja et välisinvesteerin- gute kriteerium on subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses objektiivne ja neutraalne, ei ole EXIM-FIC-laen spetsiifiline. (58) Vastusena nendele väidetele otsustas komisjon, et EXIM- FIC-laenud on kättesaadavad ainult välismaale investeeri- vatele äriühingutele ning on seetõttu algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti b tähenduses spetsiifilised, sest nad ei põhine neutraalsetel kriteeriumidel, nagu on selgitatud põhjendus- tes 80–84. Leiti, et EXIM-FIC-laenud ei ole subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 3 lõike 1 tähendu- ses sõltuvad ekspordisuutlikkusest ega ka sellest, et import- kauba asemel kasutatakse kodumaist kaupa. 2. Kindlasummalise tagasimakse süsteem (59) Korea valitsus väitis, et tegemist on tagastussüsteemiga lisa subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu I punkti i ning II ja III lisa tähenduses, ning lisas, et impor- dimakse ei tagastata suuremal määral kui eksporttoote val- mistamisel tarbitud imporditud sisenditele määratud mak- sude puhul (arvestades maha hariliku kaonormi). (60) Vastusena nendele väidetele leitakse, et kuna puudub kohustus importida eksporttoote valmistamisel kasutata- vaid sisendeid, ei ole kindlasummalise tagasimakse süsteem tollimaksu tagastussüsteem ega asendamise puhul kasuta- tav tagastussüsteem subsiidiumide ja tasakaalustusmeet- mete lepingu I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Tegelikult kuulub Koreas rakendatav kindlasummalise tagasimakse süsteem subsiidiumide ja tasakaalustusmeet- mete lepingu artiklit 1 sisaldava algmääruse artikli 2 koha- selt subsiidiumi üldmääratluse alla. Tegemist on subsiidiu- miga, sest Korea valitsus annab ekspordi FOB-väärtusel põhinevat rahalist toetust, mis toob saajale otsest kasu. Tegemist on juriidiliselt ekspordisuutlikkusest sõltuva sub- siidiumiga ja seepärast peetakse seda algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel spetsiifiliseks. Järelikult ei teki alg- määruse artikli 2 lõike 1 punkti a alapunktis ii osutatud imporditollimaksude ülemäärase vähendamise küsimust, sest see on asjakohane ainult tagastussüsteemide ja asen- damise puhul kasutatavate tagastussüsteemide osas koos- kõlas algmääruse I–III lisa sätetega. Seetõttu lükatakse kõnealused väited tagasi. (61) Korea valitsus väitis, et kui puudub võimalike ülemääraste maksete kindlakstegemise süsteem või menetlus ja kui uurimist korraldavad ametiasutused peavad seda vajali- kuks, korraldatakse subsiidiumide ja tasakaalustusmeet- mete lepingu II lisa II osa punkti 2 kohaselt täiendav uuri- mine kooskõlas II lisa II osa punktiga 1. Korea valitsus väitis, et kuna komisjon ei uurinud, kas impordimaksude ülemäärane tagastamine eksporttoote tootmisprotsessis tarbitud sisendite suhtes tõepoolest toimus, ei ole alust järeldada, et Koreas rakendatav kindlasummalise tagasi- makse süsteem on algmääruse artikli 3 lõike 4 punktis a nimetatud spetsiifiline subsiidium. (62) Leitakse, et see väide ei ole asjakohane, sest subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu II lisa II osa punktis 2 käsitletakse tollimaksu tagastussüsteemi, mida vaatlusalune programm ei ole, nagu eespool selgitatud. Isegi kui tege- mist oleks tollimaksu tagastussüsteemiga, on algmääruse II lisa II osa punktis 5 ja III lisa II osa punktis 3 sätestatud, et tegelikel tehingutel põhineva uurimise peab korraldama ekspordiriigi valitsus. Korea valitsus sellist uurimist ei kor- raldanud. Seepärast ei kontrollinud komisjon, kas impor- dimaksude ülemäärane tagastamine eksporttoote valmista- misel tarbitud sisendite suhtes tõepoolest toimus. (63) Ühe Korea eksportiva tootja väitel ei ole alust komisjoni väitel, et puudub süsteem või menetlus, mille abil on või- malik kontrollida, milliseid sisendeid ja millises koguses eksporttoote valmistamisel tarbitakse, sest tollimaksu taga- simaksed on lubatud ainult eksporttoodete valmistamisel tegelikult kasutatud sisendite puhul ja tegelikult tasutud imporditollimaksude eest. 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 39 (64) Vastusena nendele väidetele leitakse, et kindlasummalise tagasimakse süsteemi kohaselt saadavate toetuste summa- sid ei arvutata tootmisprotsessis tegelikult tarbitud sise- ndite või tegelikult tasutud imporditollimaksu alusel, vaid need väljendatakse koguekspordi alusel üldsummana. See- tõttu lükatakse need väited tagasi. — artikkel 25 (maksude ümberarvutus tootlikkuse tõstmi- seks rajatistesse tehtavate investeeringute osas), — artikkel 27 (ajutine maksude ümberarvutus investeerin- gute osas). (65) Peale selle väitis üks Korea eksportiv tootja, kes maksis imporditollimaksu vaatlusaluse toote valmistamisel kasu- tatud toormaterjalide pealt ja eksportis vaatlusalust toodet, et ta ei saanud kõnealusest süsteemist mingit kasu, sest tol- limaksu tagasimakse oli väiksem kui summa, mille ta oleks saanud individuaalsüsteemi kasutamisel. Peale selle väitis Korea valitsus, et kindlasummalise tollimaksu tagastussüs- teemi kasutanud Korea eksportiv tootja esitas komisjonile tõendid selle kohta, et tema impordimaksude tagasimak- sed on palju väiksemad kui uurimisperioodil eksporttoote valmistamisel tarbitud imporditud sisenditele määratud maksud. (66) Vastusena nendele väidetele leitakse, et eespool selgitatud põhjustel käsitletakse kindlasummalise tagasimakse süs- teemi alusel tehtavaid makseid ekspordisuutlikkusel põhi- nevate toetustena, mis on seetõttu spetsiifilised ja mille suhtes saab algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti a alusel keh- testada tasakaalustusmeetmed. Peale selle ei ole tähtsust, kas heakskiidetud tollimaksu tagastussüsteemi kasutamine oleks olnud eksportivale tootjale kasulikum, sest ta otsus- tas saada kasu süsteemist, mis on tasakaalustatav subsii- dium. Seetõttu lükatakse need väited tagasi. 3. Maksuprogrammid a) Töötleva tööstuse piirangu mittespetsiifilisus (67) Komisjon leidis oma esialgses otsuses, et maksuvabastuste ja -vähenduste järelevalve seaduse (Tax Exemption and Reduction Control Law; TERCL) teatavad artiklid võimalda- vad kehtestada tasakaalustusmeetmed, sest algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a kohaselt on tegemist spetsiifilise toetusega, mis on suunatud teatavatele ettevõtetele, seal- hulgas ka töötleva tööstuse ettevõtetele. Need artiklid on järgmised: — artikkel 7 (spetsiaalsed maksuvähendused ja vabastused töötleva tööstuse väikestele ja keskmise suurusega ette- võtjatele jne), — artikkel 8 (reserv tehnoloogiaarenduse tarvis), — artikkel 9 (maksude ümberarvutus tehnoloogia- ja per- sonaliarenduse kulude osas), kohaldada märkimisväärselt (68) Korea valitsus väitis, et kuna nende artiklite sätteid võivad paljud tegelikult tööstusharud/ettevõtted, ei ole need subsiidiumide ja tasa- kaalustusmeetmete lepingu artikli 2 lõike 1 punktide a, b ja c tähenduses spetsiifilised ja järelikult ei võimalda need kehtestada tasakaalustusmeetmeid (need subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu lõiked on esitatud ka alg- määruse artikli 3 lõike 2 punktides a, b ja c). Korea valitsus rõhutas eelkõige, et töötleva tööstuse mõiste on väga lai ning hõlmab tegelikult kümneid tuhandeid tööstusharude allkategooriaid. (69) Spetsiifilisuse aluspõhimõte seisneb selles, et subsiidiumi suhtes, mis teatavatele ettevõtetele teiste ees eeliseid andes moonutab rahvamajanduse ressursside jaotust, tuleb võtta tasakaalustusmeetmeid, kui subsiidium tekitab kahju. Kui subsiidiumi saamise õigust piiratakse rahvamajanduses mitteneutraalsete kriteeriumide abil, on eeldatavasti tege- mist sellise ressursside jaotuse moonutamisega. See põhi- mõte on aluseks subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 2 lõike 1 punktile a ja algmääruse artikli 3 lõike 2 punktile a, milles sätestatakse, et subsiidium on spetsiifiline, kui toetust andev asutus või õigusaktid, mida järgides toetust andev asutus toimib, piiravad subsiidiumi saamise õiguse selgesõnaliselt teatud ettevõtetega. Käeso- leval juhul leitakse, et ehkki töötleva tööstuse mõiste võib olla väga lai, on siiski tõsiasi, et TERCLi eespool nimetatud artiklite sätete eesmärk on piirata nende alusel kasu saavate ettevõtete ringi, sidudes toetuse saamise õiguse muude mit- teneutraalsete kriteeriumidega, näiteks investeeringutega teatavat liiki kõrgtehnoloogilistesse toodetesse või välisin- vesteeringutega. (70) Korea valitsuse väitel on kõnealused kriteeriumid neutraal- sed, sest kõigil äriühingutel on võrdne võimalus subsii- diume kasutada. Näiteks väidetakse, et välisinvesteeringuid tegevale äriühingule antav subsiidium ei ole spetsiifiline, sest välisinvesteeringuid võivad teha kõik äriühingud. Selle väite kohaselt ei ole aga näiteks tekstiilitööstuse äriühingu- tega piirduv subsiidium spetsiifiline, sest kõik äriühingud võivad oma tegevust mitmekesistades hõlmata tekstiili- tööstuse. Selleks, et subsiidiumide ja tasakaalustusmeet- mete lepingus nimetatud spetsiifilisuse mõistel oleks tähen- dus, peab see hõlmama olukordi, kus riigid kehtestavad subsiidiumide andmisele tingimused, mille kohta nad tea- vad ette, et need piiravad rangelt äriühingute arvu, kel on õigus taotleda subsiidiumi; selliste subsiidiumide eesmärk on anda teatavatele ettevõtetele eeliseid. Seetõttu ei ole toe- tuse saajate valimisel Korea valitsuse poolt kasutatavad kri- teeriumid neutraalsed ning, nagu selgitatud allpool, raken- duselt horisontaalsed, nagu nõutud algmääruse artikli 3 lõike 2 punktis b. Seepärast leitakse, et TERCLi kõnealuste artiklite alusel antavad subsiidiumid on spetsiifilised; konk- reetsete kavadega seotud üksikasjalikumad põhjendused esitatakse allpool. 40 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd b) Põhjendamatu uurimine komisjonil on õigus neid uurida ja soovitada vajaduse kor- ral tasakaalustusmeetmete kehtestamist. (71) Korea valitsus väitis, et kuna käesolevas menetluses kae- buse esitanud osapool ei esitanud ühtki väidet TERCLi tea- tavate artiklite maksustamissätete kohta, ei tohiks neid sät- teid arvesse võtta ühegi käesoleva menetluse käigus tehtava otsuse puhul. Tegemist on järgmiste artiklitega: — artikkel 5 (spetsiaalne maksude ümberarvutus väikes- (75) tele ja keskmise suurusega ettevõtjatele), — artikkel 7 (spetsiaalsed maksuvähendused ja -vabastused töötleva tööstuse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele jne), — artikkel 27 (ajutine maksude ümberarvutus investeerin- gute osas). (72) Korea valitsus väitis eelkõige, et: i) ii) subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artik- lis 11 (algmääruse artikkel 10) on loetletud kaebuses esitatav teave, sealhulgas tõendid subsiidiumide ole- masolu ning kõnealuse subsiidiumi summa ja laadi kohta; ja tasakaalustusmeetmete subsiidiumide lepingu artikli 12 lõikes 1 (algmääruse artikkel 11) sätestatak- se, et huvitatud liikmetele ja kõigile tasakaalustava tol- limaksu uurimisest huvitatud isikutele teatatakse, mil- list teavet ametiasutused nõuavad; iii) subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingute VI lisa punktis 7 (algmääruse artikli 26 lõige 3) sätes- tatakse, et enne külastust (kontrollkäiku) peaks olema üldine tava anda asjaomastele äriühingutele teavet kontrollitava teabe ja muu esitatava teabe üldise laadi kohta. (73) Korea valitsuse väitel on subsiidiumide ja tasakaalustus- meetmete lepingu kõnealuseid sätteid eiratud, sest otsuste tegemisel on arvesse võetud programme, mille suhtes ei ole kaebusi esitatud, ning Korea valitsuse ja mõned koostööd tegevad eksportivad tootjad on jäetud ilma võimalusest end asjakohasel viisil kaitsta. (74) Vastusena Korea valitsuse väidetele leitakse, et kaebuse esi- tamisel ei pea esitajad tundma üksikasjalikult kolmanda riigi väidetavaid subsideerimisprogramme. Käesoleval juhul esitas kaebuse esitaja hulgaliselt andmeid TERCLi sätete alusel antud väidetavate maksusoodustuste kohta. Uurimise käigus avastati veel teisigi TERCLi teatavate sätete alusel antud maksusoodustusi, mida kaebuses konkreetselt ei nimetatud, kuid millel oli väidetavate kavade omaga väga sarnane mõju. Silmas pidades nende subsiidiumide laadi ja eelkõige fakti, et neid makstakse TERCLi üldises raamisti- kus (millega seoses kaebuse esitaja on esitanud mitu sub- et siidiumeid puudutavat väidet), järeldus, tehakse c) TERCLi artikkel 8 (reserv tehnoloogiaarenduse tarvis) Lisaks sellele, et käesoleva artikli sätted ei ole spetsiifilised, väitis Korea valitsus ka seda, et selle artikli alusel antav sub- siidium on uurimis- ja arendustegevuse subsiidium, mida ei saa vaidlustada ja mida on nimetatud subsiidiumide ja tasa- kaalustusmeetmete lepingu artikli 8 lõike 2 punktis a (see subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu lõige on esitatud ka algmääruse artikli 4 lõikes 2). (76) Märgitakse, et kui subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 8 lõike 2 punktis a esitatud nõuetele vasta- vatest uurimis- ja arendustegevuse subsiidiumidest teata- takse Maailma Kaubandusorganisatsioonile kooskõlas kõnealuse lepingu artikli 8 lõikega 3, ei tohi selliste subsii- diumide suhtes uurimist isegi algatada. TERCLi artikli 8 kohta märgitakse, et Korea ei ole sellest Maailma Kauban- dusorganisatsioonile subsiidiumide ja tasakaalustusmeet- mete lepingu artikli 8 lõike 3 kohaselt teatanud. Järelikult oli komisjonil õigus TERCLi kõnealuse sätte suhtes uuri- mist algatada. Korea valitsus peab esitama tõendid, mis kinnitavad tema väidet, et see säte ei kuulu vaidlustamisele ja et selle suhtes ei tohi tasakaalustusmeetmeid kehtestada. Uurimise alguses andis komisjon Korea valitsusele võima- luse tõendeid esitada, kuid valitsus ei ole seda teinud. Nen- del asjaoludel võib selle artikli alusel saadava kasu suhtes kehtestada tasakaalustusmeetmed. (77) Korea valitsuse mittespetsiifilisust käsitleva väite osas lei- takse, et kava ei ole neutraalne, sest selles eristatakse tava- lisi ja tehnoloogiamahukaid äriühinguid. Viimased saavad suuremat kasu. Selline eristamine näitab, et kriteeriumid ei ole neutraalsed ja nende alusel jäetakse välja palju äriühin- guid, kellele selline tehnoloogiaarendus ei ole vajalik. Neil ja põhjendustes 67–70 nimetatud põhjustel leitakse, et TERCLi artikli 8 alusel antav subsiidium on spetsiifiline, ja seetõttu võib selle suhtes kehtestada tasakaalustusmeet- med. d) TERCLi artikkel 9 (maksude ümberarvutus tehnoloogia- ja personaliarenduse kulude osas) (78) Lisaks sellele, et käesoleva artikli sätted ei ole spetsiifilised, väitis Korea valitsus ka seda, et tehnoloogia- ja personalia- renduse kriteerium on subsiidiumide ja tasakaalustusmeet- mete lepingu artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses objek- tiivne ja neutraalne. Leitakse, et kõnealust kriteeriumit ei saa siiski pidada neutraalseks ei subsiidiumide ja tasakaa- lustusmeetmete lepingu kõnealuse artikli ega algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti b tähenduses. Viimati nimetatud 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 41 (83) artiklis nõutakse, et objektiivsed kriteeriumid ja tingimu- sed peavad olema neutraalsed, majanduslikku laadi ja rakenduselt horisontaalsed. TERCLi kõnealuse artikli sät- teid ei peeta horisontaalseks, sest teatavad tööstussektori äriühingud on teiste sektorite äriühingutest rohkem tehno- loogiale orienteeritud ning seetõttu on tõenäolisem, et just nemad saavad selle sätte alusel kasu. TERCLi kõnealuse sätte kehtestamisega andis Korea valitsus teatavate tööstus- sektorite äriühingutele ebaproportsionaalse eelise. (79) Kõnealust kava peetakse spetsiifiliseks, sest see piirdub tea- tavate ettevõtetega (vt põhjendused 67–70), ning seetõttu võib selle suhtes kehtestada tasakaalustusmeetmed. Kava on spetsiifiline ka algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti b alu- sel ning seetõttu võib selle suhtes kehtestada tasakaalustus- meetmed. ja Peale selle väitis Korea valitsus, et välisinvesteeringute kri- teerium on subsiidiumide tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses objektiivne ja neutraalne. Leitakse, et kõnealust kriteeriumi ei saa siiski pidada neutraalseks ei subsiidiumide ja tasakaalustusmeet- mete lepingu kõnealuse artikli ega algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti b tähenduses. Viimati nimetatud artiklis nõutakse, et objektiivsed kriteeriumid ja tingimused pea- vad olema neutraalsed, majanduslikku laadi ja rakenduselt horisontaalsed. TERCLi kõnealuse artikli sätteid ei saa pidada objektiivseks, sest on ette teada, et äriühingutel, mis ei investeeri välismaale, ei ole õigust subsiidiumi saada. Järelikult ei ole kõnealune kriteerium neutraalne ega raken- duselt horisontaalne. TERCLi kõnealuse sätte kehtestami- sega andis Korea valitsus eelise piiratud hulgale välisriiki- des tegutsemisest huvitatud ettevõtetele. (84) Järelikult on TERCLi kõnealune säte algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a alusel spetsiifiline ning seetõttu võib selle suhtes kehtestada tasakaalustusmeetmed. e) TERCLi artikkel 23 (välisinvesteeringute kahjumi reserv) (80) Korea valitsus märkis, et alates 1998. aasta 1. jaanuarist selle artikli sätted ei kehti. Peale selle väitis Korea valitsus, et selle artikli sätteid võivad kohaldada paljud tööstusha- rud ja et välisinvesteeringute kriteerium on subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses objektiivne ja neutraalne. pärast (81) Kõnealune säte käsitleb maksude edasilükkamist, mille kohaselt tasumisele kuuluvad maksud lisatakse äriühingu maksustamisbaasile kaheaastast maksuvaba perioodi võrdsete summadena kolme aasta jooksul. Mak- sude osas, mille tasumine lükkus edasi selle artikli kehti- vusaja viimasel aastal (maksuaasta 1997), said kõnealust maksustamissätet kohaldavad ärihingud kasu kogu uuri- misperioodi vältel (1. aprill 1997 kuni 31. märts 1998) ja veel mitme järgneva aasta jooksul. (82) Korea valitsus väitis, et käesoleva artikli sätteid võivad kohaldada paljud tööstusharud, kuid komisjon leidis oma esialgsetes järeldustes, et kõnealused sätted käsitlevad ainult selliseid Korea äriühinguid, kes investeerivad välis- maale. Vastupidise kohta ei ole uut teavet esitatud. Lisaks Korea valitsuse väitele, et töötlevale tööstusele antavad sub- siidiumid ei ole spetsiifilised (vt põhjendused 67–70), on kindel ka see, et TERCLi artikli 23 sätete alusel antavast subsiidiumist saadav kasu piirdub teatavate ettevõtetega. Järelikult on kõnealune säte algmääruse artikli 3 lõike 2 punkti a alusel spetsiifiline ning seetõttu võib selle suhtes kehtestada tasakaalustusmeetmed. (85) (86) f) TERCLi artikkel 25 (maksude ümberarvutus tootlikkuse tõstmiseks rajatistesse tehtavate investeeringute osas) säte käsitlev sooduskohtlemist Lisaks sellele, et käesoleva artikli sätted ei ole spetsiifilised, väitis Korea valitsus ka seda, et artiklis sisalduv omamaiste toodete kustutati 1996. aasta lõpus, st enne uurimisperioodi algust. Komis- jon on oma esialgsetes järeldustes tõepoolest märkinud, et artiklis sisalduv säte importtoodete (soodustus 3 %) ja oma- maiste toodete (soodustus 10 %) suhtes kehtivate erinevate maksusoodustusmäärade kohta kustutati 1996. aasta lõpus. Et aga äriühingud, kelle investeerimisprojektid alg- asid enne 1996. aasta lõppu ja jätkusid pärast seda, võisid siiski valida enne seda kuupäeva kehtinud määrade kasu- tamise, saadi kasu ka uurimisperioodi vältel. suhtes toodete ja omamaiste Importtoodete enne 1996. aasta lõppu kehtinud erinevatest määradest lähtuvalt on juba otsustatud, et kava on algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti b alusel spetsiifiline. Korea valitsus on esitanud üldise väite, et tegemist ei ole spetsiifilise kavaga. Seda väi- det silmas pidades leitakse, et kuna kõnealune kava piirdub teatavate ettevõtetega (vt põhjendused 67–70), on see spet- siifiline ja selle suhtes võib kehtestada tasakaalustusmeet- med. On ette teada, et teatavatel ettevõtetel on ainuüksi oma äritegevuse liigist tulenevalt suurem tõenäosus saada kasu tootlikkuse tõstmiseks antavatest maksusoodustus- test. Seepärast on paratamatu, et selle kava alusel saadav kasu on suunatud eelkõige teatavatele sektoritele. 42 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd g) TERCLi artikkel 27 (ajutine maksude ümberarvutus investeeringute osas) (87) Lisaks sellele, et käesoleva artikli sätted ei ole spetsiifilised, väitis Korea valitsus ka seda, et omamaiste toodete sooduskohtlemist käsitlev säte kustutati 1996. aasta lõpus. Komisjon on oma esialgsetes järeldustes tõepoolest märkinud, et selle artikli alusel saadava kasu suhtes tuleks kehtestada tasakaalustavad meetmed, sest äriühingutel on õigus kasutada enne 1996. aastat alustatud investeerimisprojektide puhul maksusoodustusmäärasid, mis kehtisid imporditud (soodustus 3 %) ja omamaiste seadmete (soodustus 10 %) suhtes enne 1996. aasta lõppu. Järelikult saadi kasu ka uurimisperioodi vältel. (88) Kõnealust kava peetakse spetsiifiliseks, sest see piirdub teatavate ettevõtetega (vt põhjendused 67–70) ning seetõttu võib selle suhtes kehtestada tasakaalustusmeetmed. Enne 1996. aasta lõppu kehtinud erinevatest määradest lähtuvalt leitakse, et kava on algmääruse artikli 3 lõike 4 punkti b alusel spetsiifiline. Artikli 25 osas esitatud üldist mittespetsiifilisuse väidet silmas pidades leitakse, et selle kava alusel saab toetust maksta ainult sellistele äriühingutele, kes investeerivad tootlikkuse tõstmiseks vajalikesse seadmetesse. Selle tingimuse tõttu on paratamatu, et teatavatel ettevõtetel on suurem tõenäosus sellest kavast kasu saada. 4. Tasakaalustatavate subsiidiumide suurus (89) Eespool kirjeldatud kavasid käsitlevaid lõplikke järeldusi arvesse võttes määratakse uuritud eksportivatele tootjatele järgmine tasakaalustatava subsiidiumi suurus: Laenud (eksport) Laenud (muud) Maks (eksport) Maks (muud) Tollimaksu tagastamine Subsiidiumi kogusumma Korea Welding Shine Metal Products Dae Sung Rope Mfg Co. , Ltd Korea Sangsa Co. Ltd/ Myung Jin Co. , Ltd Kowel Special Steel Wire Co. SeAH Metal Products Co. , Ltd 0,47 1,63 0,09 0,17 0,88 2,31 0,06 0 0,15 0 0 0,18 0,34 0 0,06 0,15 0 0,02 0,08 0 0,55 0,25 0,03 0 0 1,09 0 0 0 0 0,95 2,72 0,85 0,57 0,91 2,51 (90) Üleriigiline kaalutud keskmine subsiidiumimarginaal kõigile uuritud eksportivatele tootjatele, kes esindavad Koreast pärit kogueksporti ühendusse, on minimaalne ehk vähem kui 1 % CIF-hinnast ühenduse piiril. Nendel asjaoludel tuleb Korea subsiidiumimarginaal vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 3 lugeda tühiseks. E. KAHJU 1. Sissejuhatavad märkused (91) Võttes arvesse eespool Korea kohta esitatud järeldusi, mille kohaselt Korea üleriigiline subsiidiumimarginaal on miinimumlävest väiksem, ei käsitleta sealt pärineva jämeda terastraadi importi enam subsideeritava impordina. Seepärast võetakse vastupidiselt ajutises määruses esitatud järeldustele allpool esitatud kahjuhindamisel arvesse ainult Indiast pärinevat importi. 2. Ühenduse tootmisharu (92) Mis tahes asjaomase isiku esitatud uute tõendite või põhjendatud väidete puudumisel kiidetakse käesolevaga heaks ajutise määruse põhjendustes 207 ja 208 esitatud järeldused, st kaebuse esitanud ühenduse tootjad, kes toodavad üle 65 % jämeda roostevaba terastraadi kogutoodangust ühenduses, moodustavad vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 1 ühenduse tootmisharu. 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 43 3. Konkurentsiaspektid 6. Subsideeritud impordi hinnad (93) Pärast teatavakstegemist esitatud märkustes kordasid India eksportivad tootjad oma väidet, et kõik andmed, mille käesoleva menetluse raames esitab ühenduse toomisharu, on “ülelegeeritud” süsteemi ühetaolise kohaldamise tõttu liialdatud ning et seepärast ei ole võimalik subsiidiumide- vastase menetluse raamistikus kahjusid täpselt analüüsida. Kuna ükski huvitatud isik ei ole uusi väiteid esitanud ja on tehtud lõplik otsus, jättes rahuldamata kaebuse asjas IV/E- 1/36. 930, milles käsitletakse roostevaba terastraadiga samasse kategooriasse kuuluvaid külmtõmmatud roosteva- basid terasvardaid, kiidetakse ajutise määruse põhjendus- tes 209–216 esitatud järeldused heaks. 4. Ühenduse tarbimine (94) Pärast teatavakstegemist on mõned huvitatud isikud väit- nud, et ühenduse tarbimise kindlaksmääramiseks kasuta- tavad meetodid ja eelkõige need, mis on seotud koostöös mitteosalevate ühenduse tootjate müügiga ja kolmandatest riikidest pärit impordiga, on sobimatud. (95) Selles osas tuleks meenutada, et üksikasjalikud ja tõenda- tud andmed on olemas ainult ühenduse tootmisharu ja asjaomase riigi koostööd tegevate eksportivate tootjate kohta. Kooskõlas ühenduse institutsioonide järjekindla tavaga tugineti komisjoni käsutuses olevatele andmetele ja eelkõige sõltumatutele statistilistele allikatele. Ükski huvi- tatud isik ei ole esitanud teavet, mis näitaks, et lähenemis- viis, mida järgivad ühenduse institutsioonid, oleks antud juhtumi asjaoludel põhjendamatu ja õigustamatu. (96) Seetõttu kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 217 ja 218 esitatud järeldused heaks. 5. Subsideeritud impordi maht ja turuosa (97) Indiast pärineva impordi areng oli järgmine: 952 tonni 1994. aastal, 4 513 tonni 1995. aastal, 6 951 tonni 1996. aastal, 8 719 tonni 1997. aastal ja 9 166 tonni uurimispe- rioodil. Seega kasvas impordi maht vaatlusalusel ajal järje- kindlalt ja märkimisväärselt, st ligikaudu 850 %. (98) Indiast pärineva subsideeritud impordi turuosa suurenes pidevalt, olles 1,4 % 1994. aastal, 5,6 % 1995. aastal, 9,9 % 1996. aastal ja 11,1 % 1997. aastal ning püsides uurimis- perioodil 11,1 % juures. a) Hindade liikumine (99) Indiast pärineva impordi keskmine müügihind kilo kohta (eküüdes) suurenes ajavahemikus 1994–1995 (1,88 eküült 2,44 eküüni), kuid hakkas pärast seda järjekindlalt vähe- nema (2,32 eküüd 1996. aastal, 2,10 eküüd 1997. aastal ja 2,05 eküüd uurimisperioodil). b) Hinna allalöömine (100) Mõned huvitatud isikud vaidlustasid meetodid, mida ühen- dus kasutas esialgsel etapil hinna allalöömise marginaalide arvutamiseks. Nad väitsid, et marginaalid olid liiga suured, sest negatiivseid suurusi, mille võrra eksportivate tootjate hinnad jäid alla ühenduse tootmisharu hindadele, ei tasa- kaalustatud positiivsete suurustega. (101) Tuleks märkida, et ajutise määruse põhjendustes 226 ja 227 kirjeldatud hinna allalöömise marginaalide arvutamise meetodid seisnevad selles, et subsideeritud impordi kaalu- tud keskmist netomüügihinda võrreldi vastavalt mudelile ühenduse tootmisharu vastava mudeli keskmise netomüü- gihinnaga ühenduse turul. Seepärast võimaldas sellise metoodika kohaldamine võtta iga tehingu puhul arvesse summat, mille võrra eksportivate tootjate teatud mudeli hind ületas ühenduse tootmisharu hinda. (102) Seepärast kiidetakse heaks ajutise määruse põhjendustes 226–227 esitatud otsused üldise metoodika kohta. (103) Rohkem märkusi ei ole ja seetõttu kiidetakse heaks ajutise määruse põhjenduses 228 esitatud Indiast pärineva impordi tegelikud hinna allalöömise marginaalid. 7. Ühenduse tootmisharu olukord (104) Kuna ükski huvitatud isik ei esitanud väiteid esialgsete järelduste kohta, mis puudutavad ühenduse tootmisharu olukorraga seotud majandusnäitajaid, kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 229–238 esitatud järeldused heaks. (105) Mõned huvitatud isikud on väitnud, et ühenduse tootmis- haru majandusnäitajate põhjal ei saanud järeldada tootmis- haru märgatavat kahjustamist. Nad väitsid koguni, et ühen- duse toomisharu olukord on vaatlusalusel ajal olnud suhteliselt stabiilne ning toodangu, müügimahu ja inves- teeringute osas on ilmnenud isegi paranemismärke. Tasu- vuse vähenemissuundumust seletatakse ühenduse toomis- haru otsusega keskenduda suuremaid tootmiskulusid tingivatele toodetele. 44 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd (106) Vastavalt ajutise määruse põhjendustele 237–238 tuleks meenutada, et järeldus ühenduse tootmisharu märgatava kahjustamise kohta põhines asjaolul, et subsideeritud impordi oludes ei suutnud ühenduse tootmisharu sammu käia turu kasvutendentsiga, ta ei suutnudki taastada oma positsiooni turul ning sai hoida müügimahu stabiilse oma tasuvuse arvel, mis seoses langeva müügihinnaga tugevalt halvenes. Tegelikult kasvas ühenduse tootmisharu müügi- maht 1994. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal vaid 5 %, ehkki ühenduse turg kasvas samal ajal 20 %. Toodangu ja investeeringute teatav kasv on tingitud ainult sellest, et ühenduse tootmisharu püüdis säilitada oma turuosa. Seega ei ole tasuvuse vähenemissuundumus seotud ainult asja- oluga, et ühenduse toomisharu hakkas tootma ka teatavaid mudeleid, millele subsideeritud import pakkus nõrgemat konkurentsi. (107) Eespool nimetatu alusel järeldatakse, et ühenduse tootmis- haru kannab märgatavat kahju, nagu see on esitatud aju- tise määruse põhjendustes 237 ja 238. F. PÕHJUSLIKUD SEOSED (111) Alates 1997. aastast sai turu kasvutendentsist peamiselt kasu subsideeritud import. Ühenduse tootmisharu müügi- mahtude areng ei järginud turu üldist kasvutendentsi ning müügihinnad ei jõudnud oma varasemale tasemele. Selle asemel tabas ühenduse tootmisharu märkimisväärne hin- dade allasurumine ja suur hinnalangus, nagu kinnitab täheldatud hindade allalöömine. Seda olukorda peegelda- vad tasuvuse vähenemine ja tööhõive langus. (112) Indiast pärinev madala dumpinguhinnaga import jättis ühenduse tootmisharule kaks valikuvõimalust: kas oma hinnad säilitada, riskides müügimahu vähenemisega, või ühtlustada oma hinnad subsideeritud impordi madalate hindadega hoolimata sellest, millist mõju see võib avaldada tasuvusele. Mõlemad lähenemisviisid avaldasid tasuvusele kas otseselt (madalamad hinnad) või kaudselt (kõrgete hin- dadega kaasnes müügimahu vähenemine, mistõttu suure- nesid tootmiskulud tonni kohta) negatiivset mõju. Alates 1996. aastast alandasid kõik ühenduse tootjad märkimis- väärselt oma müügihindu, mis omakorda mõjus negatiiv- selt tasuvusele hoolimata sellest, et nad püüdsid kesken- duda teatavatele turuniššidele, vältimaks subsideeritud impordi veelgi suuremat mõju. See näitab selgelt turu hin- natundlikkust ja märkimisväärset mõju, mida avaldab hinna allalöömine India eksportivate tootjate poolt. (108) Komisjoni talitused on algmääruse artikli 8 lõigete 6 ja 7 kohaselt uurinud, kas Indiast pärinev import on tekitanud märgatavat kahju. Lisaks subsideeritud impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjus- tada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite teki- tatud võimaliku kahju omistamist subsideeritud impordi- le. b) Muude tegurite mõju a) Subsideeritud impordi mõju (113) Komisjoni talitused uurisid algmääruse artikli 8 lõike 7 kohaselt, kas lisaks Indiast pärinevale subsideeritud impor- dile võisid ühenduse tootmisharu olukorda mõjutada ka muud tegurid, uurides eelkõige, milline osa oli teistel ühen- duse tootjatel, kes ei teinud uurimise käigus koostööd, ning muudest kolmandatest riikidest pärineval impordil. (109) Müügimahu (umbes 850 %) ja subsideeritud impordi turuosa (1,4 %-lt 11,1 %ni) märkimisväärne kasv 1994. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ning märki- misväärne hinna allalöömine langes kokku ühenduse toot- misharu olukorra halvenemisega, millega kaasnes turuosa vähenemine, hindade langus ja tasuvuse vähenemine. i) Teised ühenduse tootjad (110) Seoses turu üldise langusega 1996. aastal, mis järgnes tuge- vale kasvule 1995. aastal, mõjutas ühenduse tootmisharu negatiivselt subsideeritud impordi jätkuv suurenemine. Indiast pärinev import kasvas kõnealusel aastal tõesti mär- kimisväärselt. (114) Pärast ajutise määruse vastuvõtmist kahtlesid mõned huvi- tatud isikud, kas ühenduse tootmisharu kantud kahju põh- justaja oli subsideeritud import. Eelkõige väideti, et kahju põhjustasid muud tegurid, nimelt teised ühenduse tootjad. Sellega seoses väideti, et ühenduse tootjate vähest koostöö- valmidust silmas pidades ei ole koostöös mitteosalevate ühenduse tootjate müügi mõjule antud hinnang eriti usal- dusväärne. 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 45 (115) Tuleks meenutada, et üksikasjalikud ja tõendatud andmed on olemas ainult ühenduse tootmisharu kohta. Pidades silmas ühenduse tootmisharu koostöö ulatuslikkust, mis tagab representatiivsed uurimistulemused, ning ühenduse terastraadituru läbipaistvust ja hinnatundlikkust, ei ole põhjendamatu järeldada, et tõenäoliselt on muud ühenduse tootjad eelkõige hindade osas järginud ühenduse tootmisharu puhul kehtinud suundumist. Lisaks sellele ei ole ükski huvitatud isik esitanud teavet, millest võiks järeldada, et kaebuse mitteesitanud tootjad tegutsesid paremas keskkonnas. ii) Import kolmandatest riikidest (116) Kolmandatest riikidest pärineva impordi turuosad on järgmised: 1994 1995 1996 1997 Korea Šveits Muud riigid Muu impordi kogumaht 0,4 6,6 1,4 8,4 0,6 6,3 2,8 9,7 1,0 5,5 2,5 9,0 1,1 6,7 1,7 9,6 (mahuprotsentides) IP 1,5 6,9 2,2 10,6 (117) Kolmandatest riikidest pärineva jämeda roostevaba teras- traadi impordi turuosa suurenes 1994. aasta ja uurimispe- rioodi vahelisel ajal ainult 2,2 %, seevastu Indiast pärinev subsideeritud import suurenes samas ajavahemikus 9,7 %. Uurimise käigus ei täheldatud ühenduse tootmisharu müü- gihindade allalöömist. kaasa aidata muud tegurid, eelkõige nõudluse vähenemi- ne, tarbimisharjumuste muutumine, tehnoloogia areng ning ühenduse tootmisharu ekspordisuutlikkus ja tootlik- kus. Seepärast kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 247–250 esitatud järeldused heaks. Korea (118) Koreast pärinevat importi käsitleti käesoleva uurimise käi- gus ning leiti, et üleriigiline kaalutud keskmine subsiidiu- mimarginaal on miinimumlävest väiksem. Kõnealuse impordi eespool käsitletud arengu alusel leitakse, et selle kasvutendents ei ole küll nii silmatorkav nagu Indiast päri- neva impordi oma, kuid on siiski märgatav. (119) Eespool esitatud järelduste alusel otsustatakse, et kolman- datest riikidest pärinev import võis küll aidata kaasa ühen- duse tootmisharu kantud kahju tekkimisele, kuid ei saanud siiski, võttes eelkõige arvesse nende kolmandate riikide turuosa arengut vaatlusalusel perioodil, kõrvaldada Indiast pärineva subsideeritud impordi ja ühenduse tootmisharule tekitatud märgatava kahju vahelist põhjuslikku seost. iii) Muud tegurid (120) Ükski huvitatud isik ei ole esitanud uusi väiteid selle koh- ta, kas ühenduse tootmisharu kahjude tekkimisele võisid c) Järeldus põhjusliku seose kohta (121) Ehkki lisaks Indiast pärinevale impordile võisid ühenduse tootmisharu kahjude tekkimisele kaasa aidata ka muud tegurid, ei saanud need siiski kõrvaldada Indiast pärineva subsideeritud impordi ja ühenduse tootmisharule selle tõttu tekitatud märgatava kahju vahelist põhjuslikku seost. (122) Eespool esitatud asjaolusid silmas pidades otsustatakse, et Indiast pärinev subsideeritud import eraldi võetuna on tekitanud ühenduse tootmisharule märgatavat kahju. G. ÜHENDUSE HUVID (123) Pärast esialgse määruse vastuvõtmist on kasutajad esitanud märkusi seoses tollimaksude võimaliku mõjuga. (124) Kuna muid esildisi tollimaksude mõjust ühenduse tootmis- haru ja muude ühenduse tootjate olukorrale ei ole, kiide- takse heaks järeldus, et meetmete kehtestamine võimaldab ühenduse tootmisharul taastada rahuldava tasuvuse ning säilitada ja edasi arendada oma tegevust ühenduses, taga- des nii tööhõive kui ka investeeringud. 46 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd (125) Sõltumatud importijad ja nende tarnijad rohkem esildisi ei teinud ja ajutise määruse põhjendustes 257–261 esitatud järeldused kiidetakse heaks. (133) Kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1 peaks tollimaksu määr vastama subsiidiumisummale, välja arvatud juhul, kui kahjumarginaal on sellest madalam. Seepärast kehtestati koostööd tegevate India eksportivate tootjate suhtes järg- mised tollimaksud: (126) Kasutajate seisukohalt on mõned äriühingud väitnud, et meetmete kehtestamine mõjutaks otseselt nende majan- duslikku olukorda, sest nii tõuseks nende tooraine hind. Kuid nad on öelnud ka seda, et lisaks asjaomasele riigile on tarneallikaid ka muudes riikides. Peale selle oleks tollimak- sude üldist madalat taset silmas pidades igasuguse hinna- tõusu mõju väike. (127) Teised kasutajad on rõhutanud ühenduse tootmisharu too- dete kvaliteeti ja usaldusväärsust ning arvavad, et meetmete kehtestamine ei mõjutaks nende olukorda. (128) Seetõttu kiidetakse ajutise määruse põhjendustes 252–268 esitatud järeldused heaks selles mõttes, et ei ole kaalukaid põhjusi, mis räägiksid tasakaalustavate tollimaksude keh- testamise vastu. H. LÕPLIKUD MEETMED 1. Korea (129) Pidades silmas eespool nimetatud järeldusi, et Koreast pärit impordi üleriigiline kaalutud keskmine subsiidiumimargi- naal on minimaalne, tuleks käesolev menetlus lõpetada vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 3. 2. India (130) Eespool nimetatud järeldustele subsideerimise, kahju, põh- jusliku seose ja ühenduse huvide kohta tuginedes arutati, milline peaks olema lõplike tasakaalustavate meetmete vorm ja tase, et kõrvaldada kahjustavate subsiidiumide kaubandust moonutav mõju ja taastada ühenduse jämeda roostevaba terastraadi turul tõhusad konkurentsitingimu- sed. (131) Vastavalt sellele ja nagu on selgitatud ajutise määruse põh- jenduses 271, arvutati selline kahjusid vältiv hinnatase, mis katab ühenduse tootmisharu tootmiskulud ja tagab mõist- liku müügitulu. Äriühing Bhansali Bright Bars Pvt Ltd Devidayal Ltd, Mumba Indore Wire Ltd, Indore Isibars/lsinox Ltd, Mumbai Kei Industries Ltd, Delhi Macro Bars and Wires Pvt Ltd, Mumbai Mukand Ltd, Mumbai Raajratna Metal Industries Ltd, Mumbai Triveni Shinton, Mumbai Venus Wire, Indore Kavandatav tasa- kaalustav tolli- maks (%) 18,5 18,4 19,3 13,2 0 25,4 13,2 28,6 0 35,4 (134) Selleks, et koostöö vältimine ei oleks kasulik, peeti asjako- haseks kehtestada koostöös mitteosalevate äriühingute jaoks tollimaksu määr, mis vastab koostööd tegevate äri- ühingute suhtes konkreetse subsideerimisprogrammi alu- sel kehtestatud kõrgeimale määrale, st Indias tegutsevate koostöös mitteosalevate äriühingute tollimaksu määr on 48,8 %. (135) Käesolevas määruses nimetatud individuaalsed tollimaksu- määrad kehtestati käesoleva subsiidiumivastase uurimise järelduste põhjal. Seepärast peegeldavad need uurimise käi- gus tuvastatud olukorda. Seetõttu kohaldatakse neid tolli- maksumäärasid ainult kõnealusest riigist pärit ja nimeta- tud konkreetsete juriidiliste isikute valmistatud toodete impordi suhtes. Toodete suhtes, mille valmistajaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime- tamata äriühing, sealhulgas seotud üksused, ei tohi nime- tatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtivad jääk- tollimaksu määrad. (132) Kahjusid vältivate hinnatasemete võrdlemisel tootjate eks- pordihindadega saadi kahjumarginaalid, mis olid kõigil juhtudel, välja arvatud ühe eksportiva tootja puhul, koos- tööd tegevate eksportivate tootjate subsiidiumide summa- dega võrdsed või neist suuremad. (136) Kõik taotlused nimetatud individuaalsete tollimaksumää- rade kohaldamiseks (näiteks pärast üksuse ärinime muut- mist) tuleks viivitamata saata komisjonile koos kogu asjao- mase teabega eelkõige ärinime muutmisega kaasnevate muudatuste kohta äriühingu tootmise, omamaise ja eks- portmüügiga seotud tegevuses. 11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 47 J. AJUTISTE TOLLIMAKSUDE SISSENÕUDMINE (137) Indias asuvate eksportivate tootjate osas kindlaks tehtud tasakaalustatavate subsiidiumide suurust silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju suurust arvesse võttes leitakse, et Indiast pärineva impordi puhul määruse (EÜ) nr 618/1999 kohaselt ajutiste tasakaalustavate tollimaksudena tagatiseks antud summad tuleb lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksu määra ulatuses, juhul kui ajutised tollimaksumäärad ei ole väiksemad, mispuhul tuleks kohaldada viimasena nimetatud tollimaksu määrasid. (138) Koreast pärineva impordi osas ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad vabastatakse, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 1. Käesolevaga kehtestatakse ex 7223 00 19 (TARICi kood lõplik tasakaalustav tollimaks CN-koodi 7223 00 19 90) alla kuuluva ja Indiast pärit imporditava roostevaba terastraadi suhtes, mille läbimõõt on vähemalt 1 mm ja mis sisaldab vähemalt 2,5 massiprotsenti niklit, kuid ei ole traat, mis sisaldab vähemalt 28, kuid kõige rohkem 31 massiprotsenti niklit, ja vähemalt 20, kuid kõige rohkem 22 massiprotsenti kroomi. 2. Lõplik tasakaalustav tollimaks, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmine: Tootja Tollimaksu- määr (%) TARICi lisakood — Bhansali Bright Bars Pvt Ltd, C-8/3, T. T. C. Industrial Area, Village – Pawne Opposite 18,5 A009 P. I. L. , Thane – Belapur Road, Navi Mumbai 400 705, India — Devidayal Industries Ltd, Gupta Mills Estate, Reay Road, Mumbai 400 010, India — Indore Wire Company Ltd, Near Fort, Indore 452 006 (M. P. ), India — Isinox Steels Ltd Indiasteel Complex, Railway Gate No 4, Antop Hill, Wadala, Mumbai 400 037, India 18,4 19,3 13,2 A010 A004 A002 — Isibars Ltd Indiasteel Complex, Railway Gate No 4, Antop Hill, Wadala, Mumbai 13,2 A011 400 037, India — Mukand Ltd, L. B. S. Marg, Kurla, Mumbai 400 070, India — Raajratna Metal Industries Ltd, 909, Sakar – III, Nr Income Tax, Ahmedabad 380 014, Gujarat, India 13,2 28,6 A003 A005 — Venus Wire Industries Ltd, Block No 19, Raghuvanshi Mill Compound, Senapati Bapat 35,4 A006 Marg, Lower Parel, Mumbai 400 013, India — Macro Bars and Wires Pvt. Ltd, 702 Bombay Market Building Tardeo Road, Mumbai 25,4 A008 400 032, India — Kei Industries Ltd, D-90, Okhla Industrial Area Phase-1, New Delhi, India — Triveni Shinton International Ltd. , Kanti Mansion, 6 Murai Mohalla Indore, 452 001, (M. P. ), India — Kõik teised äriühingud 0 0 A020 A012 48,8 A999 48 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd 3. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid. 4. Käesolevas määruses nimetatud individuaalseid tollimaksu määrasid (vastupidiselt suhtes kohaldatavale üleriigilisele tollimaksule) kohaldatakse üksnes nende toodete impordi puhul, mis on toodetud käesolevas määruses nimetatud konkreetse juriidilise isiku/konkreetsete juriidiliste isikute poolt ja pärinevad asjaomasest riigist. Toodete puhul, mille valmistanud äriühingu täpset nime ei ole käesoleva määruse regulatiivosas mainitud, kõnealuseid määrasid ei kohaldata. “muude” Kõik taotlused nimetatud individuaalsete tollimaksumäärade kohaldamiseks (näiteks pärast üksuse nime muutmist) tuleks viivitamata saata komisjonile koos kogu asjaomase teabega eelkõige nime muutmisega kaasnevate muudatuste kohta äriühingu tootmise, omamaise ja eksportmüügiga seotud tegevuses. Komisjon muudab määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja ajakohastab nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. Artikkel 2 1. Määruse (EÜ) nr 618/1999 alusel Indiast pärineva impordi suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse lõplikult kehtestatud tollimaksude ulatuses. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku tasakaalustava tollimaksu määra, vabastatakse. 2. Artikli 1 lõikes 4 nimetatud sätteid kohaldatakse ka ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summade lõpliku sissenõudmise suhtes. Artikkel 3 Koreast pärit vähemalt 1 mm läbimõõduga roostevaba terastraadi importi käsitlev menetlus lõpetatakse. Määruse (EÜ) nr 618/1999 alusel Koreast pärineva impordi suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad vabastatakse. Artikkel 4 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 12. juuli 1999 Nõukogu nimel eesistuja S. NIINISTÖ


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1524/1999 της Επιτροπής, της 12ης Ιουλίου 1999, για τον καθορισμό των κοινοτικών τιμών στην παραγωγή και των κοινοτικών τιμών κατά την εισαγωγή για τα γαρίφαλα και τα τριαντάφυλλα για την εφαρμογή του καθεστώτος κατά την εισαγωγή ορισμένων προϊόντων ανθοκαλλιέργειας καταγωγής Κύπρου, Ισραήλ, Ιορδανίας και Μαρόκου καθώς και Δυτικής Όχθης και Λωρίδας της Γάζας

eurovoc_concepts:
common price policy
floriculture
import
import price
producer price
third country

formats: pdf print

text: L 177/22 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 13. 7. 1999 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1524/1999 TGS EPITQOPGS tgr 12gr Iouk(cid:148)ou 1999 cia tom jahoqisl(cid:149) tym joimotij(cid:150)m til(cid:150)m stgm paqacyc(cid:147) jai tym joimotij(cid:150)m til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) cia ta caq(cid:148)vaka jai ta tqiamt(cid:145)vukka cia tgm evaqloc(cid:147) tou jahest(cid:150)tor jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) oqisl(cid:146)mym pqo(cid:152)(cid:149)mtym amhojakki(cid:146)qceiar jatacyc(cid:147)r J(cid:151)pqou, Isqa(cid:147)k, Ioqdam(cid:148)ar jai Laq(cid:149)jou jah(cid:150)r jai Dutij(cid:147)r (cid:133)whgr jai Kyq(cid:148)dar tgr C(cid:145)far G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 4088/87 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 21gr Dejelbq(cid:148)ou 1987, cia tom jahoqisl(cid:149) tym (cid:149)qym evaqloc(cid:147)r tym pqotilgsiaj(cid:150)m dasl(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) oqisl(cid:146)mym pqo(cid:152)(cid:149)mtym amhojakki(cid:146)qceiar jatacyc(cid:147)r J(cid:151)pqou, Ioqdam(cid:148)ar jai Laq(cid:149)jou jah(cid:150)r jai Dutij(cid:147)r (cid:133)whgr jai Kyq(cid:148)dar tgr C(cid:145)far (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1300/97 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 5 paq(cid:145)cqavor 2 stoiwe(cid:148)o a), Isqa(cid:147)k, Ejtil(cid:150)mtar: (1) eisacyc(cid:147) jai joimotij(cid:146)r (cid:149)ti, se evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 2 paq(cid:145)cqavor 2 jai tou (cid:145)qhqou 3 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 4088/87, joimotij(cid:146)r til(cid:146)r jat(cid:145) tgm til(cid:146)r stgm paqacyc(cid:147) jahoq(cid:148)fomtai am(cid:145) dejapemh(cid:147)leqo cia ta lomoa- mh(cid:147) caq(cid:148)vakka (standard), ta pokuamh(cid:147) caq(cid:148)vaka (spray), ta tqiamt(cid:145)vukka le lec(cid:145)ko (cid:145)mhor, ta tqiamt(cid:145)vukka le lijq(cid:149) (cid:145)mhor, evaqlof(cid:149)lemer cia peq(cid:148)odo d(cid:151)o ebdol(cid:145)dym· (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 1b tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 700/88 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 17gr Laqt(cid:148)ou 1988, peq(cid:148) oqisl(cid:146)mym keptoleqei(cid:150)m evaqloc(cid:147)r tou jahest(cid:150)tor pou evaql(cid:149)fetai jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) stgm Joim(cid:149)tgta oqisl(cid:146)mym Isqa(cid:147)k, pqo(cid:152)(cid:149)mtym amhojakki(cid:146)qceiar jatacyc(cid:147)r J(cid:151)pqou, Ioqdam(cid:148)ar jai Laq(cid:149)jou jah(cid:150)r jai Dutij(cid:147)r (cid:133)whgr jai Kyq(cid:148)- dar tgr C(cid:145)far (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2062/97 (4), oi til(cid:146)r aut(cid:146)r jahoq(cid:148)- fomtai cia peqi(cid:149)dour d(cid:151)o ebdol(cid:145)dym le b(cid:145)sg ta stahlis- l(cid:146)ma stoiwe(cid:148)a pou paq(cid:146)woum ta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg· (cid:149)ti pq(cid:146)pei oi til(cid:146)r aut(cid:146)r ma jahoq(cid:148)fomtai al(cid:146)syr cia ma e(cid:148)mai dumat(cid:149)m ma jahoqisto(cid:151)m oi daslo(cid:148) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pou ha evaqlo- sho(cid:151)m· (cid:149)ti ci’ aut(cid:149) pq(cid:146)pei ma pqobkevhe(cid:148) g (cid:145)lesg evaqloc(cid:147) tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151), ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi joimotij(cid:146)r til(cid:146)r stgm paqacyc(cid:147) jai oi joimotij(cid:146)r til(cid:146)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) cia ta lomoamh(cid:147) caq(cid:148)vaka (standard), ta pokuamh(cid:147) caq(cid:148)vaka (spray), ta tqiamt(cid:145)vukka le lec(cid:145)ko (cid:145)mhor jai ta tqiam- t(cid:145)vukka le lijq(cid:149) (cid:145)mhor pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1b tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 700/88, cia l(cid:148)a peq(cid:148)odo d(cid:151)o ebdol(cid:145)dym, jahoq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgla. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 13 Iouk(cid:148)ou 1999. Evaql(cid:149)fetai ap(cid:149) tir 14 (cid:146)yr tir 27 Iouk(cid:148)ou 1999. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 12 Iouk(cid:148)ou 1999. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 382 tgr 31. 12. 1987, s. 22. (2) EE L 177 tgr 5. 7. 1997, s. 1. (3) EE L 72 tgr 18. 3. 1988, s. 16. (4) EE L 289 tgr 22. 10. 1997, s. 1. 13. 7. 1999 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 177/23 PAQAQTGLA Peq(cid:148)odor: 14 (cid:146)yr 27 Iouk(cid:148)ou 1999 (se EUR am(cid:145) 100 tel(cid:145)wia) Joimotij(cid:146)r til(cid:146)r stgm paqacyc(cid:147) Lomoamh(cid:147) caq(cid:148)vaka (standard) Pokuamh(cid:147) caq(cid:148)vaka (spray) Tqiamt(cid:145)vukka le lec(cid:145)ko (cid:145)mhor Tqiamt(cid:145)vukka le lijq(cid:149) (cid:145)mhor 11,68 12,38 18,59 9,40 Joimotij(cid:146)r til(cid:146)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) Isqa(cid:147)k Laq(cid:149)jo J(cid:151)pqor Ioqdam(cid:148)a Dutij(cid:147) (cid:133)whg jai Kyq(cid:148)da tgr C(cid:145)far Lomoamh(cid:147) caq(cid:148)vaka (standard) — 12,16 — — — Pokuamh(cid:147) caq(cid:148)vaka (spray) Tqiamt(cid:145)vukka le lec(cid:145)ko (cid:145)mhor Tqiamt(cid:145)vukka le lijq(cid:149) (cid:145)mhor — 7,47 7,42 — — — — — — — — — — — —